# Den Europæiske Unions C 380/2012

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2012.380.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 380 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 55. årgang11. december 2012 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2012.380.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 380

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

55. årgang11. december 2012

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2012/C 380/01 | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om oversigten over den strukturerede dialog med unge om unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2012/C 380/01

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om oversigten over den strukturerede dialog med unge om unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa

1

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2012/C 380/02 | Rådets afgørelse af 3. december 2012 om udnævnelse af medlemmer og efterfølgere for medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | 5 |
| 2012/C 380/03 | Bekendtgørelse til de personer, grupper og enheder, der er optaget på den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (jf. bilaget til Rådets forordning (EU) nr. 1169/2012) | 6 |
| 2012/C 380/04 | Bekendtgørelse til de personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2010/413/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 267/2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran | 7 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2012/C 380/05 | Euroens vekselkurs | 8 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2012/C 380/02

Rådets afgørelse af 3. december 2012 om udnævnelse af medlemmer og efterfølgere for medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

5

2012/C 380/03

Bekendtgørelse til de personer, grupper og enheder, der er optaget på den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (jf. bilaget til Rådets forordning (EU) nr. 1169/2012)

6

2012/C 380/04

Bekendtgørelse til de personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2010/413/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 267/2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran

7

Europa-Kommissionen

2012/C 380/05

Euroens vekselkurs

8

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 380/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 380/1

---

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om oversigten over den strukturerede dialog med unge om unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa

2012/C 380/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER,

I.   SOM MINDER OM FØLGENDE:

| 1. | Rådets resolution om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) (1) anerkendte alle unge som en ressource for samfundet og fremhævede betydningen af at sikre de unges ret til at deltage i udviklingen af politikker, der berører dem, ved hjælp af en løbende struktureret dialog med de unge og ungdomsorganisationerne. |
| --- | --- |

1.

Rådets resolution om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) (1) anerkendte alle unge som en ressource for samfundet og fremhævede betydningen af at sikre de unges ret til at deltage i udviklingen af politikker, der berører dem, ved hjælp af en løbende struktureret dialog med de unge og ungdomsorganisationerne.

| 2. | I resolutionen af 19. maj 2011 (2) vedtaget af Rådet og af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om den strukturerede dialog med unge om ungdomsbeskæftigelse hedder det, at den overordnede tematiske prioritet for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet for den anden 18-måneders arbejdscyklus (perioden 1. juli 2011-31. december 2012) er unges deltagelse med særlig vægt på deltagelse i det demokratiske liv i Europa. |
| --- | --- |

2.

I resolutionen af 19. maj 2011 (2) vedtaget af Rådet og af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om den strukturerede dialog med unge om ungdomsbeskæftigelse hedder det, at den overordnede tematiske prioritet for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet for den anden 18-måneders arbejdscyklus (perioden 1. juli 2011-31. december 2012) er unges deltagelse med særlig vægt på deltagelse i det demokratiske liv i Europa.

II.   ERKENDER FØLGENDE:

| 3. | Den strukturerede dialog er en deltagerbaseret bottom-up-proces, og resultatet af den anden 18-måneders arbejdscyklus bygger på resultaterne af de nationale høringer under det polske, danske og cypriotiske formandskab samt på EU's ungdomskonferencer i Warszawa i september 2011, i Sorø i marts 2012 og i Nicosia i september 2012. |
| --- | --- |

3.

Den strukturerede dialog er en deltagerbaseret bottom-up-proces, og resultatet af den anden 18-måneders arbejdscyklus bygger på resultaterne af de nationale høringer under det polske, danske og cypriotiske formandskab samt på EU's ungdomskonferencer i Warszawa i september 2011, i Sorø i marts 2012 og i Nicosia i september 2012.

| 4. | Under den strukturerede dialogs anden cyklus blev der afholdt nationale høringer i alle 27 medlemsstater, og et stort antal ungdomsledere og unge deltog direkte i processen (3). Desuden bidrog andre interessenter, deriblandt internationale, ikkestatslige ungdomsorganisationer. |
| --- | --- |

4.

Under den strukturerede dialogs anden cyklus blev der afholdt nationale høringer i alle 27 medlemsstater, og et stort antal ungdomsledere og unge deltog direkte i processen (3). Desuden bidrog andre interessenter, deriblandt internationale, ikkestatslige ungdomsorganisationer.

| 5. | Kommissionen er i færd med at tilpasse og udvikle Den Europæiske Ungdomsportal for at gøre den anvendelig og tilgængelig for alle unge fra hele Europa. Den Europæiske Ungdomsportal har fået tilføjet et afsnit med resultaterne af EU's ungdomskonferencer og et andet afsnit med oplysninger om den strukturerede dialog (4). |
| --- | --- |

5.

Kommissionen er i færd med at tilpasse og udvikle Den Europæiske Ungdomsportal for at gøre den anvendelig og tilgængelig for alle unge fra hele Europa. Den Europæiske Ungdomsportal har fået tilføjet et afsnit med resultaterne af EU's ungdomskonferencer og et andet afsnit med oplysninger om den strukturerede dialog (4).

| 6. | Det polske formandskabs specifikke prioritet var at øge samarbejdet mellem unge fra Den Europæiske Union og unge fra landene i Østeuropa og Kaukasus, særlig i henseende til unges mobilitet og deltagelse. Der var også fokus på den rolle, som fremme og validering af uformel og ikkeformel læring for unge skal spille. |
| --- | --- |

6.

Det polske formandskabs specifikke prioritet var at øge samarbejdet mellem unge fra Den Europæiske Union og unge fra landene i Østeuropa og Kaukasus, særlig i henseende til unges mobilitet og deltagelse. Der var også fokus på den rolle, som fremme og validering af uformel og ikkeformel læring for unge skal spille.

| 7. | Under det polske formandskab vedtog Rådet at fortsætte med at fremme ungdomssamarbejdet mellem EU og landene i det østlige partnerskab (5). I perioden 2012-2013 blev flere midler stillet til rådighed af Kommissionen med henblik på at øge antallet af Aktive Unge-projekter og af deltagere fra de seks nabolande i det østlige partnerskab inden for rammerne af det såkaldte »ungdomsvindue i det østlige partnerskab« (6). |
| --- | --- |

7.

Under det polske formandskab vedtog Rådet at fortsætte med at fremme ungdomssamarbejdet mellem EU og landene i det østlige partnerskab (5). I perioden 2012-2013 blev flere midler stillet til rådighed af Kommissionen med henblik på at øge antallet af Aktive Unge-projekter og af deltagere fra de seks nabolande i det østlige partnerskab inden for rammerne af det såkaldte »ungdomsvindue i det østlige partnerskab« (6).

| 8. | Det danske formandskabs specifikke prioritet var at fremme unges kreativitet, innovationsevne og talent som redskab til deres aktive samfundsdeltagelse og øgede beskæftigelsesegnethed på arbejdsmarkedet. I den forbindelse skulle deltagelse forstås bredt og omfattende unges deltagelse i det repræsentative demokrati og civilsamfundet på alle niveauer. |
| --- | --- |

8.

Det danske formandskabs specifikke prioritet var at fremme unges kreativitet, innovationsevne og talent som redskab til deres aktive samfundsdeltagelse og øgede beskæftigelsesegnethed på arbejdsmarkedet. I den forbindelse skulle deltagelse forstås bredt og omfattende unges deltagelse i det repræsentative demokrati og civilsamfundet på alle niveauer.

| 9. | Under det danske formandskab opfordrede Rådet medlemsstaterne og Kommissionen til at nedsætte en tematisk ekspertgruppe med deltagelse af nationale eksperter udpeget af medlemsstaterne ud fra princippet om den åbne koordinationsmetode med det mål at udveksle bedste praksis for, hvordan unges kreativitet og innovationsevne fremmes, ved at kortlægge kompetencer og færdigheder tilegnet gennem ikkeformel og uformel læring, som er relevante for beskæftigelsesegnethed. |
| --- | --- |

9.

Under det danske formandskab opfordrede Rådet medlemsstaterne og Kommissionen til at nedsætte en tematisk ekspertgruppe med deltagelse af nationale eksperter udpeget af medlemsstaterne ud fra princippet om den åbne koordinationsmetode med det mål at udveksle bedste praksis for, hvordan unges kreativitet og innovationsevne fremmes, ved at kortlægge kompetencer og færdigheder tilegnet gennem ikkeformel og uformel læring, som er relevante for beskæftigelsesegnethed.

| 10. | Det cypriotiske formandskabs specifikke prioritet var at fremme unges deltagelse og sociale inklusion, omfattende alle unge, men med særlig vægt på unge med indvandrerbaggrund. En styrkelse af ungdomsorganisationers og alle unges deltagelse i samfundslivet og det demokratiske liv, navnlig i beslutningstagningen, blev fremhævet som en væsentlig faktor i udviklingen af inklusive, demokratiske og velstående samfund. Formålet var at fremme inddragelsen af alle unge i samfundslivet og det demokratiske liv i bred forstand gennem unges aktive deltagelse. |
| --- | --- |

10.

Det cypriotiske formandskabs specifikke prioritet var at fremme unges deltagelse og sociale inklusion, omfattende alle unge, men med særlig vægt på unge med indvandrerbaggrund. En styrkelse af ungdomsorganisationers og alle unges deltagelse i samfundslivet og det demokratiske liv, navnlig i beslutningstagningen, blev fremhævet som en væsentlig faktor i udviklingen af inklusive, demokratiske og velstående samfund. Formålet var at fremme inddragelsen af alle unge i samfundslivet og det demokratiske liv i bred forstand gennem unges aktive deltagelse.

| 11. | Den fælles EU-ungdomsrapport, der evaluerer fremskridtene hen imod de overordnede mål i de nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018), herunder de første to arbejdscyklusser under den strukturerede dialog, blev vedtaget den 27. november 2012. |
| --- | --- |

11.

Den fælles EU-ungdomsrapport, der evaluerer fremskridtene hen imod de overordnede mål i de nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018), herunder de første to arbejdscyklusser under den strukturerede dialog, blev vedtaget den 27. november 2012.

III.   NOTERER SIG FØLGENDE FORSLAG TIL VIDEREUDVIKLING AF DEN STRUKTUREREDE DIALOG

Den strukturerede dialog er udmundet i følgende emner:

Dialogens inklusivitet

| 12. | Den strukturerede dialog giver unge indflydelse og en mulighed for at være aktive borgere og tage del i det demokratiske liv. Unge bør derfor inddrages i alle faser af den strukturerede dialog spændende fra hvert formandskabs opstilling af prioriteter til overvågning af opfølgningen og evalueringen af, hvordan dialogens resultater gennemføres. Det er dog fortsat Rådet og medlemsstaterne, der fastlægger prioriteterne. De næste formandskabstrioer bør på et tidligt stadium høre ungdomsrepræsentanter og Kommissionen, inden der fremsættes forslag om, hvilke overordnede tematiske prioriter der skal videreføres i den strukturerede dialogs cyklusser. |
| --- | --- |

12.

Den strukturerede dialog giver unge indflydelse og en mulighed for at være aktive borgere og tage del i det demokratiske liv. Unge bør derfor inddrages i alle faser af den strukturerede dialog spændende fra hvert formandskabs opstilling af prioriteter til overvågning af opfølgningen og evalueringen af, hvordan dialogens resultater gennemføres. Det er dog fortsat Rådet og medlemsstaterne, der fastlægger prioriteterne. De næste formandskabstrioer bør på et tidligt stadium høre ungdomsrepræsentanter og Kommissionen, inden der fremsættes forslag om, hvilke overordnede tematiske prioriter der skal videreføres i den strukturerede dialogs cyklusser.

| 13. | Arbejdet i de nationale arbejdsgrupper hen imod det fælles mål om en konsekvent og øget inddragelse af unge, især unge fra forskellige baggrunde, i den strukturerede dialog bør støttes. Nationale arbejdsgrupper skal være sammensat på en tilstrækkelig inklusiv måde for at sikre, at deltagelsesprocessen er åben for alle unge. |
| --- | --- |

13.

Arbejdet i de nationale arbejdsgrupper hen imod det fælles mål om en konsekvent og øget inddragelse af unge, især unge fra forskellige baggrunde, i den strukturerede dialog bør støttes. Nationale arbejdsgrupper skal være sammensat på en tilstrækkelig inklusiv måde for at sikre, at deltagelsesprocessen er åben for alle unge.

| 14. | De vejledende spørgsmål i den strukturerede dialog bør formuleres i et forståeligt sprog, så de nationale arbejdsgrupper lettere kan nå ud til flere unge. |
| --- | --- |

14.

De vejledende spørgsmål i den strukturerede dialog bør formuleres i et forståeligt sprog, så de nationale arbejdsgrupper lettere kan nå ud til flere unge.

Forbedring af den tværsektorielle tilgang

| 15. | Med henblik på at forbedre høringsprocessen og overvågningen heraf skal inddragelsen af andre eksperter på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan i de nationale arbejdsgrupper fremmes afhængigt af den strukturerede dialogs relevante tematiske prioritet (7). Resultaterne fra den strukturerede dialog bør desuden udbredes til tværsektorielle interessenter. Ungdomsforskerne i processen bør tildeles en klar rolle. |
| --- | --- |

15.

Med henblik på at forbedre høringsprocessen og overvågningen heraf skal inddragelsen af andre eksperter på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan i de nationale arbejdsgrupper fremmes afhængigt af den strukturerede dialogs relevante tematiske prioritet (7). Resultaterne fra den strukturerede dialog bør desuden udbredes til tværsektorielle interessenter. Ungdomsforskerne i processen bør tildeles en klar rolle.

Politisk opfølgning og synlighed

| 16. | Den politiske opfølgning af resultaterne af den strukturerede dialog og gennemførelsen af disse bør forstærkes (8). |
| --- | --- |

16.

Den politiske opfølgning af resultaterne af den strukturerede dialog og gennemførelsen af disse bør forstærkes (8).

| 17. | Forbindelsen mellem den strukturerede dialogs resultater og politikplanlægningen på ungdomsområdet på nationalt og europæisk plan bør understreges, gøres tydeligere og formidles bedre af alle aktører fra begyndelsen af og under hele processen. |
| --- | --- |

17.

Forbindelsen mellem den strukturerede dialogs resultater og politikplanlægningen på ungdomsområdet på nationalt og europæisk plan bør understreges, gøres tydeligere og formidles bedre af alle aktører fra begyndelsen af og under hele processen.

| 18. | Foranstaltninger bør træffes og initiativer tages for at forbedre synligheden og anerkendelsen af den strukturerede dialog på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. Den Europæiske Ungdomsportal bør videreudvikles for at forbedre processens synlighed. |
| --- | --- |

18.

Foranstaltninger bør træffes og initiativer tages for at forbedre synligheden og anerkendelsen af den strukturerede dialog på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. Den Europæiske Ungdomsportal bør videreudvikles for at forbedre processens synlighed.

Processens bæredygtighed

| 19. | EU-ungdomskonferencen bør styrkes som et forum for struktureret dialog mellem alle unge, ungdomsorganisationer og beslutningstagere med henblik på at opnå konkrete politiske resultater. Inddragelsen af ungdomsforskere bør fremmes, hvor dette er muligt. |
| --- | --- |

19.

EU-ungdomskonferencen bør styrkes som et forum for struktureret dialog mellem alle unge, ungdomsorganisationer og beslutningstagere med henblik på at opnå konkrete politiske resultater. Inddragelsen af ungdomsforskere bør fremmes, hvor dette er muligt.

| 20. | Kommissionen bør i tæt koordination med interessenter på ungdomsområdet sikre, at der føres en dialog med de vigtigste aktører i den strukturerede dialog som en integreret del af de kommende europæiske ungdomsuger. |
| --- | --- |

20.

Kommissionen bør i tæt koordination med interessenter på ungdomsområdet sikre, at der føres en dialog med de vigtigste aktører i den strukturerede dialog som en integreret del af de kommende europæiske ungdomsuger.

| 21. | Med forbehold af forhandlingerne om den næste flerårige finansielle ramme bør der sikres bæredygtig støtte til den strukturerede dialog. |
| --- | --- |

21.

Med forbehold af forhandlingerne om den næste flerårige finansielle ramme bør der sikres bæredygtig støtte til den strukturerede dialog.

IV.   NOTERER SIG FØLGENDE FORSLAG TIL FREMME AF UNGES DELTAGELSE I DET DEMOKRATISKE LIV I EUROPA

Følgende punkter fra de fælles henstillinger fra ungdomskonferencerne i Warszawa, Sorø og Nicosia blev nævnt som prioritetsområder i forbindelse med den overordnede prioritet om unges deltagelse i det demokratiske liv.

| 22. | Unges inddragelse i beslutningsprocedurer på alle niveauer bør støttes og fremmes gennem anvendelse af nye metoder og instrumenter, f.eks. mulighederne i forbindelse med sociale medier og e-deltagelse. |
| --- | --- |

22.

Unges inddragelse i beslutningsprocedurer på alle niveauer bør støttes og fremmes gennem anvendelse af nye metoder og instrumenter, f.eks. mulighederne i forbindelse med sociale medier og e-deltagelse.

| 23. | Ungdomsorganisationer, ungdomsinformations- og rådgivningsstrukturer og professionelt ungdomsarbejde bør anerkendes som kanaler, hvorigennem unge kan udvikle deres færdigheder og kompetencer, navnlig unge med færre muligheder. |
| --- | --- |

23.

Ungdomsorganisationer, ungdomsinformations- og rådgivningsstrukturer og professionelt ungdomsarbejde bør anerkendes som kanaler, hvorigennem unge kan udvikle deres færdigheder og kompetencer, navnlig unge med færre muligheder.

| 24. | Bevidstheden om fælles europæiske værdier bør øges ved at udvide den strukturerede dialog til at omfatte alle unge, herunder specifikke målgrupper, f.eks. unge, der ikke er organiseret, samt unge med færre muligheder. |
| --- | --- |

24.

Bevidstheden om fælles europæiske værdier bør øges ved at udvide den strukturerede dialog til at omfatte alle unge, herunder specifikke målgrupper, f.eks. unge, der ikke er organiseret, samt unge med færre muligheder.

| 25. | Støtten til ungdomsaktiviteter på alle niveauer, som fokuserer på unge fra EU- og ikke-EU-lande og deres deltagelse og interkulturelle dialog, bør styrkes. |
| --- | --- |

25.

Støtten til ungdomsaktiviteter på alle niveauer, som fokuserer på unge fra EU- og ikke-EU-lande og deres deltagelse og interkulturelle dialog, bør styrkes.

| 26. | Det er afgørende, at der oprettes bæredygtige faciliteter for unge under vejledning af ungdomsarbejdere, hvor alle unge, også de, der ikke er organiseret, samt unge med færre muligheder, kan mødes og skabe eller bidrage til projekter. |
| --- | --- |

26.

Det er afgørende, at der oprettes bæredygtige faciliteter for unge under vejledning af ungdomsarbejdere, hvor alle unge, også de, der ikke er organiseret, samt unge med færre muligheder, kan mødes og skabe eller bidrage til projekter.

V.   OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG/ELLER KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG I FULD OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET

| 27. | at tage behørigt hensyn til ovenstående forslag fra den strukturerede dialog med henblik på at evaluere og videreudvikle den strukturerede dialog og styrke unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa. |
| --- | --- |

27.

at tage behørigt hensyn til ovenstående forslag fra den strukturerede dialog med henblik på at evaluere og videreudvikle den strukturerede dialog og styrke unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa.

VI.   ER ENIGE OM FØLGENDE:

| 28. | EU-ungdomsrapporten for 2012 indeholder information om udfordringerne i forbindelse med unges sociale inklusion med henvisning til de relevante EU-ungdomsindikatorer. Rapporten fremhæver, at den gruppe af unge, som er i størst risiko for fattigdom og social udstødelse, er gruppen, der ikke er i beskæftigelse eller under almen eller faglig uddannelse, og rapporten påpeger, at andelen af unge, der er udsat for fattigdomsrisiko eller risiko for social udstødelse, udgør 29,1 % i EU-27, hvilket er højere end andelen i den almene befolkning (25,5 %). Dette illustrerer, hvor vigtigt det er at sætte særlig fokus på dette befolkningssegment og prioritere social inklusion på ungdomsområdet. |
| --- | --- |

28.

EU-ungdomsrapporten for 2012 indeholder information om udfordringerne i forbindelse med unges sociale inklusion med henvisning til de relevante EU-ungdomsindikatorer. Rapporten fremhæver, at den gruppe af unge, som er i størst risiko for fattigdom og social udstødelse, er gruppen, der ikke er i beskæftigelse eller under almen eller faglig uddannelse, og rapporten påpeger, at andelen af unge, der er udsat for fattigdomsrisiko eller risiko for social udstødelse, udgør 29,1 % i EU-27, hvilket er højere end andelen i den almene befolkning (25,5 %). Dette illustrerer, hvor vigtigt det er at sætte særlig fokus på dette befolkningssegment og prioritere social inklusion på ungdomsområdet.

| 29. | Den overordnede tematiske prioritet for den strukturerede dialog med unge og ungdomsorganisationer i næste arbejdscyklus (perioden 1. januar 2013-30. juni 2014) er derfor social inklusion. De specifikke prioriteter for formandskabstrioen i den tredje arbejdscyklus er gengivet i bilaget. |
| --- | --- |

29.

Den overordnede tematiske prioritet for den strukturerede dialog med unge og ungdomsorganisationer i næste arbejdscyklus (perioden 1. januar 2013-30. juni 2014) er derfor social inklusion. De specifikke prioriteter for formandskabstrioen i den tredje arbejdscyklus er gengivet i bilaget.

| 30. | De udvalgte prioriterede områder kan suppleres af det enkelte formandskab i lyset af en eventuel ny udvikling. |
| --- | --- |

30.

De udvalgte prioriterede områder kan suppleres af det enkelte formandskab i lyset af en eventuel ny udvikling.

| 31. | De prioriterede områder, der gælder for den næste formandskabstrio (1. juli 2014-31. december 2015), bør defineres inden indledningen af dens periode. |
| --- | --- |

31.

De prioriterede områder, der gælder for den næste formandskabstrio (1. juli 2014-31. december 2015), bør defineres inden indledningen af dens periode.

---

(1)  EUT C 311 af 19.12.2009, s. 1.

(2)  EUT C 164 af 2.6.2011, s. 1.

(3)  COM(2012) 495 final: »Udkast til fælles rapport 2012 fra Rådet og Kommissionen om gennemførelse af nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (EU-strategi for unge 2010-2018)«

(4)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om resultaterne af den første cyklus i den åbne koordinationsmetode på ungdomsområdet (2010-2012).

(5)  EUT C 372 af 20.12.2011, s. 10.

(6)  Efter vedtagelse af den fælles meddelelse »En ny tilgang til nabolande i forandring — en revision af den europæiske naboskabspolitik« i maj 2011.

(7)  I henhold til EU-ungdomsrapporten for 2012 har kun seks EU-lande andre nationale ministerier, som spiller en aktiv rolle i den nationale arbejdsgruppe.

(8)  Ifølge EU-ungdomsrapporten for 2012 tog 11 EU-lande initiativ til at følge op på resultaterne af den strukturerede dialogs første cyklus.

---

BILAG

Prioriteter for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet i perioden 1. januar 2013-30. juni 2014

Overordnet prioritet — social inklusion

Den overordnede tematiske prioritet for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet for perioden 1. januar 2013-30. juni 2014 bliver social inklusion. I disse 18 måneder vil dette emne blive drøftet inden for rammerne af den strukturerede dialog. Specifikke prioriteter bør helt eller delvis indgå i den overordnede tematik. Irland, Litauen og Grækenland vil samarbejde om at sikre støtte til det overordnede tema om social inklusion via deres nationale prioriteter under deres respektive formandskabsperioder og under hele trioens 18 måneder.

Konceptet social inklusion vil være et bredt, forenende tema, som inddrager alle unge foruden unge med færre muligheder. Begrebet og konceptet social inklusion vil derfor blive behandlet og anvendt i den bredeste betydning og skal tydeligt tage hensyn til og omfatte de forskellige problemer, unge står over for.

Den 1. januar 2013-30. juni 2013 — Ungdomsarbejde af høj kvalitet

Det irske formandskab vil fokusere på, hvordan ungdomsarbejde af høj kvalitet kan bidrage til at styrke social inklusion omfattende alle unge. I første halvdel af 2013 vil der blive sat fokus på følgende spørgsmål:

| — | Hvordan ungdomsarbejde af høj kvalitet kan bidrage til unges udvikling og trivsel |
| --- | --- |

—

Hvordan ungdomsarbejde af høj kvalitet kan bidrage til unges udvikling og trivsel

| — | Hvordan standarder af høj kvalitet i ungdomsarbejdet kan bidrage til at opnå positive resultater for unge inden for områder som f.eks. personlig og social udvikling og uddannelsesmæssig forberedelse osv. |
| --- | --- |

—

Hvordan standarder af høj kvalitet i ungdomsarbejdet kan bidrage til at opnå positive resultater for unge inden for områder som f.eks. personlig og social udvikling og uddannelsesmæssig forberedelse osv.

| — | Hvordan ungdomsarbejdet kan bidrage til at opfylde målene for Europa 2020, navnlig med hensyn til ungdomsbeskæftigelse |
| --- | --- |

—

Hvordan ungdomsarbejdet kan bidrage til at opfylde målene for Europa 2020, navnlig med hensyn til ungdomsbeskæftigelse

| — | Udveksling af god praksis og viden på disse områder mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

Udveksling af god praksis og viden på disse områder mellem medlemsstaterne.

Den 1. juli 2013-31. december 2013 — Unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse

I anden halvdel af 2013 vil der blive sat fokus på følgende spørgsmål:

| — | styrkelse af den sociale inklusion af unge med særlig vægt på unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse |
| --- | --- |

—

styrkelse af den sociale inklusion af unge med særlig vægt på unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse

| — | fremme af et tværsektorielt samarbejde som det grundlæggende princip for en integreret ungdomspolitik |
| --- | --- |

—

fremme af et tværsektorielt samarbejde som det grundlæggende princip for en integreret ungdomspolitik

| — | udveksling af god praksis om social inklusion af unge |
| --- | --- |

—

udveksling af god praksis om social inklusion af unge

| — | fremme af samarbejdet på ungdomsområdet mellem unge fra EU og unge fra landene i Østeuropa og Kaukasus. |
| --- | --- |

—

fremme af samarbejdet på ungdomsområdet mellem unge fra EU og unge fra landene i Østeuropa og Kaukasus.

Den 1. januar 2014-30. juni 2014 — Kultur og iværksætterånd

I første halvdel af 2014 vil der blive sat fokus på følgende spørgsmål:

| — | udarbejdelse af foranstaltninger med henblik på at styrke unges iværksætterånd, fremme unges iværksætterkultur med særlig fokus på social iværksætterånd og »grønne job« og nye jobmuligheder på kulturområdet for at stimulere social inklusion af alle unge |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af foranstaltninger med henblik på at styrke unges iværksætterånd, fremme unges iværksætterkultur med særlig fokus på social iværksætterånd og »grønne job« og nye jobmuligheder på kulturområdet for at stimulere social inklusion af alle unge

| — | øget adgang for unge, navnlig unge i fjerntliggende områder, til ny teknologi for at styrke unge talenter og tiltrække opmærksomheden på kulturområdet. |
| --- | --- |

—

øget adgang for unge, navnlig unge i fjerntliggende områder, til ny teknologi for at styrke unge talenter og tiltrække opmærksomheden på kulturområdet.

| — | fremme af ungdomsarbejdets bidrag til at støtte og forbedre unges kreativitet og iværksætterånd, herunder udveksling af god praksis. |
| --- | --- |

—

fremme af ungdomsarbejdets bidrag til at støtte og forbedre unges kreativitet og iværksætterånd, herunder udveksling af god praksis.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 380/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 380/5

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 3. december 2012

om udnævnelse af medlemmer og efterfølgere for medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

2012/C 380/02

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 af 10. februar 1975 om oprettelse af et europæisk center for udvikling af erhvervsuddannelse, særlig artikel 4 (1),

under henvisning til indstilling indgivet til Rådet af Kommissionen for så vidt angår kategorien arbejdsgiverrepræsentanter, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet har ved afgørelse af 16. juli 2012 (2) udnævnt medlemmerne af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for perioden fra den 18. september 2012 til den 17. september 2015. |
| --- | --- |

(1)

Rådet har ved afgørelse af 16. juli 2012 (2) udnævnt medlemmerne af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for perioden fra den 18. september 2012 til den 17. september 2015.

| (2) | En plads som medlem af centrets bestyrelse i kategorien arbejdsgiverrepræsentanter er blevet ledig, efter at Karin THAPPER er trådt tilbage — |
| --- | --- |

(2)

En plads som medlem af centrets bestyrelse i kategorien arbejdsgiverrepræsentanter er blevet ledig, efter at Karin THAPPER er trådt tilbage —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Til medlem af bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse udnævnes hermed for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 17. september 2015:

ARBEJDSGIVERREPRÆSENTANTER:

| SVERIGE | Tobias ERIKSSON
  Association of Swedish Engineering Industries |
| --- | --- |

SVERIGE

Tobias ERIKSSON

Association of Swedish Engineering Industries

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. december 2012.

På Rådets vegne

N. SYLIKIOTIS

Formand

---

(1)  EFT L 39 af 13.2.1975, s. 1.

1

(2)  EUT C 228 af 31.7.2012, s. 3.

2

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 380/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 380/6

---

Bekendtgørelse til de personer, grupper og enheder, der er optaget på den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme

(jf. bilaget til Rådets forordning (EU) nr. 1169/2012)

2012/C 380/03

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer, grupper og enheder, der er medtaget på listen i Rådets forordning (EU) nr. 1169/2012 (1).

Rådet for Den Europæiske Union har fastslået, at begrundelsen for at optage de personer, grupper og enheder, der forekommer på ovennævnte liste over personer, grupper og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (2), fortsat er gyldig. Rådet har derfor besluttet at bibeholde disse personer, grupper og enheder på listen.

Ifølge forordning (EF) nr. 2580/2001 indefryses alle midler, andre finansielle aktiver og økonomiske ressourcer, der tilhører de berørte personer, grupper og enheder, og der må hverken direkte eller indirekte stilles pengemidler, andre finansielle aktiver og økonomiske ressourcer til rådighed for dem.

Disse personer, grupper og enheder gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, der er anført i bilaget til forordningen, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne midler i forbindelse med essentielle behov eller specifikke betalinger i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, i denne forordning. Der findes en ajourført liste over disse kompetente myndigheder på følgende websted:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

De berørte personer, grupper og enheder kan fremsende en anmodning om at få Rådets begrundelse for, at de bibeholdes på ovennævnte liste (medmindre begrundelsen allerede er blevet meddelt dem), til følgende adresse:

| Council of the European Union |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

(Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

De berørte personer, grupper og enheder kan til enhver tid fremsende en anmodning, sammen med den fornødne dokumentation, til Rådet om, at afgørelsen om at optage og bibeholde dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til ovennævnte adresse. Anmodninger vil blive behandlet, når de er modtaget. I den forbindelse gøres de berørte personer, grupper og enheder opmærksom på Rådets regelmæssige revision af listen, jf. artikel 1, stk. 6, i fælles holdning 2001/931/FUSP. For at anmodninger kan behandles under den kommende revision, bør de fremsendes senest den 11. februar 2013.

Der gøres tillige opmærksom på, at de berørte personer, grupper og enheder har mulighed for at indbringe Rådets forordning for Den Europæiske Unions Ret, jf. artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 337 af 11.12.2012, s. 2.

(2)  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 70.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 380/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 380/7

---

Bekendtgørelse til de personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2010/413/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 267/2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran

2012/C 380/04

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer og enheder, der er anført i bilag II til Rådets afgørelse 2010/413/FUSP (1) og i bilag IX til Rådets forordning (EU) nr. 267/2012 (2) om restriktive foranstaltninger over for Iran.

De berørte personer og enheder kan senest den 31. januar 2013 til Rådet på følgende adresse indgive en anmodning med tilhørende dokumentation om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte lister tages op til fornyet overvejelse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

I overensstemmelse med artikel 46 i forordning (EU) nr. 267/2012 og artikel 26, stk. 3, i afgørelse 2010/413/FUSP tages alle indkomne bemærkninger i betragtning i forbindelse med Rådets regelmæssige gennemgang af listen over udpegede personer og enheder i henholdsvis bilag IX og bilag II.

---

(1)  EUT L 195 af 27.7.2010, s. 39.

(2)  EUT L 88 af 24.3.2012, s. 1.

---

Europa-Kommissionen

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 380/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 380/8

---

Euroens vekselkurs (1)

10. december 2012

2012/C 380/05

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2930 |
| JPY | japanske yen | 106,23 |
| DKK | danske kroner | 7,4591 |
| GBP | pund sterling | 0,80440 |
| SEK | svenske kroner | 8,6336 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2068 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,3250 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,245 |
| HUF | ungarske forint | 283,51 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6963 |
| PLN | polske zloty | 4,1235 |
| RON | rumænske leu | 4,5375 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,3167 |
| AUD | australske dollar | 1,2318 |
| CAD | canadiske dollar | 1,2761 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,0208 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5501 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5795 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 394,66 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 11,2365 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,0684 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5263 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 452,80 |
| MYR | malaysiske ringgit | 3,9583 |
| PHP | filippinske pesos | 52,908 |
| RUB | russiske rubler | 39,7440 |
| THB | thailandske bath | 39,630 |
| BRL | brasilianske real | 2,6877 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,5673 |
| INR | indiske rupee | 70,4750 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2930

JPY

japanske yen

106,23

DKK

danske kroner

7,4591

GBP

pund sterling

0,80440

SEK

svenske kroner

8,6336

CHF

schweiziske franc

1,2068

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,3250

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,245

HUF

ungarske forint

283,51

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6963

PLN

polske zloty

4,1235

RON

rumænske leu

4,5375

TRY

tyrkiske lira

2,3167

AUD

australske dollar

1,2318

CAD

canadiske dollar

1,2761

HKD

hongkongske dollar

10,0208

NZD

newzealandske dollar

1,5501

SGD

singaporeanske dollar

1,5795

KRW

sydkoreanske won

1 394,66

ZAR

sydafrikanske rand

11,2365

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,0684

HRK

kroatiske kuna

7,5263

IDR

indonesiske rupiah

12 452,80

MYR

malaysiske ringgit

3,9583

PHP

filippinske pesos

52,908

RUB

russiske rubler

39,7440

THB

thailandske bath

39,630

BRL

brasilianske real

2,6877

MXN

mexicanske pesos

16,5673

INR

indiske rupee

70,4750

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---