# Službeni list L 257/2018

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 257 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 61.15. listopada 2018. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 257

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 61.15. listopada 2018.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2018/1528 od 11. listopada 2018. o potpisivanju, u ime Unije, Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1529 оd 8. listopada 2018. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Cioccolato di Modica (ZOZP)) | 3 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1530 оd 10. listopada 2018. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu | 4 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1531 оd 10. listopada 2018. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu | 7 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1532 оd 12. listopada 2018. o neproduljenju odobrenja za aktivnu tvar dikvat u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja te o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 540/2011 (
  1
  ) | 10 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1533 оd 12. listopada 2018. o odobrenju natrijeva alginata kao dodatka hrani za mačke, pse, ostale životinje koje se ne upotrebljavaju u proizvodnji hrane i ribe te kalijeva alginata kao dodatka hrani za mačke i pse (
  1
  ) | 13 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1534 оd 12. listopada 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 185/2013 u pogledu smanjenja ribolovnih kvota dodijeljenih Španjolskoj za 2017. i 2018. | 21 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2018/1535 od 28. rujna 2018. o potpisivanju, u ime Unije, Sporazuma o statusu između Europske unije i bivše jugoslavenske republike Makedonije u pogledu djelovanja koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji | 23 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2018/1536 od 9. listopada 2018. o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za javnu nabavu u pogledu pristupanja Australije Revidiranom sporazumu o javnoj nabavi | 26 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2018/1537 оd 18. srpnja 2017. o državnoj potpori SA.38105 2014/C (ex 2014/NN) koju je provela Kraljevina Belgija u korist društava Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 5023)

   (
  1
  ) | 29 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1538 оd 11. listopada 2018. o usklađivanju radiofrekvencijskog spektra za uporabu uređaja malog dometa u frekvencijskim pojasevima 874–876 MHz i 915–921 MHz
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 6535)

   (
  1
  ) | 57 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Odluka Vijeća (EU) 2018/1528 od 11. listopada 2018. o potpisivanju, u ime Unije, Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma

1

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1529 оd 8. listopada 2018. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Cioccolato di Modica (ZOZP))

3

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1530 оd 10. listopada 2018. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

4

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1531 оd 10. listopada 2018. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

7

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1532 оd 12. listopada 2018. o neproduljenju odobrenja za aktivnu tvar dikvat u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja te o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 540/2011 (
  1
  )

1

10

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1533 оd 12. listopada 2018. o odobrenju natrijeva alginata kao dodatka hrani za mačke, pse, ostale životinje koje se ne upotrebljavaju u proizvodnji hrane i ribe te kalijeva alginata kao dodatka hrani za mačke i pse (
  1
  )

1

13

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1534 оd 12. listopada 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 185/2013 u pogledu smanjenja ribolovnih kvota dodijeljenih Španjolskoj za 2017. i 2018.

21

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2018/1535 od 28. rujna 2018. o potpisivanju, u ime Unije, Sporazuma o statusu između Europske unije i bivše jugoslavenske republike Makedonije u pogledu djelovanja koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji

23

*

Odluka Vijeća (EU) 2018/1536 od 9. listopada 2018. o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za javnu nabavu u pogledu pristupanja Australije Revidiranom sporazumu o javnoj nabavi

26

*

Odluka Komisije (EU) 2018/1537 оd 18. srpnja 2017. o državnoj potpori SA.38105 2014/C (ex 2014/NN) koju je provela Kraljevina Belgija u korist društava Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 5023)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 5023)

1

29

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1538 оd 11. listopada 2018. o usklađivanju radiofrekvencijskog spektra za uporabu uređaja malog dometa u frekvencijskim pojasevima 874–876 MHz i 915–921 MHz
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 6535)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 6535)

1

57

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2018/317 od 2. ožujka 2018. o utvrđivanju odstupanja od Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 u pogledu najmanje udaljenosti od obale i najmanje dubine mora za potegače otvorenog mora koje love mliječ ružični (Aphia minuta) u određenim teritorijalnim vodama Italije ( SL L 62, 5.3.2018. ) | 64 |

Ispravci

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2018/317 od 2. ožujka 2018. o utvrđivanju odstupanja od Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 u pogledu najmanje udaljenosti od obale i najmanje dubine mora za potegače otvorenog mora koje love mliječ ružični (Aphia minuta) u određenim teritorijalnim vodama Italije ( SL L 62, 5.3.2018. )

Aphia minuta

( SL L 62, 5.3.2018. )

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 15.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 257/1

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/1528

od 11. listopada 2018.

o potpisivanju, u ime Unije, Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 3. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 5.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | U svibnju 2003. Komisija je donijela Komunikaciju Europskom parlamentu i Vijeću pod nazivom „Izvršavanje zakonodavstva, upravljanje i trgovina u području šuma (FLEGT): Prijedlog akcijskog plana EU-a” kojom se pozvalo na donošenje mjera za rješavanje problema nezakonite sječe izradom sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu sa zemljama proizvođačima drvne sirovine („akcijski plan EU-a”). Zaključci Vijeća o akcijskom planu EU-a doneseni su u listopadu 2003. (1), a rezolucija Europskog parlamenta na tu temu donesena je 7. srpnja 2005. (2) |
| --- | --- |

(1)

U svibnju 2003. Komisija je donijela Komunikaciju Europskom parlamentu i Vijeću pod nazivom „Izvršavanje zakonodavstva, upravljanje i trgovina u području šuma (FLEGT): Prijedlog akcijskog plana EU-a” kojom se pozvalo na donošenje mjera za rješavanje problema nezakonite sječe izradom sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu sa zemljama proizvođačima drvne sirovine („akcijski plan EU-a”). Zaključci Vijeća o akcijskom planu EU-a doneseni su u listopadu 2003. (1), a rezolucija Europskog parlamenta na tu temu donesena je 7. srpnja 2005. (2)

| (2) | Vijeće je 5. prosinca 2005. ovlastilo Komisiju za otvaranje pregovora sa zemljama proizvođačima drvne sirovine o sporazumima o partnerstvu s ciljem provedbe akcijskog plana EU-a. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 5. prosinca 2005. ovlastilo Komisiju za otvaranje pregovora sa zemljama proizvođačima drvne sirovine o sporazumima o partnerstvu s ciljem provedbe akcijskog plana EU-a.

| (3) | Vijeće je 20. prosinca 2005. donijelo Uredbu (EZ) br. 2173/2005 (3) kojom je uspostavljen FLEGT sustav za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Uniju iz zemalja s kojima je Unija sklopila sporazume o dobrovoljnom partnerstvu. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 20. prosinca 2005. donijelo Uredbu (EZ) br. 2173/2005 (3) kojom je uspostavljen FLEGT sustav za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Uniju iz zemalja s kojima je Unija sklopila sporazume o dobrovoljnom partnerstvu.

| (4) | Pregovori sa Socijalističkom Republikom Vijetnamom uspješno su zaključeni te je Sporazum o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma („Sporazum”) parafiran 11. svibnja 2017. |
| --- | --- |

(4)

Pregovori sa Socijalističkom Republikom Vijetnamom uspješno su zaključeni te je Sporazum o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma („Sporazum”) parafiran 11. svibnja 2017.

| (5) | Sporazum bi trebalo potpisati, |
| --- | --- |

(5)

Sporazum bi trebalo potpisati,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odobrava se potpisivanje u ime Unije Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma, podložno sklapanju navedenog Sporazuma (4).

Članak 2.

Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi jednu ili više osoba ovlaštenih za potpisivanje Sporazuma u ime Unije.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Luxembourgu 11. listopada 2018.

Za Vijeće

Predsjednik

J. MOSER

---

(1)  
  SL C 268, 7.11.2003., str. 1.

1

(2)  
  SL C 157 E, 6.7.2006., str. 482.

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2173/2005 od 20. prosinca 2005. o uspostavljanju FLEGT sustava za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Europsku zajednicu (SL L 347, 30.12.2005., str. 1.).

3

(4)  Tekst Sporazuma objavit će se zajedno s odlukom o njegovu sklapanju.

4

---

UREDBE

| 15.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 257/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 257/3

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1529

оd 8. listopada 2018.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Cioccolato di Modica” (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Cioccolato di Modica” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Cioccolato di Modica” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Cioccolato di Modica” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Cioccolato di Modica” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Cioccolato di Modica” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 2.2. Čokolada i čokoladni proizvodi iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. listopada 2018.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 159, 7.5.2018., str. 32.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 15.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 257/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 257/4

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1530

оd 10. listopada 2018.

o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1), a posebno njezin članak 57. stavak 4. i članak 58. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature koja je priložena Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (2) potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature koja je priložena Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (2) potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi.

| (2) | Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila za tumačenje kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvodi daljnja podjela te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije radi primjene tarifnih i drugih mjera povezanih s trgovinom robom. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila za tumačenje kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvodi daljnja podjela te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije radi primjene tarifnih i drugih mjera povezanih s trgovinom robom.

| (3) | U skladu s navedenim općim pravilima robu opisanu u stupcu (1) tablice u Prilogu ovoj Uredbi trebalo bi na temelju obrazloženja navedenog u stupcu (3) razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca (2). |
| --- | --- |

(3)

U skladu s navedenim općim pravilima robu opisanu u stupcu (1) tablice u Prilogu ovoj Uredbi trebalo bi na temelju obrazloženja navedenog u stupcu (3) razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca (2).

| (4) | Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 34. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 952/2013 osoba kojoj su dane obvezujuće tarifne informacije za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, može nastaviti navoditi te informacije tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca. |
| --- | --- |

(4)

Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 34. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 952/2013 osoba kojoj su dane obvezujuće tarifne informacije za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, može nastaviti navoditi te informacije tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca.

| (5) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Roba iz stupca (1) tablice u Prilogu razvrstava se u kombiniranu nomenklaturu u oznaku KN iz stupca (2) te tablice.

Članak 2.

U skladu s člankom 34. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 952/2013 obvezujuće tarifne informacije koje nisu u skladu s ovom Uredbom mogu se nastaviti navoditi tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. listopada 2018.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Stephen QUEST

Glavni direktor

Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju

---

(1)  
  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1).

2

---

PRILOG

| Opis robe | Razvrstavanje
  (oznaka KN) | Obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Proizvod pravokutnog oblika izrađen od plastične mase, dimenzija otprilike 18 × 5 × 2 mm. Proizvod je opremljen plastičnom vrpcom za pričvršćivanje na mobilni telefon i gumenom brtvom.
  Proizvod je namijenjen prekrivanju i zaštiti USB utičnice određenog modela mobilnog telefona.
  Proizvod štiti mobilni telefon od vode i prašine. | 3926 90 97 | Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1, 3(b) i 6 za tumačenje kombinirane nomenklature i nazivima oznaka KN 3926 , 3926 90 i 3926 90 97 .
  Proizvod nije dio mobilnog telefona u smislu bilješke 2 uz odsjek XVI jer ni mehaničko ni električno funkcioniranje telefona ne ovisi o proizvodu (vidjeti presude Suda od 15. svibnja 2014., Data I/O, C-297/13, ECLI:EU:C:2014:331, točka 35., i od 20. studenoga 2014., Rohm Semiconductor, C-666/13, ECLI:EU:C:2014:2388, točka 46.).
  Proizvod služi isključivo za zaštitu mobilnog telefona. Stoga je razvrstavanje u tarifni broj 8517 kao dio pogodan za uporabu isključivo ili uglavnom s telefonima u bežičnoj mreži isključeno.
  Proizvod stoga treba razvrstati u skladu s materijalom od kojeg je izrađen i koji proizvodu daje njegovu bitnu značajku. Plastična masa daje proizvodu njegovu bitnu značajku jer njezina prisutnost količinski prevladava i jer ima odlučujuću ulogu u odnosu na njegovu upotrebu.
  Proizvod se stoga razvrstava u oznaku KN 3926 90 97 kao ostali proizvodi od plastičnih masa. |

Opis robe

Razvrstavanje

(oznaka KN)

Obrazloženje

(1)

(2)

(3)

Proizvod pravokutnog oblika izrađen od plastične mase, dimenzija otprilike 18 × 5 × 2 mm. Proizvod je opremljen plastičnom vrpcom za pričvršćivanje na mobilni telefon i gumenom brtvom.

Proizvod je namijenjen prekrivanju i zaštiti USB utičnice određenog modela mobilnog telefona.

Proizvod štiti mobilni telefon od vode i prašine.

3926 90 97

Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1, 3(b) i 6 za tumačenje kombinirane nomenklature i nazivima oznaka KN 3926 , 3926 90 i 3926 90 97 .

Proizvod nije dio mobilnog telefona u smislu bilješke 2 uz odsjek XVI jer ni mehaničko ni električno funkcioniranje telefona ne ovisi o proizvodu (vidjeti presude Suda od 15. svibnja 2014., Data I/O, C-297/13, ECLI:EU:C:2014:331, točka 35., i od 20. studenoga 2014., Rohm Semiconductor, C-666/13, ECLI:EU:C:2014:2388, točka 46.).

Proizvod služi isključivo za zaštitu mobilnog telefona. Stoga je razvrstavanje u tarifni broj 8517 kao dio pogodan za uporabu isključivo ili uglavnom s telefonima u bežičnoj mreži isključeno.

Proizvod stoga treba razvrstati u skladu s materijalom od kojeg je izrađen i koji proizvodu daje njegovu bitnu značajku. Plastična masa daje proizvodu njegovu bitnu značajku jer njezina prisutnost količinski prevladava i jer ima odlučujuću ulogu u odnosu na njegovu upotrebu.

Proizvod se stoga razvrstava u oznaku KN 3926 90 97 kao ostali proizvodi od plastičnih masa.

---

| 15.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 257/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 257/7

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1531

оd 10. listopada 2018.

o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1), a posebno njezin članak 57. stavak 4. i članak 58. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature koja je priložena Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (2) potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature koja je priložena Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (2) potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi.

| (2) | Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvodi daljnja podjela te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije radi primjene tarifnih i drugih mjera povezanih s trgovinom robom. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvodi daljnja podjela te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije radi primjene tarifnih i drugih mjera povezanih s trgovinom robom.

| (3) | U skladu s navedenim općim pravilima robu opisanu u stupcu (1) tablice u Prilogu ovoj Uredbi trebalo bi na temelju obrazloženja navedenog u stupcu (3) razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca (2). |
| --- | --- |

(3)

U skladu s navedenim općim pravilima robu opisanu u stupcu (1) tablice u Prilogu ovoj Uredbi trebalo bi na temelju obrazloženja navedenog u stupcu (3) razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca (2).

| (4) | Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 34. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 952/2013 osoba kojoj su dane obvezujuće tarifne informacije za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, može nastaviti navoditi te informacije tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca. |
| --- | --- |

(4)

Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 34. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 952/2013 osoba kojoj su dane obvezujuće tarifne informacije za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, može nastaviti navoditi te informacije tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca.

| (5) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Roba iz stupca (1) tablice u Prilogu razvrstava se u kombiniranu nomenklaturu u oznaku KN iz stupca (2) te tablice.

Članak 2.

U skladu s člankom 34. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 952/2013 obvezujuće tarifne informacije koje nisu u skladu s ovom Uredbom mogu se nastaviti navoditi tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. listopada 2018.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Stephen QUEST

Glavni direktor

Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju

---

(1)  
  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Opis robe | Razvrstavanje
  (oznaka KN) | Obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Plosnat fleksibilan proizvod izrađen od plastične folije s mjehurićima zraka, okruglog oblika s promjerom od približno 305 cm.
  Proizvod je namijenjen uporabi kao pokrov za bazen za plivanje ili bazen za djecu za održavanje optimalne temperature vode i čistoće bazena.
  Vidjeti slike (*1). | 3926 90 92 | Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1 i 6 za tumačenje kombinirane nomenklature i nazivima oznaka KN 3926 , 3926 90 i 3926 90 92 .
  Razvrstavanje proizvoda u tarifni broj 9506 kao dio ili pribor bazena za plivanje ili bazena za djecu isključeno je jer se ne može zaključiti da je proizvod isključivo ili ponajprije prikladan za upotrebu s bazenima za plivanje ili bazenima za djecu u smislu napomene 3 uz poglavlje 95. Štoviše, proizvod se ne može smatrati dijelom ili priborom bazena za plivanje ili bazena za djecu iz tarifnog broja 9506 zato što proizvod nije nužan za funkcioniranje bazena za plivanje ili bazena za djecu, ne prilagođuje te bazene za određenu funkciju, ne povećava opseg njihove funkcionalnosti niti omogućuje obavljanje posebnih funkcija povezanih s glavnom funkcijom koja je plivanje ili kupanje (vidjeti presudu Suda od 16. lipnja 2011., Unomedical, C-152/10, ECLI:EU:C:2011:402, točke 29 i 36). Bazen za plivanje ili za djecu ne može se upotrijebiti dok je prekriven.
  Razvrstavanje proizvoda kao ploče, listove, filmove, folije i vrpce u tarifni broj 3920 ili 3921 isključeno je na temelju napomene 10 uz poglavlje 39 zato što je proizvod izrezan u okrugli oblik umjesto u pravokutnik ili neizrezan.
  Proizvod se stoga razvrstava prema materijalu od kojeg je izrađen u oznaku KN 3926 90 92 kao ostali proizvodi od plastičnih masa izrađeni od folija. |

Opis robe

Razvrstavanje

(oznaka KN)

Obrazloženje

(1)

(2)

(3)

Plosnat fleksibilan proizvod izrađen od plastične folije s mjehurićima zraka, okruglog oblika s promjerom od približno 305 cm.

Proizvod je namijenjen uporabi kao pokrov za bazen za plivanje ili bazen za djecu za održavanje optimalne temperature vode i čistoće bazena.

Vidjeti slike (*1).

3926 90 92

Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1 i 6 za tumačenje kombinirane nomenklature i nazivima oznaka KN 3926 , 3926 90 i 3926 90 92 .

Razvrstavanje proizvoda u tarifni broj 9506 kao dio ili pribor bazena za plivanje ili bazena za djecu isključeno je jer se ne može zaključiti da je proizvod isključivo ili ponajprije prikladan za upotrebu s bazenima za plivanje ili bazenima za djecu u smislu napomene 3 uz poglavlje 95. Štoviše, proizvod se ne može smatrati dijelom ili priborom bazena za plivanje ili bazena za djecu iz tarifnog broja 9506 zato što proizvod nije nužan za funkcioniranje bazena za plivanje ili bazena za djecu, ne prilagođuje te bazene za određenu funkciju, ne povećava opseg njihove funkcionalnosti niti omogućuje obavljanje posebnih funkcija povezanih s glavnom funkcijom koja je plivanje ili kupanje (vidjeti presudu Suda od 16. lipnja 2011., Unomedical, C-152/10, ECLI:EU:C:2011:402, točke 29 i 36). Bazen za plivanje ili za djecu ne može se upotrijebiti dok je prekriven.

Razvrstavanje proizvoda kao ploče, listove, filmove, folije i vrpce u tarifni broj 3920 ili 3921 isključeno je na temelju napomene 10 uz poglavlje 39 zato što je proizvod izrezan u okrugli oblik umjesto u pravokutnik ili neizrezan.

Proizvod se stoga razvrstava prema materijalu od kojeg je izrađen u oznaku KN 3926 90 92 kao ostali proizvodi od plastičnih masa izrađeni od folija.

Image 1

---

(*1)  Slike služe isključivo u informativne svrhe.

---

| 15.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 257/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 257/10

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1532

оd 12. listopada 2018.

o neproduljenju odobrenja za aktivnu tvar dikvat u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja te o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 540/2011

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 20. stavak 1. i članak 78. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Direktivom Komisije 2001/21/EZ (2) dikvat je uvršten u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (3) kao aktivna tvar. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom Komisije 2001/21/EZ (2) dikvat je uvršten u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ (3) kao aktivna tvar.

| (2) | Aktivne tvari iz Priloga I. Direktivi 91/414/EEZ smatraju se odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009 te su uvrštene u dio A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivne tvari iz Priloga I. Direktivi 91/414/EEZ smatraju se odobrenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009 te su uvrštene u dio A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (4).

| (3) | Odobrenje aktivne tvari dikvat, kako je navedena u dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011, istječe 30. lipnja 2019. |
| --- | --- |

(3)

Odobrenje aktivne tvari dikvat, kako je navedena u dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011, istječe 30. lipnja 2019.

| (4) | Podnesena su dva zahtjeva za produljenje uvrštenja tvari dikvat u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ u skladu s člankom 4. Uredbe Komisije (EU) br. 1141/2010 (5) u roku predviđenom tim člankom. |
| --- | --- |

(4)

Podnesena su dva zahtjeva za produljenje uvrštenja tvari dikvat u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ u skladu s člankom 4. Uredbe Komisije (EU) br. 1141/2010 (5) u roku predviđenom tim člankom.

| (5) | Podnositelji zahtjeva dostavili su dodatnu dokumentaciju u skladu sa zahtjevima iz članka 9. Uredbe (EU) br. 1141/2010. Država članica izvjestiteljica utvrdila je da su zahtjevi potpuni. |
| --- | --- |

(5)

Podnositelji zahtjeva dostavili su dodatnu dokumentaciju u skladu sa zahtjevima iz članka 9. Uredbe (EU) br. 1141/2010. Država članica izvjestiteljica utvrdila je da su zahtjevi potpuni.

| (6) | Država članica izvjestiteljica nakon savjetovanja s državom članicom suizvjestiteljicom pripremila je izvješće o ocjeni produljenja i dostavila ga 19. rujna 2014. Europskoj agenciji za sigurnost hrane („Agencija”) i Komisiji. |
| --- | --- |

(6)

Država članica izvjestiteljica nakon savjetovanja s državom članicom suizvjestiteljicom pripremila je izvješće o ocjeni produljenja i dostavila ga 19. rujna 2014. Europskoj agenciji za sigurnost hrane („Agencija”) i Komisiji.

| (7) | Agencija je izvješće o ocjeni produljenja dostavila na podnošenje primjedbi podnositeljima zahtjeva i državama članicama te je primljene primjedbe proslijedila Komisiji. Agencija je uz to sažetak dodatne dokumentacije učinila dostupnim javnosti. |
| --- | --- |

(7)

Agencija je izvješće o ocjeni produljenja dostavila na podnošenje primjedbi podnositeljima zahtjeva i državama članicama te je primljene primjedbe proslijedila Komisiji. Agencija je uz to sažetak dodatne dokumentacije učinila dostupnim javnosti.

| (8) | Agencija je 12. studenoga 2015. Komisiji dostavila zaključak (6) o tome može li se očekivati da dikvat ispuni mjerila za odobravanje iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Agencija je utvrdila visok rizik za radnike, druge nazočne osobe i stanovništvo. Nakon objave tog zaključka Agencija i jedan od podnositelja zahtjeva proveli su tehničku raspravu o procjeni rizika od neprehrambene izloženosti. EFSA je u studenome 2017. obavijestila podnositelja zahtjeva da je procjena napravljena primjenom najprimjerenijeg znanstvenog pristupa, ali da Komisija može razmotriti potrebu za novom procjenom neprehrambene izloženosti dikvatu te ovlastiti ESMA-u da je provede. Komisija je ovlastila ESMA-u za tu novu procjenu neprehrambene izloženosti dikvatu 19. veljače 2018. Agencija je 17. travnja 2018. (7) potvrdila visok rizik za radnike, druge nazočne osobe i stanovništvo u svim scenarijima. Osim toga, utvrđeno je da postoji visok rizik za ptice (8). |
| --- | --- |

(8)

Agencija je 12. studenoga 2015. Komisiji dostavila zaključak (6) o tome može li se očekivati da dikvat ispuni mjerila za odobravanje iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Agencija je utvrdila visok rizik za radnike, druge nazočne osobe i stanovništvo. Nakon objave tog zaključka Agencija i jedan od podnositelja zahtjeva proveli su tehničku raspravu o procjeni rizika od neprehrambene izloženosti. EFSA je u studenome 2017. obavijestila podnositelja zahtjeva da je procjena napravljena primjenom najprimjerenijeg znanstvenog pristupa, ali da Komisija može razmotriti potrebu za novom procjenom neprehrambene izloženosti dikvatu te ovlastiti ESMA-u da je provede. Komisija je ovlastila ESMA-u za tu novu procjenu neprehrambene izloženosti dikvatu 19. veljače 2018. Agencija je 17. travnja 2018. (7) potvrdila visok rizik za radnike, druge nazočne osobe i stanovništvo u svim scenarijima. Osim toga, utvrđeno je da postoji visok rizik za ptice (8).

| (9) | Komisija je pozvala podnositelje zahtjeva da podnesu svoje primjedbe o zaključku Agencije, izjavi Agencije iz 2018. te o nacrtu izvješća o ponovnoj ocjeni u skladu s člankom 17. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 1141/2010. Podnositelji zahtjeva podnijeli su primjedbe, koje su pažljivo pregledane. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je pozvala podnositelje zahtjeva da podnesu svoje primjedbe o zaključku Agencije, izjavi Agencije iz 2018. te o nacrtu izvješća o ponovnoj ocjeni u skladu s člankom 17. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 1141/2010. Podnositelji zahtjeva podnijeli su primjedbe, koje su pažljivo pregledane.

| (10) | Međutim, unatoč argumentima koje su iznijeli podnositelji zahtjeva, bojazni u pogledu tvari nisu uklonjene. |
| --- | --- |

(10)

Međutim, unatoč argumentima koje su iznijeli podnositelji zahtjeva, bojazni u pogledu tvari nisu uklonjene.

| (11) | Slijedom toga, za jednu ili više reprezentativnih uporaba najmanje jednog sredstva za zaštitu bilja koje sadržava dikvat nije utvrđeno da ispunjava mjerila za odobravanje predviđena člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Stoga je primjereno ne produljiti odobrenje za aktivnu tvar dikvat u skladu s člankom 20. stavkom 1. točkom (b) te uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Slijedom toga, za jednu ili više reprezentativnih uporaba najmanje jednog sredstva za zaštitu bilja koje sadržava dikvat nije utvrđeno da ispunjava mjerila za odobravanje predviđena člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Stoga je primjereno ne produljiti odobrenje za aktivnu tvar dikvat u skladu s člankom 20. stavkom 1. točkom (b) te uredbe.

| (12) | Državama članicama trebalo bi dati dovoljno vremena da oduzmu odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju dikvat. |
| --- | --- |

(12)

Državama članicama trebalo bi dati dovoljno vremena da oduzmu odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju dikvat.

| (13) | U slučaju sredstava za zaštitu bilja koja sadržavaju dikvat, ako države članice u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 odobre razdoblje odgode, to bi razdoblje trebalo isteći najkasnije 4. veljače 2020. |
| --- | --- |

(13)

U slučaju sredstava za zaštitu bilja koja sadržavaju dikvat, ako države članice u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 odobre razdoblje odgode, to bi razdoblje trebalo isteći najkasnije 4. veljače 2020.

| (14) | Ovom se Uredbom ne sprečava podnošenje daljnjih zahtjeva za odobrenje dikvata u skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. |
| --- | --- |

(14)

Ovom se Uredbom ne sprečava podnošenje daljnjih zahtjeva za odobrenje dikvata u skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

| (15) | Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje nije donio mišljenje u roku koji je odredio njegov predsjednik. Provedbeni akt smatrao se potrebnim i predsjednik odbora podnio je nacrt provedbenog akta žalbenom odboru na daljnje razmatranje. Žalbeni odbor nije dostavio mišljenje, |
| --- | --- |

(15)

Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje nije donio mišljenje u roku koji je odredio njegov predsjednik. Provedbeni akt smatrao se potrebnim i predsjednik odbora podnio je nacrt provedbenog akta žalbenom odboru na daljnje razmatranje. Žalbeni odbor nije dostavio mišljenje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Neproduljenje odobrenja aktivne tvari

Odobrenje za aktivnu tvar dikvat ne produljuje se.

Članak 2.

Prijelazne mjere

Države članice oduzimaju odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja kao aktivnu tvar sadržavaju dikvat najkasnije do 4. svibnja 2019.

Članak 3.

Razdoblje odgode

Sva razdoblja odgode koja države članice odobre u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 moraju biti što kraća i moraju isteći najkasnije 4. veljače 2020.

Članak 4.

Izmjena Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011

U dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 briše se redak 15. o dikvatu.

Članak 5.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. listopada 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2001/21/EZ od 5. ožujka 2001. o izmjeni Priloga I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište radi uvrštavanja amitrola, dikvata, piridata i tiabendazola kao aktivnih tvari (SL L 69, 10.3.2001., str. 17.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (SL L 230, 19.8.1991., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) br. 1141/2010 od 7. prosinca 2010. o utvrđivanju postupka za produljenje uvrštenja druge grupe aktivnih tvari u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ i utvrđivanju popisa tih tvari (SL L 322, 8.12.2010., str. 10.).

5

(6)  EFSA (Europska agencija za sigurnost hrane), 2015. Zaključak o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida koji sadržavaju aktivnu tvar dikvat. EFSA Journal 2015.; 13(11):4308, 127 str.

6

(7)  EFSA (Europska agencija za sigurnost hrane), 2018. Izjava o neprehrambenoj izloženosti za dikvat. EFSA Journal 2018.; 16(4):5260, 111 str.

7

(8)  EFSA (Europska agencija za sigurnost hrane), 2015. Zaključak o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida koji sadržavaju aktivnu tvar dikvat. EFSA Journal 2015.; 13(11):4308, 127 str.

8

---

| 15.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 257/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 257/13

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1533

оd 12. listopada 2018.

o odobrenju natrijeva alginata kao dodatka hrani za mačke, pse, ostale životinje koje se ne upotrebljavaju u proizvodnji hrane i ribe te kalijeva alginata kao dodatka hrani za mačke i pse

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđeno je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja.

| (2) | U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za odobrenje kalijeva alginata. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za odobrenje kalijeva alginata.

| (3) | Člankom 10. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 predviđena je ponovna procjena dodataka odobrenih u skladu s Direktivom Vijeća 70/524/EEZ (2). Natrijev alginat Direktivom 70/524/EEZ odobren je bez vremenskog ograničenja kao dodatak hrani za ribe, kućne ljubimce i ostale životinje koje se ne upotrebljavaju u proizvodnji hrane. Taj je dodatak nakon toga unesen u registar dodataka hrani za životinje kao postojeći proizvod u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 10. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 predviđena je ponovna procjena dodataka odobrenih u skladu s Direktivom Vijeća 70/524/EEZ (2). Natrijev alginat Direktivom 70/524/EEZ odobren je bez vremenskog ograničenja kao dodatak hrani za ribe, kućne ljubimce i ostale životinje koje se ne upotrebljavaju u proizvodnji hrane. Taj je dodatak nakon toga unesen u registar dodataka hrani za životinje kao postojeći proizvod u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

| (4) | U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 u vezi s njezinim člankom 7. podnesen je zahtjev za ponovnu procjenu natrijeva alginata kao dodatka hrani za kućne ljubimce i ostale životinje koje se ne upotrebljavaju u proizvodnji hrane te za ribe. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 u vezi s njezinim člankom 7. podnesen je zahtjev za ponovnu procjenu natrijeva alginata kao dodatka hrani za kućne ljubimce i ostale životinje koje se ne upotrebljavaju u proizvodnji hrane te za ribe.

| (5) | Zahtjevi se odnose na odobrenje kalijeva alginata kao dodatka hrani za mačke i pse te natrijeva alginata kao dodatka hrani za mačke, pse, ostale životinje koje se ne upotrebljavaju u proizvodnji hrane i ribe te njihovo razvrstavanje u kategoriju dodataka „tehnološki dodaci”. Uz te su zahtjeve priloženi podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Zahtjevi se odnose na odobrenje kalijeva alginata kao dodatka hrani za mačke i pse te natrijeva alginata kao dodatka hrani za mačke, pse, ostale životinje koje se ne upotrebljavaju u proizvodnji hrane i ribe te njihovo razvrstavanje u kategoriju dodataka „tehnološki dodaci”. Uz te su zahtjeve priloženi podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

| (6) | Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojem je mišljenju od 5. srpnja 2017. (3) zaključila da kalijev alginat i natrijev alginat u predloženim uvjetima uporabe nemaju štetan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš. Agencija je zaključila i da su kalijev alginat i natrijev alginat učinkoviti kao stabilizatori, zgušnjivači, sredstva za želiranje i veziva. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(6)

Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojem je mišljenju od 5. srpnja 2017. (3) zaključila da kalijev alginat i natrijev alginat u predloženim uvjetima uporabe nemaju štetan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili na okoliš. Agencija je zaključila i da su kalijev alginat i natrijev alginat učinkoviti kao stabilizatori, zgušnjivači, sredstva za želiranje i veziva. Agencija smatra da ne postoji potreba za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003.

| (7) | Procjena predmetnih dodataka pokazala je da su ispunjeni uvjeti za odobrenje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tih dodataka kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(7)

Procjena predmetnih dodataka pokazala je da su ispunjeni uvjeti za odobrenje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tih dodataka kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi.

| (8) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrenje

Dodaci navedeni u Prilogu, koji pripadaju kategoriji dodataka hrani za životinje „tehnološki dodaci” i funkcionalnoj skupini „stabilizatori”, „zgušnjivači”, „sredstva za želiranje” i „veziva”, odobravaju se kao dodaci hrani za životinje podložno uvjetima utvrđenima u tom prilogu.

Članak 2.

Prijelazne mjere

Dodatak natrijev alginat naveden u Prilogu i premiksi koji sadržavaju taj dodatak, a koji su proizvedeni i označeni prije 4. svibnja 2019. u skladu s pravilima primjenjivima prije 4. studenoga 2018., mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe.

Krmne smjese i krmiva koji sadržavaju dodatak natrijev alginat naveden u Prilogu, a koji su proizvedeni i označeni prije 4. studenoga 2019. u skladu s pravilima primjenjivima prije 4. studenoga 2018., mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe ako su namijenjeni životinjama koje služe za proizvodnju hrane.

Krmne smjese i krmiva koji sadržavaju dodatak natrijev alginat naveden u Prilogu, a koji su proizvedeni i označeni prije 4. studenoga 2020. u skladu s pravilima primjenjivima prije 4. studenoga 2018., mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe ako su namijenjeni životinjama koje ne služe za proizvodnju hrane.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. listopada 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

1

(2)  Direktiva Vijeća 70/524/EEZ od 23. studenoga 1970. o dodacima hrani za životinje (SL L 270, 14.12.1970., str. 1.).

2

(3)  
  EFSA Journal 2017.; 15 (7): 4945.

3

EFSA Journal

---

PRILOG

| Identifikacijski broj dodatka | Dodatak | Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda | Vrsta ili kategorija životinje | Najviša dob | Najmanja dopuštena količina | Najveća dopuštena količina | Ostale odredbe | Datum isteka važenja odobrenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aditiva/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 % |
| Tehnološki dodaci: stabilizatora |
| 1d401 | Natrijev alginat | Sastav dodatka

  Natrijev alginat
  Prah:

  Karakteristike aktivne tvari

  Natrijev alginat (> 90,8 %)
  (C6H7NaO6)n

  Analitička metoda
   (1)

  Za identifikaciju karbonata u dodatku hrani za životinje: monografija o natrijevu alginatu, FAO JECFA Zbirka specifikacija prehrambenih aditiva – monografija br. 1 (2006.) | Mačke i psi | — | — | 35 200 | 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |

Identifikacijski broj dodatka

Dodatak

Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

Vrsta ili kategorija životinje

Najviša dob

Najmanja dopuštena količina

Najveća dopuštena količina

Ostale odredbe

Datum isteka važenja odobrenja

mg aditiva/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 %

Tehnološki dodaci: stabilizatora

1d401

Natrijev alginat

Sastav dodatka

Natrijev alginat

Prah:

Karakteristike aktivne tvari

Natrijev alginat (> 90,8 %)

(C6H7NaO6)n

Analitička metoda
   (1)

Za identifikaciju karbonata u dodatku hrani za životinje: monografija o natrijevu alginatu, FAO JECFA Zbirka specifikacija prehrambenih aditiva – monografija br. 1 (2006.)

Mačke i psi

—

—

35 200

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene maksimalne količine u potpunoj krmnoj smjesi. |
| --- | --- |

2.

Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene maksimalne količine u potpunoj krmnoj smjesi.

| 3. | Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

3.

Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

4. studenoga 2028.

Životinje koje se ne upotrebljavaju u proizvodnji hrane

Riba

—

—

—

| 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

2.

Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

1d402

Kalijev alginat

Sastav dodatka

Kalijev alginat

Prah:

Karakteristike aktivne tvari

Kalijev alginat (> 89,2 %)

(C6H7KO6)n

CAS br.: 9005-36-1

Analitička metoda
   (1)

Za identifikaciju karbonata u dodatku hrani za životinje: monografija o kalijevu alginatu, FAO JECFA Zbirka specifikacija prehrambenih aditiva – monografija br. 1 (2006.)

Mačke i psi

—

—

35 200

| 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene maksimalne količine u potpunoj krmnoj smjesi. |
| --- | --- |

2.

Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene maksimalne količine u potpunoj krmnoj smjesi.

| 3. | Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

3.

Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

4. studenoga 2028.

Tehnološki dodaci: zgušnjivači

1d401

Natrijev alginat

Sastav dodatka

Natrijev alginat

Prah:

Karakteristike aktivne tvari

Natrijev alginat (> 90,8 %)

(C6H7NaO6)n

Analitička metoda
   (1)

Za identifikaciju karbonata u dodatku hrani za životinje: monografija o natrijevu alginatu, FAO JECFA Zbirka specifikacija prehrambenih aditiva – monografija br. 1 (2006.)

Mačke i psi

—

—

35 200

| 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene maksimalne količine u potpunoj krmnoj smjesi. |
| --- | --- |

2.

Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene maksimalne količine u potpunoj krmnoj smjesi.

| 3. | Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

3.

Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

4. studenoga 2028.

Životinje koje se ne upotrebljavaju u proizvodnji hrane

Riba

—

—

—

| 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodataka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

2.

Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodataka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

1d402

Kalijev alginat

Sastav dodatka

Kalijev alginat

Prah:

Karakteristike aktivne tvari

Kalijev alginat (> 89,2 %)

(C6H7KO6)n

CAS br.: 9005-36-1

Analitička metoda
   (1)

Za identifikaciju karbonata u dodatku hrani za životinje: monografija o kalijevu alginatu, FAO JECFA Zbirka specifikacija prehrambenih aditiva – monografija br. 1 (2006.)

Mačke i psi

—

—

35 200

| 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene maksimalne količine u potpunoj krmnoj smjesi. |
| --- | --- |

2.

Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene maksimalne količine u potpunoj krmnoj smjesi.

| 3. | Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

3.

Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

4. studenoga 2028.

Tehnološki dodaci: tvari za želiranje:

1d401

Natrijev alginat

Sastav dodatka

Natrijev alginat

Prah:

Karakteristike aktivne tvari

Natrijev alginat (> 90,8 %)

(C6H7NaO6)n

Analitička metoda
   (1)

Za identifikaciju karbonata u dodatku hrani za životinje: monografija o natrijevu alginatu, FAO JECFA Zbirka specifikacija prehrambenih aditiva – monografija br. 1 (2006.)

Mačke i psi

—

—

35 200

| 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene maksimalne količine u potpunoj krmnoj smjesi. |
| --- | --- |

2.

Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene maksimalne količine u potpunoj krmnoj smjesi.

| 3. | Za korisnike dodatka i premiksa subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti od udisanja iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

3.

Za korisnike dodatka i premiksa subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti od udisanja iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

4. studenoga 2028.

Životinje koje se ne upotrebljavaju u proizvodnji hrane

Riba

—

—

—

| 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

2.

Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

1d402

Kalijev alginat

Sastav dodatka

Kalijev alginat

Prah:

Karakteristike aktivne tvari

Kalijev alginat (> 89,2 %)

(C6H7KO6)n

CAS br.: 9005-36-1

Analitička metoda
   (1)

Za identifikaciju karbonata u dodatku hrani za životinje: Monografija o kalijevu alginatu, FAO JECFA Zbirka, specifikacija prehrambenih aditiva – monografija br. 1 (2006.)

Mačke i psi

—

—

35 200

| 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene maksimalne količine u potpunoj krmnoj smjesi. |
| --- | --- |

2.

Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene maksimalne količine u potpunoj krmnoj smjesi.

| 3. | Za korisnike dodatka i premiksa subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti od udisanja iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

3.

Za korisnike dodatka i premiksa subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti od udisanja iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

4. studenoga 2028.

Tehnološki dodaci: veziva

1d401

Natrijev alginat

Sastav dodatka

Natrijev alginat

Prah:

Karakteristike aktivne tvari

Natrijev alginat (> 90,8 %)

(C6H7NaO6)n

Analitička metoda
   (1)

Za identifikaciju karbonata u dodatku hrani za životinje: monografija o natrijevu alginatu, FAO JECFA Zbirka specifikacija prehrambenih aditiva – monografija br. 1 (2006.)

Mačke i psi

—

—

35 200

| 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene maksimalne količine u potpunoj krmnoj smjesi. |
| --- | --- |

2.

Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene maksimalne količine u potpunoj krmnoj smjesi.

| 3. | Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

3.

Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

4. studenoga 2028.

Životinje koje se ne upotrebljavaju u proizvodnji hrane

Riba

—

—

—

| 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Za korisnike dodatka i premiksa subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti od udisanja iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

2.

Za korisnike dodatka i premiksa subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti od udisanja iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

1d402

Kalijev alginat

Sastav dodatka

Kalijev alginat

Prah:

Karakteristike aktivne tvari

Kalijev alginat (> 89,2 %)

(C6H7KO6)n

CAS br.: 9005-36-1

Analitička metoda
   (1)

Za identifikaciju karbonata u dodatku hrani za životinje: monografija o kalijevu alginatu, FAO JECFA Zbirka specifikacija prehrambenih aditiva – monografija br. 1 (2006.)

Mačke i psi

—

—

35 200

| 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri toplinskoj obradi.

| 2. | Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene maksimalne količine u potpunoj krmnoj smjesi. |
| --- | --- |

2.

Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene maksimalne količine u potpunoj krmnoj smjesi.

| 3. | Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe. |
| --- | --- |

3.

Za korisnike dodatka i premiksa subjekti koji posluju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za uklanjanje mogućih opasnosti koje proizlaze iz njihove uporabe. Ako se opasnosti s pomoću tih postupaka i mjera ne mogu otkloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksa potrebno je nositi odgovarajuću osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za dišne organe.

4. studenoga 2028.

---

(1)  Podaci o analitičkim metodama dostupni su na sljedećoj adresi referentnog laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 15.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 257/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 257/21

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1534

оd 12. listopada 2018.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 185/2013 u pogledu smanjenja ribolovnih kvota dodijeljenih Španjolskoj za 2017. i 2018.

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (1), a posebno njezin članak 105. stavak 4.,

nakon savjetovanja s Odborom za ribarstvo i akvakulturu,

budući da:

| (1) | Komisija je 2013. donijela Provedbenu uredbu (EU) br. 185/2013 (2). Tom uredbom utvrđeno je smanjenje kvote za skušu u zoni ICES-a 8.c, na potpodručjima 9. i 10. i u vodama Unije na području CECAF-a 34.1.1. te kvote za inćuna na potpodručju ICES-a 8. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 2013. donijela Provedbenu uredbu (EU) br. 185/2013 (2). Tom uredbom utvrđeno je smanjenje kvote za skušu u zoni ICES-a 8.c, na potpodručjima 9. i 10. i u vodama Unije na području CECAF-a 34.1.1. te kvote za inćuna na potpodručju ICES-a 8.

| (2) | Španjolska je ulovila 739 tona manje od kvote za skušu i 843 tone manje od kvote za inćuna koje su joj bile na raspolaganju za 2017. čime je smanjila ribolovni pritisak na te stokove u odnosu na najveći dopušteni ribolovni pritisak koji joj je dodijeljen na temelju ribolovnih mogućnosti za 2017. Španjolska je zatražila da se te neizlovljene količine dodaju smanjenjima za 2017. i oduzmu od smanjenja za 2018. |
| --- | --- |

(2)

Španjolska je ulovila 739 tona manje od kvote za skušu i 843 tone manje od kvote za inćuna koje su joj bile na raspolaganju za 2017. čime je smanjila ribolovni pritisak na te stokove u odnosu na najveći dopušteni ribolovni pritisak koji joj je dodijeljen na temelju ribolovnih mogućnosti za 2017. Španjolska je zatražila da se te neizlovljene količine dodaju smanjenjima za 2017. i oduzmu od smanjenja za 2018.

| (3) | Trebalo bi prilagoditi količine smanjenja utvrđene u Provedbenoj uredbi (EU) br. 185/2013 za 2017. i 2018. te bi Provedbenu uredbu (EU) br. 185/2013 stoga trebalo izmijeniti. |
| --- | --- |

(3)

Trebalo bi prilagoditi količine smanjenja utvrđene u Provedbenoj uredbi (EU) br. 185/2013 za 2017. i 2018. te bi Provedbenu uredbu (EU) br. 185/2013 stoga trebalo izmijeniti.

| (4) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za ribarstvo i akvakulturu, |
| --- | --- |

(4)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za ribarstvo i akvakulturu,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 185/2013 zamjenjuje se Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. listopada 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 185/2013 od 5. ožujka 2013. o predviđanju odbitaka od određenih ribolovnih kvota za skušu dodijeljenih Španjolskoj za 2013. i naredne godine radi prekomjernog ribolova u 2009. (SL L 62, 6.3.2013., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Stok | Početna kvota za 2009. | Prilagođena kvota za 2009. | Utvrđeni ulovi za 2009. | Razlika između kvote i ulova (prelov) | Smanjenje za 2013. | Smanjenje za 2014. | Smanjenje za 2015. | Smanjenje za 2016. | Smanjenje za 2017. | Smanjenje za 2018. | Smanjenje za 2019. | Smanjenje za 2020. | Smanjenje za 2021. | Smanjenje za 2022. | Smanjenje za 2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MAC8C 3411 | 29 529 | 25 525 | 90 954 | – 65 429 | 100 | 100 | 100 | 5 544 | 6 283 | 4 805 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 269 |
| ANE08 (1) | | | | | | | | 3 696 | 4 539 | 2 853 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 180 |

Stok

Početna kvota za 2009.

Prilagođena kvota za 2009.

Utvrđeni ulovi za 2009.

Razlika između kvote i ulova (prelov)

Smanjenje za 2013.

Smanjenje za 2014.

Smanjenje za 2015.

Smanjenje za 2016.

Smanjenje za 2017.

Smanjenje za 2018.

Smanjenje za 2019.

Smanjenje za 2020.

Smanjenje za 2021.

Smanjenje za 2022.

Smanjenje za 2023.

MAC8C 3411

29 529

25 525

90 954

– 65 429

100

100

100

5 544

6 283

4 805

5 544

5 544

5 544

5 544

269

ANE08 (1)

3 696

4 539

2 853

3 696

3 696

3 696

3 696

180

---

(1)  Za inćuna se godinom smatra sezona ribolova koja počinje u navedenoj godini.

---

ODLUKE

| 15.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 257/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 257/23

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/1535

od 28. rujna 2018.

o potpisivanju, u ime Unije, Sporazuma o statusu između Europske unije i bivše jugoslavenske republike Makedonije u pogledu djelovanja koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) i članak 79. stavak 2. točku (c) u vezi s člankom 218. stavkom 5.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Na temelju članka 54. stavka 4. Uredbe (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća (1), u slučajevima kad je predviđeno raspoređivanje timova europske granične i obalne straže u trećoj zemlji u okviru djelovanja u kojima će članovi tima imati izvršne ovlasti, ili kada se to zahtijeva za druga djelovanja u trećim zemljama, Unija sklapa sporazum o statusu s dotičnom trećom zemljom. Sporazumom o statusu trebaju se obuhvatiti svi aspekti koji su potrebni za provedbu tih djelovanja. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju članka 54. stavka 4. Uredbe (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća (1), u slučajevima kad je predviđeno raspoređivanje timova europske granične i obalne straže u trećoj zemlji u okviru djelovanja u kojima će članovi tima imati izvršne ovlasti, ili kada se to zahtijeva za druga djelovanja u trećim zemljama, Unija sklapa sporazum o statusu s dotičnom trećom zemljom. Sporazumom o statusu trebaju se obuhvatiti svi aspekti koji su potrebni za provedbu tih djelovanja.

| (2) | Vijeće je 21. veljače 2017. ovlastilo Komisiju da s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom otvori pregovore o sklapanju sporazuma o statusu u pogledu djelovanja koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji („Sporazum”). |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 21. veljače 2017. ovlastilo Komisiju da s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom otvori pregovore o sklapanju sporazuma o statusu u pogledu djelovanja koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji („Sporazum”).

| (3) | Pregovori o Sporazumu započeli su 15. rujna 2017. te su uspješno završeni parafiranjem Sporazuma 18. srpnja 2018. |
| --- | --- |

(3)

Pregovori o Sporazumu započeli su 15. rujna 2017. te su uspješno završeni parafiranjem Sporazuma 18. srpnja 2018.

| (4) | Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ (2); Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(4)

Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ (2); Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (5) | Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (3); Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(5)

Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (3); Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (6) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom da se ova Odluka temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, Danska u skladu s člankom 4. Protokola u roku šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Odluci odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom da se ova Odluka temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, Danska u skladu s člankom 4. Protokola u roku šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Odluci odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu.

| (7) | Sporazum bi trebalo potpisati, a tekst zajedničke izjave priložen ovoj Odluci trebalo bi odobriti, |
| --- | --- |

(7)

Sporazum bi trebalo potpisati, a tekst zajedničke izjave priložen ovoj Odluci trebalo bi odobriti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odobrava se potpisivanje u ime Unije Sporazuma o statusu između Europske unije i bivše jugoslavenske republike Makedonije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji, podložno sklapanju navedenog sporazuma (4).

Članak 2.

Zajednička izjava priložena ovoj Odluci odobrava se u ime Unije.

Članak 3.

Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi jednu ili više osoba ovlaštenih za potpisivanje Sporazuma u ime Unije.

Članak 4.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. rujna 2018.

Za Vijeće

Predsjednica

M. SCHRAMBÖCK

---

(1)  Uredba (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 863/2007 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Vijeća (EZ) br. 2007/2004 i Odluke Vijeća 2005/267/EZ (SL L 251, 16.9.2016., str. 1.).

1

(2)  Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 131, 1.6.2000., str. 43.).

2

(3)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

3

(4)  Tekst Sporazuma objavit će se zajedno s odlukom o njegovu sklapanju.

4

---

PRILOG

ZAJEDNIČKA IZJAVA U POGLEDU ISLANDA, NORVEŠKE, ŠVICARSKE I LIHTENŠTAJNA

Ugovorne stranke primaju na znanje blizak odnos između Europske unije i Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna, posebno na temelju sporazuma od 18. svibnja 1999. i 26. listopada 2004. o pridruživanju navedenih zemalja provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine.

U takvim je okolnostima poželjno da vlasti Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna, s jedne strane, i bivše jugoslavenske republike Makedonije, s druge strane, bez odgode sklope bilateralne sporazume o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji pod sličnim uvjetima kao u ovom Sporazumu.

ZAJEDNIČKA IZJAVA

Obje se stranke slažu da suzdržavanje od poduzimanja bilo kakvih mjera koje bi mogle ugroziti mogući naknadni kazneni progon člana tima koji pokreću nadležna tijela države domaćina uključuje suzdržavanje od aktivnog omogućivanja povratka dotičnog člana tima iz mjesta operacije europske granične i obalne straže u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji u njegovu matičnu državu članicu sve dok se ne dobije potvrda izvršnog direktora Agencije.

---

| 15.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 257/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 257/26

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/1536

od 9. listopada 2018.

o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za javnu nabavu u pogledu pristupanja Australije Revidiranom sporazumu o javnoj nabavi

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Dana 2. lipnja 2015. Australija je podnijela zahtjev za pristupanje Revidiranom sporazumu o javnoj nabavi („Revidirani GPA”). |
| --- | --- |

(1)

Dana 2. lipnja 2015. Australija je podnijela zahtjev za pristupanje Revidiranom sporazumu o javnoj nabavi („Revidirani GPA”).

| (2) | Obveze Australije u pogledu područja primjene utvrđene su u njezinoj konačnoj ponudi koja je 7. ožujka 2018. podnesena strankama Revidiranog GPA-a („stranke”). |
| --- | --- |

(2)

Obveze Australije u pogledu područja primjene utvrđene su u njezinoj konačnoj ponudi koja je 7. ožujka 2018. podnesena strankama Revidiranog GPA-a („stranke”).

| (3) | Ponuda Australije je opsežna, ali njome ipak nije obuhvaćeno cijelo područje primjene. Stoga je primjereno da Unija za Australiju uvede određena konkretna izuzeća u svojem području primjene. Ta konkretna izuzeća, navedena u dodatku ovoj Odluci, bit će obuhvaćena uvjetima za pristupanje Australije Revidiranom GPA-u i odrazit će se u odluci koju donese Odbor za javnu nabavu („Odbor GPA-a”) o pristupanju Australije. |
| --- | --- |

(3)

Ponuda Australije je opsežna, ali njome ipak nije obuhvaćeno cijelo područje primjene. Stoga je primjereno da Unija za Australiju uvede određena konkretna izuzeća u svojem području primjene. Ta konkretna izuzeća, navedena u dodatku ovoj Odluci, bit će obuhvaćena uvjetima za pristupanje Australije Revidiranom GPA-u i odrazit će se u odluci koju donese Odbor za javnu nabavu („Odbor GPA-a”) o pristupanju Australije.

| (4) | Očekuje se da će se pristupanjem Australije Revidiranom GPA-u dati pozitivan doprinos daljnjem međunarodnom otvaranju tržišta javne nabave. |
| --- | --- |

(4)

Očekuje se da će se pristupanjem Australije Revidiranom GPA-u dati pozitivan doprinos daljnjem međunarodnom otvaranju tržišta javne nabave.

| (5) | Člankom XXII. stavkom 2. Revidiranog GPA-a propisuje se da svaka članica Svjetske trgovinske organizacije može pristupiti Revidiranom GPA-u pod uvjetima koje dogovore ta članica i stranke, pri čemu se ti uvjeti navode u odluci Odbora za javnu nabavu. |
| --- | --- |

(5)

Člankom XXII. stavkom 2. Revidiranog GPA-a propisuje se da svaka članica Svjetske trgovinske organizacije može pristupiti Revidiranom GPA-u pod uvjetima koje dogovore ta članica i stranke, pri čemu se ti uvjeti navode u odluci Odbora za javnu nabavu.

| (6) | Stoga je potrebno utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Odbora za javnu nabavu u vezi s pristupanjem Australije, |
| --- | --- |

(6)

Stoga je potrebno utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Odbora za javnu nabavu u vezi s pristupanjem Australije,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Odbora za javnu nabavu jest da treba odobriti pristupanje Australije Revidiranom sporazumu o javnoj nabavi, podložno posebnim uvjetima pristupanja navedenima u dodatku ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Luxembourgu 9. listopada 2018.

Za Vijeće

Predsjednica

E. KÖSTINGER

---

Dodatak

UVJETI EU-a ZA PRISTUPANJE AUSTRALIJE SPORAZUMU O JAVNOJ NABAVI

Nakon pristupanja Australije Sporazumu o javnoj nabavi:

| — | točka 3. odjeljka 2. („Javni naručitelji država članica EU-a na razini središnje vlasti”) u Prilogu 1. Dodatku I. Obveze Europske unije glasi kako slijedi:







  „3. | Za robu, usluge, dobavljače i pružatelje usluga iz Sjedinjenih Američkih Država; Kanade; Japana; Hong Konga, Kina; Singapura; Koreje; Armenije; izdvojenog carinskog područja Tajvana, Penghua, Kinmena i Matsua, Novog Zelanda i Australije, nabava od strane sljedećih javnih naručitelja na razini središnje vlasti, pod uvjetom da nisu označeni zvjezdicom.” |
| --- | --- | --- |

—

točka 3. odjeljka 2. („Javni naručitelji država članica EU-a na razini središnje vlasti”) u Prilogu 1. Dodatku I. Obveze Europske unije glasi kako slijedi:

„3.

| — | napomena 2. u okviru napomena uz Prilog 1. Dodatku I. Obveze Europske unije mijenja se kako slijedi:







  „2. | Odredbe članka XVIII. ne primjenjuju se na dobavljače i pružatelje usluga iz Japana, Koreje, SAD-a i Australije pri provođenju natječaja za dodjelu ugovora dobavljaču ili pružatelju usluga stranaka osim navedenih, koji su mala ili srednja poduzeća u skladu s relevantnim odredbama prava EU-a, dok EU ne utvrdi da više ne primjenjuju diskriminirajuće mjere u korist određenih domaćih malih i manjinskih poduzeća.” |
| --- | --- | --- |

—

napomena 2. u okviru napomena uz Prilog 1. Dodatku I. Obveze Europske unije mijenja se kako slijedi:

„2.

Nakon pristupanja Australije Sporazumu o javnoj nabavi:

| — | napomena 1. u okviru napomena uz Prilog 2. Dodatku I. Obveze Europske unije uključuje sljedeće točke nakon točke (g):







  „(h) | nabava od strane regionalnih i lokalnih javnih naručitelja (javni naručitelji iz upravnih jedinica obuhvaćenih NUTS-om 2 i 3 i manjih upravnih jedinica, kako je navedeno u Uredbi 1059/2003 (kako je izmijenjena) u pogledu robe, dobavljača, usluga i pružatelja usluga iz Australije; |
| --- | --- | --- |

—

napomena 1. u okviru napomena uz Prilog 2. Dodatku I. Obveze Europske unije uključuje sljedeće točke nakon točke (g):

„(h)

| (i) | nabava od 200 000 SDR do 355 000 SDR koju provode regionalni naručitelji te od 200 000 SDR do 400 000 SDR za javnopravna tijela obuhvaćena ovim Prilogom, kad je riječ o robi i uslugama za dobavljače i pružatelje usluga iz Australije; |
| --- | --- |

(i)

| (j) | nabava koju provode naručitelji obuhvaćeni ovim Prilogom, u pogledu:






  i. | motornih vozila, kako su opisana u poglavljima Kombinirane nomenklature (KN) navedenima u nastavku:






  8702 | Motorna vozila za prijevoz deset ili više osoba, uključujući vozača |
| --- | --- | --- | --- |
| 8703 | Osobni automobili i ostala motorna vozila konstruirana prvenstveno za prijevoz osoba (osim vozila iz tarifnog broja 8702), uključujući motorna vozila tipa „karavan”, „kombi” i trkaće automobile |
| 8704 | Motorna vozila za prijevoz robe |
| 8705 | Motorna vozila za posebne namjene, osim onih konstruiranih prvenstveno za prijevoz osoba ili robe (na primjer, vozila za prijevoz neispravnih ili oštećenih vozila, dizalična vozila, vatrogasna vozila, vozila s ugrađenom miješalicom za beton, vozila za čišćenje cesta, vozila za štrcanje ili posipanje, pokretne radionice, pokretne radiološke jedinice) |
| 8711 | Motocikli (uključujući i mopede), bicikli i slična vozila s pomoćnim motorom, sa ili bez bočne prikolice; bočne prikolice |
| 8713 | Kolica za invalidne osobe, neovisno imaju li motorni ili drukčiji mehanički pogon ili ne |

(j)

i.

motornih vozila, kako su opisana u poglavljima Kombinirane nomenklature (KN) navedenima u nastavku:

8702

Motorna vozila za prijevoz deset ili više osoba, uključujući vozača

8703

Osobni automobili i ostala motorna vozila konstruirana prvenstveno za prijevoz osoba (osim vozila iz tarifnog broja 8702), uključujući motorna vozila tipa „karavan”, „kombi” i trkaće automobile

8704

Motorna vozila za prijevoz robe

8705

Motorna vozila za posebne namjene, osim onih konstruiranih prvenstveno za prijevoz osoba ili robe (na primjer, vozila za prijevoz neispravnih ili oštećenih vozila, dizalična vozila, vatrogasna vozila, vozila s ugrađenom miješalicom za beton, vozila za čišćenje cesta, vozila za štrcanje ili posipanje, pokretne radionice, pokretne radiološke jedinice)

8711

Motocikli (uključujući i mopede), bicikli i slična vozila s pomoćnim motorom, sa ili bez bočne prikolice; bočne prikolice

8713

Kolica za invalidne osobe, neovisno imaju li motorni ili drukčiji mehanički pogon ili ne

| ii. | sastavnih dijelova motornih vozila, kako su opisani u poglavljima Kombinirane nomenklature (KN) navedenima u nastavku:






  8706 00 | Šasije s ugrađenim motorima, za motorna vozila iz tarifnih brojeva 8701 do 8705 |
| --- | --- | --- |
| 8707 | Karoserije (uključujući i kabine), za motorna vozila iz tarifnih brojeva 8701 do 8705 |
| 8708 | Dijelovi i pribor motornih vozila iz tarifnih brojeva 8701 do 8705 |
| 8714 | Dijelovi i pribor vozila iz tarifnih brojeva 8711 do 8713 |
| 8716 | Prikolice i poluprikolice; ostala vozila, bez vlastitog pogona; njihovi dijelovi |

ii.

sastavnih dijelova motornih vozila, kako su opisani u poglavljima Kombinirane nomenklature (KN) navedenima u nastavku:

8706 00

Šasije s ugrađenim motorima, za motorna vozila iz tarifnih brojeva 8701 do 8705

8707

Karoserije (uključujući i kabine), za motorna vozila iz tarifnih brojeva 8701 do 8705

8708

Dijelovi i pribor motornih vozila iz tarifnih brojeva 8701 do 8705

8714

Dijelovi i pribor vozila iz tarifnih brojeva 8711 do 8713

8716

Prikolice i poluprikolice; ostala vozila, bez vlastitog pogona; njihovi dijelovi

u pogledu dobavljača i pružatelja usluga iz Australije.”

| — | napomena 2. u okviru napomena uz Prilog 2. Dodatku I. Obveze Europske unije mijenja se kako slijedi:







  „2. | Odredbe članka XVIII. ne primjenjuju se na dobavljače i pružatelje usluga iz Japana, Koreje, SAD-a i Australije pri provođenju natječaja za dodjelu ugovora dobavljaču ili pružatelju usluga stranaka osim navedenih, koji su mala ili srednja poduzeća u skladu s relevantnim odredbama prava EU-a, dok EU ne utvrdi da više ne primjenjuju diskriminirajuće mjere u korist određenih domaćih malih i manjinskih poduzeća.” |
| --- | --- | --- |

—

napomena 2. u okviru napomena uz Prilog 2. Dodatku I. Obveze Europske unije mijenja se kako slijedi:

„2.

Nakon pristupanja Australije Sporazumu o javnoj nabavi, napomena 6. u okviru napomena uz Prilog 3. Dodatku I. Obveze Europske unije uključuje sljedeće točke nakon točke (r):

| „(s) | nabava koju provode naručitelji u sljedećim područjima: |
| --- | --- |

„(s)

| i. | proizvodnja, prijevoz ili distribucija pitke vode, iz ovog Priloga; |
| --- | --- |

i.

proizvodnja, prijevoz ili distribucija pitke vode, iz ovog Priloga;

| ii. | proizvodnja, prijevoz ili distribucija električne energije, iz ovog Priloga; |
| --- | --- |

ii.

proizvodnja, prijevoz ili distribucija električne energije, iz ovog Priloga;

| iii. | objekti zračnih luka, iz ovog Priloga; |
| --- | --- |

iii.

objekti zračnih luka, iz ovog Priloga;

| iv. | morske ili riječne luke ili drugi terminali, iz ovog Priloga; |
| --- | --- |

iv.

morske ili riječne luke ili drugi terminali, iz ovog Priloga;

| v. | usluge gradske željeznice, tramvaja, trolejbusa ili autobusa, iz ovog Priloga i |
| --- | --- |

v.

usluge gradske željeznice, tramvaja, trolejbusa ili autobusa, iz ovog Priloga i

| vi. | željeznički promet, iz ovog Priloga; |
| --- | --- |

vi.

željeznički promet, iz ovog Priloga;

u pogledu robe, usluga, dobavljača i pružatelja usluga iz Australije.”

---

| 15.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 257/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 257/29

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/1537

оd 18. srpnja 2017.

o državnoj potpori SA.38105 2014/C (ex 2014/NN) koju je provela Kraljevina Belgija u korist društava Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 5023)

(Vjerodostojni su samo tekstovi na francuskom i nizozemskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon poziva zainteresiranim stranama da dostave primjedbe u skladu s navedenim člancima (1) i uzimajući u obzir te primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Dana 19. prosinca 2013. priopćenjem za medije Vijeća ministara belgijske vlade objavljeno je da je odobren nacrt kraljevskog dekreta o dodjeli financijske pomoći u korist korisnikâ usluga društva Brussels Airport Company (u daljnjem tekstu: BAC), nositelja operativne licencije za zračnu luku Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(1)

Dana 19. prosinca 2013. priopćenjem za medije Vijeća ministara belgijske vlade objavljeno je da je odobren nacrt kraljevskog dekreta o dodjeli financijske pomoći u korist korisnikâ usluga društva Brussels Airport Company (u daljnjem tekstu: BAC), nositelja operativne licencije za zračnu luku Bruxelles-National.

| (2) | Dopisom od 31. prosinca 2013. Komisiji je upućena pritužba grupacije International Airlines (u daljnjem tekstu: IAG), koja ima kontrolu nad različitim zračnim prijevoznicima, među ostalim nad društvima British Airways i Iberia, u pogledu tog nacrta. |
| --- | --- |

(2)

Dopisom od 31. prosinca 2013. Komisiji je upućena pritužba grupacije International Airlines (u daljnjem tekstu: IAG), koja ima kontrolu nad različitim zračnim prijevoznicima, među ostalim nad društvima British Airways i Iberia, u pogledu tog nacrta.

| (3) | Dopisom od 2. siječnja 2014. zračni prijevoznik Ryanair jednako je tako podnio pritužbu protiv tog nacrta. |
| --- | --- |

(3)

Dopisom od 2. siječnja 2014. zračni prijevoznik Ryanair jednako je tako podnio pritužbu protiv tog nacrta.

| (4) | Komisija je prenijela pritužbe poduzetnika IAG i Ryanair Belgiji i od nje je dopisom od 13. siječnja 2014. zatražila dodatne informacije. Belgija je podnijela primjedbe dopisom od 5. veljače 2014. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je prenijela pritužbe poduzetnika IAG i Ryanair Belgiji i od nje je dopisom od 13. siječnja 2014. zatražila dodatne informacije. Belgija je podnijela primjedbe dopisom od 5. veljače 2014.

| (5) | Dana 7. siječnja 2014. donesen je kraljevski dekret čiji je nacrt bio predmet pritužbi iz uvodnih izjava 2. i 3. |
| --- | --- |

(5)

Dana 7. siječnja 2014. donesen je kraljevski dekret čiji je nacrt bio predmet pritužbi iz uvodnih izjava 2. i 3.

| (6) | Komisija je 11. veljače 2014. Belgiji uputila zahtjev za informacijama. Belgija je podnijela primjedbe dopisom od 2. travnja 2014. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 11. veljače 2014. Belgiji uputila zahtjev za informacijama. Belgija je podnijela primjedbe dopisom od 2. travnja 2014.

| (7) | Komisija je dopisom od 1. listopada 2014. obavijestila Belgiju o svojoj odluci o pokretanju postupka predviđenog člankom 108. stavkom 2. UFEU-a u pogledu te potpore (u daljnjem tekstu: službeni istražni postupak). Komisija je pozvala Belgiju da dostavi primjedbe i sve korisne informacije za ocjenjivanje predmetne mjere. Belgija je dostavila primjedbe Komisiji 16. siječnja 2015. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je dopisom od 1. listopada 2014. obavijestila Belgiju o svojoj odluci o pokretanju postupka predviđenog člankom 108. stavkom 2. UFEU-a u pogledu te potpore (u daljnjem tekstu: službeni istražni postupak). Komisija je pozvala Belgiju da dostavi primjedbe i sve korisne informacije za ocjenjivanje predmetne mjere. Belgija je dostavila primjedbe Komisiji 16. siječnja 2015.

| (8) | Odluka Komisije o pokretanju postupka (u daljnjem tekstu: odluka o pokretanju postupka) objavljena je u Službenom listu Europske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu primjedbe o predmetnoj mjeri. |
| --- | --- |

(8)

Odluka Komisije o pokretanju postupka (u daljnjem tekstu: odluka o pokretanju postupka) objavljena je u Službenom listu Europske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu primjedbe o predmetnoj mjeri.

Službenom listu Europske unije

2

| (9) | Komisija je primila primjedbe društava Ryanair, IAG, zračnog prijevoznika Brussels Airlines te jedne zainteresirane strane koja je zatražila da ostane anonimna. Komisija je te primjedbe dostavila Belgiji, koja joj je dostavila svoje opaske na primjedbe dopisima od 14. kolovoza 2015. i 3. lipnja 2016. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je primila primjedbe društava Ryanair, IAG, zračnog prijevoznika Brussels Airlines te jedne zainteresirane strane koja je zatražila da ostane anonimna. Komisija je te primjedbe dostavila Belgiji, koja joj je dostavila svoje opaske na primjedbe dopisima od 14. kolovoza 2015. i 3. lipnja 2016.

| (10) | Komisija je dopisom od 10. veljače 2015. Belgiji uputila zahtjev za informacijama o predmetnoj mjeri. Belgija je odgovorila 12. ožujka 2015. Belgija je dostavila dodatne informacije dopisima od 20. ožujka i 16. svibnja 2017. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je dopisom od 10. veljače 2015. Belgiji uputila zahtjev za informacijama o predmetnoj mjeri. Belgija je odgovorila 12. ožujka 2015. Belgija je dostavila dodatne informacije dopisima od 20. ožujka i 16. svibnja 2017.

2.   OPIS MJERE

OPIS MJERE

2.1.   Uvodni elementi – opće informacije o zračnoj luci Bruxelles – National

Uvodni elementi – opće informacije o zračnoj luci Bruxelles – National

2.1.1.   Obilježja zračne luke i posjećenost

Obilježja zračne luke i posjećenost

| (11) | Zračna luka Bruxelles-National nalazi se dvanaest kilometara sjeveroistočno od Bruxellesa, u općini Zaventem. |
| --- | --- |

(11)

Zračna luka Bruxelles-National nalazi se dvanaest kilometara sjeveroistočno od Bruxellesa, u općini Zaventem.

| (12) | Tijekom 2013. primila je otprilike 19 milijuna putnika, a najveći teoretski kapacitet zračne luke procijenjen je na 35 milijuna putnika. Putnički promet zračne luke Bruxelles-National od 2005. prikazan je u tablici 1.

  Tablica 1.


  Promet zračne luke Bruxelles-National u razdoblju između 2005. i 2015. (komercijalni i nekomercijalni putnički promet)
   (3)








  Godina | Broj putnika | Letovi |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005. | 16 179 733 (+ 3,50 %) | 253 255 (– 0,30 %) |
| 2006. | 16 707 892 (+ 3,30 %) | 254 772 (+ 0,60 %) |
| 2007. | 17 877 618 (+ 7,10 %) | 264 366 (+ 3,80 %) |
| 2008. | 18 515 730 (+ 3,40 %) | 258 795 (– 2,10 %) |
| 2009. | 16 999 154 (– 8,20 %) | 231 668 (– 10,5 %) |
| 2010. | 17 180 606 (+ 1,10 %) | 225 682 (– 2,60 %) |
| 2011. | 18 786 034 (+ 9,30 %) | 233 758 (+ 3,60 %) |
| 2012. | 18 971 332 (+ 1 %) | 223 431 (– 4 %) |
| 2013. | 19 133 222 (+ 0,90 %) | 216 678 (– 3 %) |
| 2014. | 21 933 190 (+ 14,60 %) | 231 528 (+ 6,90 %) |
| 2015. | 23 460 018 (+ 7 %) | 239 349 (+ 3,40 %) |

(12)

Tijekom 2013. primila je otprilike 19 milijuna putnika, a najveći teoretski kapacitet zračne luke procijenjen je na 35 milijuna putnika. Putnički promet zračne luke Bruxelles-National od 2005. prikazan je u tablici 1.

Tablica 1.

Tablica 1.

Promet zračne luke Bruxelles-National u razdoblju između 2005. i 2015. (komercijalni i nekomercijalni putnički promet)
   (3)

Promet zračne luke Bruxelles-National u razdoblju između 2005. i 2015. (komercijalni i nekomercijalni putnički promet)

3

Godina

Broj putnika

Letovi

2005.

16 179 733 (+ 3,50 %)

253 255 (– 0,30 %)

2006.

16 707 892 (+ 3,30 %)

254 772 (+ 0,60 %)

2007.

17 877 618 (+ 7,10 %)

264 366 (+ 3,80 %)

2008.

18 515 730 (+ 3,40 %)

258 795 (– 2,10 %)

2009.

16 999 154 (– 8,20 %)

231 668 (– 10,5 %)

2010.

17 180 606 (+ 1,10 %)

225 682 (– 2,60 %)

2011.

18 786 034 (+ 9,30 %)

233 758 (+ 3,60 %)

2012.

18 971 332 (+ 1 %)

223 431 (– 4 %)

2013.

19 133 222 (+ 0,90 %)

216 678 (– 3 %)

2014.

21 933 190 (+ 14,60 %)

231 528 (+ 6,90 %)

2015.

23 460 018 (+ 7 %)

239 349 (+ 3,40 %)

| (13) | Zračna luka Bruxelles-National ponajprije je otvorena za komercijalni europski i međunarodni promet. U tablici 2. prikazan je udio europskog i međunarodnog putničkog prometa u ukupnom prometu zračne luke.

  Tablica 2.


  Promjene u udjelu komercijalnog putničkog prometa unutar/izvan EU-a (pri čemu je isključen nekomercijalni putnički promet) u zračnoj luci Bruxelles-National u razdoblju između 2005. i 2015. | EU | Izvan EU-a | UKUPNO |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005. | 11 089 996 (68,74 %) | 5 043 410 (31,26 %) | 16 133 406 |
| 2006. | 11 760 414 (70,56 %) | 4 906 108 (29,44 %) | 16 666 522 |
| 2007. | 12 235 290 (68,59 %) | 5 602 924 (31,41 %) | 17 838 214 |
| 2008. | 11 986 491 (64,9 %) | 6 493 416 (35,1 %) | 18 479 907 |
| 2009. | 10 730 415 (63,2 %) | 6 240 239 (36,8 %) | 16 970 654 |
| 2010. | 10 530 785 (61,4 %) | 6 618 631 (38,6 %) | 17 149 416 |
| 2011. | 11 650 291 (62,1 %) | 7 105 912 (37,9 %) | 18 756 203 |
| 2012. | 11 437 193 (60,4 %) | 7 506 495 (39,6 %) | 18 943 688 |
| 2013. | 11 661 585 (61 %) | 7 443 813 (39 %) | 19 105 398 |
| 2014. | 14 134 723 (64,5 %) | 7 770 000 (35,5 %) | 21 904 723 |
| 2015. | 15 549 806 (66,4 %) | 7 873 461 (33,6 %) | 23 423 267 |

(13)

Zračna luka Bruxelles-National ponajprije je otvorena za komercijalni europski i međunarodni promet. U tablici 2. prikazan je udio europskog i međunarodnog putničkog prometa u ukupnom prometu zračne luke.

Tablica 2.

Tablica 2.

Promjene u udjelu komercijalnog putničkog prometa unutar/izvan EU-a (pri čemu je isključen nekomercijalni putnički promet) u zračnoj luci Bruxelles-National u razdoblju između 2005. i 2015.

Promjene u udjelu komercijalnog putničkog prometa unutar/izvan EU-a (pri čemu je isključen nekomercijalni putnički promet) u zračnoj luci Bruxelles-National u razdoblju između 2005. i 2015.

EU

Izvan EU-a

UKUPNO

2005.

11 089 996 (68,74 %)

5 043 410 (31,26 %)

16 133 406

2006.

11 760 414 (70,56 %)

4 906 108 (29,44 %)

16 666 522

2007.

12 235 290 (68,59 %)

5 602 924 (31,41 %)

17 838 214

2008.

11 986 491 (64,9 %)

6 493 416 (35,1 %)

18 479 907

2009.

10 730 415 (63,2 %)

6 240 239 (36,8 %)

16 970 654

2010.

10 530 785 (61,4 %)

6 618 631 (38,6 %)

17 149 416

2011.

11 650 291 (62,1 %)

7 105 912 (37,9 %)

18 756 203

2012.

11 437 193 (60,4 %)

7 506 495 (39,6 %)

18 943 688

2013.

11 661 585 (61 %)

7 443 813 (39 %)

19 105 398

2014.

14 134 723 (64,5 %)

7 770 000 (35,5 %)

21 904 723

2015.

15 549 806 (66,4 %)

7 873 461 (33,6 %)

23 423 267

| (14) | Zračna luka Bruxelles-National služi kao čvorište (hub) za različite zračne prijevoznike, kao što su Brussels Airlines i zračni prijevoznici koji sudjeluju s njim u okviru udruženja zrakoplovnih tvrtki Star Alliance, kao i Jet Airways. |
| --- | --- |

(14)

Zračna luka Bruxelles-National služi kao čvorište (hub) za različite zračne prijevoznike, kao što su Brussels Airlines i zračni prijevoznici koji sudjeluju s njim u okviru udruženja zrakoplovnih tvrtki Star Alliance, kao i Jet Airways.

hub

| (15) | U tablici 3. prikazan je promet glavnih zračnih prijevoznika koji su prometovali kroz zračnu luku Bruxelles-National u razdoblju između 2012. i 2015.:

  Tablica 3.


  Glavni zračni prijevoznici koji posluju iz zračne luke Bruxelles-National (2012. – 2015.) | Broj putnika u odlasku (uključujući putnike u tranzitu i transferu) |
| --- | --- | --- |
| | 2012. | 2013. |
| Brussels Airlines | 2 931 025 | 2 957 455 |
| TUI Airlines Belgium | 720 655 | 725 800 |
| Thomas Cook Airlines Belgium | 411 093 | 411 636 |
| Lufthansa | 420 072 | 410 153 |
| easyJet | 382 875 | 396 969 |

(15)

U tablici 3. prikazan je promet glavnih zračnih prijevoznika koji su prometovali kroz zračnu luku Bruxelles-National u razdoblju između 2012. i 2015.:

Tablica 3.

Tablica 3.

Glavni zračni prijevoznici koji posluju iz zračne luke Bruxelles-National (2012. – 2015.)

Glavni zračni prijevoznici koji posluju iz zračne luke Bruxelles-National (2012. – 2015.)

Broj putnika u odlasku (uključujući putnike u tranzitu i transferu)

2012.

2013.

Brussels Airlines

2 931 025

2 957 455

TUI Airlines Belgium

720 655

725 800

Thomas Cook Airlines Belgium

411 093

411 636

Lufthansa

420 072

410 153

easyJet

382 875

396 969

| | Broj putnika u odlasku (uključujući putnike u tranzitu i transferu) |
| --- | --- |
| | 2014. | 2015. |
| Brussels Airlines | 3 351 032 | 3 750 725 |
| Ryanair | 639 335 | 908 990 |
| TUI Airlines Belgium | 813 014 | 803 200 |
| easyJet | 499 129 | 496 576 |
| Lufthansa | 413 618 | 438 253 |
| Thomas Cook Airlines Belgium | 428 737 | 423 671 |

Broj putnika u odlasku (uključujući putnike u tranzitu i transferu)

2014.

2015.

Brussels Airlines

3 351 032

3 750 725

Ryanair

639 335

908 990

TUI Airlines Belgium

813 014

803 200

easyJet

499 129

496 576

Lufthansa

413 618

438 253

Thomas Cook Airlines Belgium

428 737

423 671

| (16) | Od veljače 2014. iz zračne luke Bruxelles-National posluju niskotarifni prijevoznici Ryanair i Vueling. Nakon dolaska u zračnu luku Bruxelles-National Ryanair je otvorio devet novih linija i tu zračnu luku učinio svojom drugom bazom u Belgiji, nakon zračne luke Charleroi. |
| --- | --- |

(16)

Od veljače 2014. iz zračne luke Bruxelles-National posluju niskotarifni prijevoznici Ryanair i Vueling. Nakon dolaska u zračnu luku Bruxelles-National Ryanair je otvorio devet novih linija i tu zračnu luku učinio svojom drugom bazom u Belgiji, nakon zračne luke Charleroi.

2.1.2.   Korištenje i vlasništvo nad objektima zračnih luka – BAC

Korištenje i vlasništvo nad objektima zračnih luka – BAC

| (17) | Od 2004. zračnom lukom Bruxelles-National upravlja BAC, u skladu s kraljevskim dekretom od 27. svibnja 2004. (4) (u daljnjem tekstu: kraljevski dekret od 27. svibnja 2004.). BAC je vlasnik i objekata zračne luke. |
| --- | --- |

(17)

Od 2004. zračnom lukom Bruxelles-National upravlja BAC, u skladu s kraljevskim dekretom od 27. svibnja 2004. (4) (u daljnjem tekstu: kraljevski dekret od 27. svibnja 2004.). BAC je vlasnik i objekata zračne luke.

4

| (18) | BAC je sljednik javnopravnog dioničkog društva pod nazivom Brussels International Airport Company (BIAC). |
| --- | --- |

(18)

BAC je sljednik javnopravnog dioničkog društva pod nazivom Brussels International Airport Company (BIAC).

| (19) | BAC je društvo u privatnom vlasništvu. Ukupno 75 % dionica društva BAC drže privatni ulagači: 38,99 % kanadski mirovinski fond (5), a 36,01 % australska grupacija (6). Preostale dionice (25 %) drži belgijska vlada. Upravni odbor ima 11 članova, od kojih četvero imenuje belgijska vlada, uključujući predsjednika upravnog odbora. |
| --- | --- |

(19)

BAC je društvo u privatnom vlasništvu. Ukupno 75 % dionica društva BAC drže privatni ulagači: 38,99 % kanadski mirovinski fond (5), a 36,01 % australska grupacija (6). Preostale dionice (25 %) drži belgijska vlada. Upravni odbor ima 11 članova, od kojih četvero imenuje belgijska vlada, uključujući predsjednika upravnog odbora.

5

6

2.1.3.   Pravni okvir koji se primjenjuje na upravljanje zračnom lukom Bruxelles-National

Pravni okvir koji se primjenjuje na upravljanje zračnom lukom Bruxelles-National

| (20) | U skladu s člankom 6. stavkom 1. podstavkom X. točkom 7. posebnog zakona od 8. kolovoza 1980. o institucionalnim reformama (7) nadležnost u području opreme i upotrebe zračnih luka povjerena je regijama, osim zračne luke Bruxelles-National, za čije je upravljanje nadležna savezna vlada. |
| --- | --- |

(20)

U skladu s člankom 6. stavkom 1. podstavkom X. točkom 7. posebnog zakona od 8. kolovoza 1980. o institucionalnim reformama (7) nadležnost u području opreme i upotrebe zračnih luka povjerena je regijama, osim zračne luke Bruxelles-National, za čije je upravljanje nadležna savezna vlada.

7

| (21) | U poglavlju IV. kraljevskog dekreta od 27. svibnja 2004. utvrđeni su uvjeti za upotrebu objekata zračne luke Bruxelles-National. Ta upotreba podliježe prethodnoj dodjeli pojedinačne operativne licencije neograničene valjanosti, koja se dodjeljuje kraljevskim dekretom. Člankom 30. kraljevskog dekreta od 27. svibnja 2004. predviđeno je da nositelj operativne licencije mora, među ostalim:






  „1. | održavati i razvijati objekte zračne luke u ekonomski prihvatljivim uvjetima kako bi zajamčio sigurnost osoba i objekata zračne luke, trajnu certifikaciju objekata zračne luke, dostatne kapacitete, uzimajući u obzir razvoj potražnje i međunarodnu ulogu zračne luke Bruxelles-National, na visokoj razini kvalitete”; |
| --- | --- | --- |

(21)

U poglavlju IV. kraljevskog dekreta od 27. svibnja 2004. utvrđeni su uvjeti za upotrebu objekata zračne luke Bruxelles-National. Ta upotreba podliježe prethodnoj dodjeli pojedinačne operativne licencije neograničene valjanosti, koja se dodjeljuje kraljevskim dekretom. Člankom 30. kraljevskog dekreta od 27. svibnja 2004. predviđeno je da nositelj operativne licencije mora, među ostalim:

„1.

| (22) | Operativna licencija za zračnu luku Bruxelles-National dodijeljena je društvu B.I.A.C. (koje je 2013. postalo BAC) kraljevskim dekretom od 21. lipnja 2004. (8) (u daljnjem tekstu: kraljevski dekret od 21. lipnja 2004.). Člankom 4. stavkom 4. navedenog kraljevskog dekreta predviđeno je da nositelj operativne licencije jamči „[...] održavanje sigurnosti i zaštite na tlu, uz iznimku zadaća policije i zrakoplovne inspekcije, kao i zadaća vojske.” |
| --- | --- |

(22)

Operativna licencija za zračnu luku Bruxelles-National dodijeljena je društvu B.I.A.C. (koje je 2013. postalo BAC) kraljevskim dekretom od 21. lipnja 2004. (8) (u daljnjem tekstu: kraljevski dekret od 21. lipnja 2004.). Člankom 4. stavkom 4. navedenog kraljevskog dekreta predviđeno je da nositelj operativne licencije jamči „[...] održavanje sigurnosti i zaštite na tlu, uz iznimku zadaća policije i zrakoplovne inspekcije, kao i zadaća vojske.”

8

| (23) | U okviru zračne luke Bruxelles-National postoje „regulirane djelatnosti” čiji se prihodi koje može ostvariti nositelj operativne licencije za zračnu luku (u ovom slučaju BAC) nadziru u skladu s formulom za nadzor cijena u svrhu ograničenja promjena u prihodima ostvarenima po jedinici prijevoza za te djelatnosti (9). Regulirane su sljedeće djelatnosti:






  (a) | slijetanje i polijetanje zrakoplova; |
| --- | --- | --- |

(23)

U okviru zračne luke Bruxelles-National postoje „regulirane djelatnosti” čiji se prihodi koje može ostvariti nositelj operativne licencije za zračnu luku (u ovom slučaju BAC) nadziru u skladu s formulom za nadzor cijena u svrhu ograničenja promjena u prihodima ostvarenima po jedinici prijevoza za te djelatnosti (9). Regulirane su sljedeće djelatnosti:

9

(a)

slijetanje i polijetanje zrakoplova;

| (b) | parkiranje zrakoplova; |
| --- | --- |

(b)

parkiranje zrakoplova;

| (c) | upotreba od strane putnika objekata zračne luke koji su im stavljeni na raspolaganje; |
| --- | --- |

(c)

upotreba od strane putnika objekata zračne luke koji su im stavljeni na raspolaganje;

| (d) | opskrba zrakoplova gorivom putem centraliziranih objekata; |
| --- | --- |

(d)

opskrba zrakoplova gorivom putem centraliziranih objekata;

| (e) | usluge koje se pružaju u svrhu osiguranja sigurnosti putnika i sigurnosti objekata zračne luke. |
| --- | --- |

(e)

usluge koje se pružaju u svrhu osiguranja sigurnosti putnika i sigurnosti objekata zračne luke.

| (24) | Člankom 30. točkom 7. kraljevskog dekreta od 27. svibnja 2004. predviđeno je da nositelj operativne licencije, nakon savjetovanja s organizacijama koje zastupaju korisnike, utvrđuju sustav cijena, koji predstavlja dosljedan skup naknada zračnih luka (10), kao i formulu za nadzor cijena navedenu u uvodnoj izjavi 23. Svrha formule za nadzor cijena jest ograničiti promjene prihoda koje nositelj operativne licencije može ostvariti po jedinici prometa za regulirane djelatnosti. |
| --- | --- |

(24)

Člankom 30. točkom 7. kraljevskog dekreta od 27. svibnja 2004. predviđeno je da nositelj operativne licencije, nakon savjetovanja s organizacijama koje zastupaju korisnike, utvrđuju sustav cijena, koji predstavlja dosljedan skup naknada zračnih luka (10), kao i formulu za nadzor cijena navedenu u uvodnoj izjavi 23. Svrha formule za nadzor cijena jest ograničiti promjene prihoda koje nositelj operativne licencije može ostvariti po jedinici prometa za regulirane djelatnosti.

10

| (25) | Osim toga, člankom 42. kraljevskog dekreta od 21. lipnja 2004. utvrđeno je da se formula za nadzor cijena i sustav cijena iz članka 30. točke 7. kraljevskog dekreta od 27. svibnja 2004. utvrđuju na način:






  „1. | da odražava ukupne troškove koji se reguliraju na bazi rezultata modela troškova ABC; |
| --- | --- | --- |

(25)

Osim toga, člankom 42. kraljevskog dekreta od 21. lipnja 2004. utvrđeno je da se formula za nadzor cijena i sustav cijena iz članka 30. točke 7. kraljevskog dekreta od 27. svibnja 2004. utvrđuju na način:

„1.

da odražava ukupne troškove koji se reguliraju na bazi rezultata modela troškova ABC;

| 2. | da jamči pravični maržni sustav za naknadu uloženog kapitala, među ostalim u svrhu osiguranja razvoja objekata zračne luke [...]; |
| --- | --- |

2.

da jamči pravični maržni sustav za naknadu uloženog kapitala, među ostalim u svrhu osiguranja razvoja objekata zračne luke [...];

| 3. | da osigurava usklađenost naknada zračnih luka za aktivnosti regulirane na razini prakse određivanja cijena referentnih zračnih luka na temelju rezultata referentnog modela naplate”. |
| --- | --- |

3.

da osigurava usklađenost naknada zračnih luka za aktivnosti regulirane na razini prakse određivanja cijena referentnih zračnih luka na temelju rezultata referentnog modela naplate”.

Člankom 43. kraljevskog dekreta od 21. lipnja 2004. predviđeno je da sustav određivanja cijene, formulu za nadzor cijena i njihove promjene na godišnjoj razini utvrđuje BAC nakon savjetovanja s korisnicima zračne luke, za regulatorno razdoblje čije je trajanje utvrđeno na pet godina (od 1. travnja godine „n” do 31. ožujka godine „n + 5”). U slučaju nepostojanja obavijesti o opravdanom neslaganju korisnika zračne luke s prijedlogom cijena koji je iznio BAC, stranke postižu sporazum o sustavu određivanja cijena i formuli za nadzor cijena u skladu s člankom 55. stavkom 1. kraljevskog dekreta od 21. lipnja 2004. Ako najmanje dva nepovezana poduzetnika, od kojih svaki predstavlja najmanje 1 % godišnjeg prometa, odnosno 1 % godišnjeg broja putnika i koji zajedno predstavljaju najmanje 25 % godišnjeg prometa, odnosno 25 % putnika tijekom posljednje kalendarske godine koja prethodi savjetovanju s korisnicima zračne luke odbiju formulu za nadzor cijena ili sustav određivanja cijena, mogu podnijeti obrazloženu žalbu pred tijelom za regulaciju gospodarstva. Tijelo za regulaciju gospodarstva može potvrditi formulu za nadzor cijena i sustav određivanja cijena ili zahtijevati određene prilagodbe ili izmjene u pogledu formule za nadzor cijena i/ili sustava određivanja cijena. Potom se formula za nadzor cijena i sustav određivanja cijena podnose ministru nadležnom za zračni promet, koji donosi odluku, a potom se objavljuju u belgijskom službenom listu, Moniteur belge. U skladu s tim postupkom utvrđuje se i iznos naknade za zaštitu iz uvodne izjave 26. (11).

Moniteur belge

11

| (26) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 23. pod točkom (e) ove odluke, usluge koje se pružaju u svrhu osiguranja sigurnosti putnika i objekata zračne luke čine dio reguliranih aktivnosti. U svrhu financiranja tih usluga BAC zračnim prijevoznicima nameće plaćanje naknade za sigurnost (security charge) za svakog putnika u odlasku iz zračne luke Bruxelles-National.

  Tablica 4.


  Iznos naknade za zaštitu za razdoblje 2013. – 2017.







  Razdoblje | Iznos naknade za zaštitu (po putniku u odlasku, u EUR) |
| --- | --- | --- |
| 1. siječnja 2013. – 31. ožujka 2013. | 6,39 |
| 1. travnja 2013. – 31. ožujka 2014. | 6,62 |
| 1. travnja 2014. – 31. ožujka 2015. | 6,71 |
| 1. travnja 2015. – 31. ožujka 2016. | 6,73 |
| 1. travnja 2016. – 31. ožujka 2017. | 6,19 |

(26)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 23. pod točkom (e) ove odluke, usluge koje se pružaju u svrhu osiguranja sigurnosti putnika i objekata zračne luke čine dio reguliranih aktivnosti. U svrhu financiranja tih usluga BAC zračnim prijevoznicima nameće plaćanje naknade za sigurnost (security charge) za svakog putnika u odlasku iz zračne luke Bruxelles-National.

security charge

Tablica 4.

Tablica 4.

Iznos naknade za zaštitu za razdoblje 2013. – 2017.

Iznos naknade za zaštitu za razdoblje 2013. – 2017.

Razdoblje

Iznos naknade za zaštitu (po putniku u odlasku, u EUR)

1. siječnja 2013. – 31. ožujka 2013.

6,39

1. travnja 2013. – 31. ožujka 2014.

6,62

1. travnja 2014. – 31. ožujka 2015.

6,71

1. travnja 2015. – 31. ožujka 2016.

6,73

1. travnja 2016. – 31. ožujka 2017.

6,19

| (27) | Tijekom predmetnog razdoblja naknada za sigurnost koju je primjenjivao BAC predstavljala je jedinstveni iznos po putniku u odlasku, bez razlike s obzirom na vrstu putnika (putnik kojemu je polazna točka zračna luka Bruxelles-National, putnik u transferu ili putnik u tranzitu). |
| --- | --- |

(27)

Tijekom predmetnog razdoblja naknada za sigurnost koju je primjenjivao BAC predstavljala je jedinstveni iznos po putniku u odlasku, bez razlike s obzirom na vrstu putnika (putnik kojemu je polazna točka zračna luka Bruxelles-National, putnik u transferu ili putnik u tranzitu).

2.2.   Kraljevski dekret od 7. siječnja 2014.

Kraljevski dekret od 7. siječnja 2014.

| (28) | Mjera koja je predmet ove odluke jest dodjela, u skladu s kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. (12), (u daljnjem tekstu: kraljevski dekret od 7. siječnja 2014.), subvencija različitim zračnim prijevoznicima koje proizlaze iz sredstava koje je BAC primio od belgijske savezne vlade, a koje su raspoređene u skladu s pravilima utvrđenima navedenim kraljevskim dekretom. |
| --- | --- |

(28)

Mjera koja je predmet ove odluke jest dodjela, u skladu s kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. (12), (u daljnjem tekstu: kraljevski dekret od 7. siječnja 2014.), subvencija različitim zračnim prijevoznicima koje proizlaze iz sredstava koje je BAC primio od belgijske savezne vlade, a koje su raspoređene u skladu s pravilima utvrđenima navedenim kraljevskim dekretom.

12

| (29) | U skladu s člankom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. BAC-u je dodijeljena subvencija u iznosu od 19 000 000 EUR radi potpore objektima povezanima sa sigurnošću, odnosno svim aktivnostima čija je svrha osiguranje sigurnosti putnika i objekata zračne luke, kao što je pregled putnika i njihove prtljage prije ulaska u dio zračne luke s ograničenim pristupom radi otkrivanja mogućih eksplozivnih naprava ili oružja ili drugih opasnih predmeta. Ta je subvencija dodijeljena za proračunske godine 2014., 2015. i 2016. Isplaćuje se na godišnjoj osnovi na račun BAC-a najkasnije do 31. ožujka svake godine. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s člankom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. BAC-u je dodijeljena subvencija u iznosu od 19 000 000 EUR radi potpore objektima povezanima sa sigurnošću, odnosno svim aktivnostima čija je svrha osiguranje sigurnosti putnika i objekata zračne luke, kao što je pregled putnika i njihove prtljage prije ulaska u dio zračne luke s ograničenim pristupom radi otkrivanja mogućih eksplozivnih naprava ili oružja ili drugih opasnih predmeta. Ta je subvencija dodijeljena za proračunske godine 2014., 2015. i 2016. Isplaćuje se na godišnjoj osnovi na račun BAC-a najkasnije do 31. ožujka svake godine.

| (30) | U skladu s člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. BAC isplaćuje korisnicima zračne luke Bruxelles-National (13) koji su prevezli više od 400 000 putnika u odlasku između 1. siječnja i 31. prosinca 2012., pri čemu nisu uključen putnici u tranzitu i transferu, subvenciju iz članka 1. kraljevskog dekreta u iznosu koji odgovara dijelu koji su ti korisnici isplatili u okviru usluga u svrhu osiguranja sigurnosti putnika i objekata zračne luke tijekom prethodne godine. |
| --- | --- |

(30)

U skladu s člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. BAC isplaćuje korisnicima zračne luke Bruxelles-National (13) koji su prevezli više od 400 000 putnika u odlasku između 1. siječnja i 31. prosinca 2012., pri čemu nisu uključen putnici u tranzitu i transferu, subvenciju iz članka 1. kraljevskog dekreta u iznosu koji odgovara dijelu koji su ti korisnici isplatili u okviru usluga u svrhu osiguranja sigurnosti putnika i objekata zračne luke tijekom prethodne godine.

13

| (31) | U članku 2. točki 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. utvrđeno je da se iznos koji se isplaćuje svakom korisniku koji ispunjava uvjete iz članka 2. točke 1. tog kraljevskog dekreta „svake godine izračunava na temelju broja putnika u odlasku, uključujući putnike u tranzitu i transferu, za 2013., 2014. i 2015. Ako premaši 400 000 putnika godišnje, korisnik je izuzet od plaćanja za usluge kojima se jamči sigurnost putnika i zračne luke za 2013., 2014. i 2015., što podliježe gornjoj godišnjoj granici od devetnaest milijuna eura (19 000 000 EUR)”. |
| --- | --- |

(31)

U članku 2. točki 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. utvrđeno je da se iznos koji se isplaćuje svakom korisniku koji ispunjava uvjete iz članka 2. točke 1. tog kraljevskog dekreta „svake godine izračunava na temelju broja putnika u odlasku, uključujući putnike u tranzitu i transferu, za 2013., 2014. i 2015. Ako premaši 400 000 putnika godišnje, korisnik je izuzet od plaćanja za usluge kojima se jamči sigurnost putnika i zračne luke za 2013., 2014. i 2015., što podliježe gornjoj godišnjoj granici od devetnaest milijuna eura (19 000 000 EUR)”.

| (32) | Člankom 4. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. utvrđeno je da se ta proračunska mjera ocjenjuje tijekom godine 2015. kako bi se mogla prilagoditi prije početka novog razdoblja određivanja cijena 2016. – 2021. Razdoblje određivanja cijena koje se spominje u predmetnoj odredbi odgovara petogodišnjem razdoblju uređivanja naknada za zračnu luku Bruxelles-National, kako je predviđeno člankom 43. kraljevskog dekreta od 21. lipnja 2004. |
| --- | --- |

(32)

Člankom 4. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. utvrđeno je da se ta proračunska mjera ocjenjuje tijekom godine 2015. kako bi se mogla prilagoditi prije početka novog razdoblja određivanja cijena 2016. – 2021. Razdoblje određivanja cijena koje se spominje u predmetnoj odredbi odgovara petogodišnjem razdoblju uređivanja naknada za zračnu luku Bruxelles-National, kako je predviđeno člankom 43. kraljevskog dekreta od 21. lipnja 2004.

| (33) | Kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. propisano je da proizvodi učinke od 1. siječnja 2013. |
| --- | --- |

(33)

Kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. propisano je da proizvodi učinke od 1. siječnja 2013.

2.3.   Plaćanja izvršena u skladu s kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014.

Plaćanja izvršena u skladu s kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014.

| (34) | Protivno onome što je predviđeno člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., („... BAC isplaćuje korisnicima zračne luke Bruxelles-National [...] subvenciju iz članka 1.”), Belgija je izravno provela plaćanja u korist zračnih prijevoznika koji ne prolaze kroz BAC. |
| --- | --- |

(34)

Protivno onome što je predviđeno člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., („... BAC isplaćuje korisnicima zračne luke Bruxelles-National [...] subvenciju iz članka 1.”), Belgija je izravno provela plaćanja u korist zračnih prijevoznika koji ne prolaze kroz BAC.

| (35) | Prema tvrdnjama Belgije BAC je dopisom od 8. srpnja 2014. od belgijske vlade izričito zatražio da izravno isplati iznose na bankovne račune zračnih prijevoznika koji su korisnici kako bi se omogućila administrativna provedba kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. |
| --- | --- |

(35)

Prema tvrdnjama Belgije BAC je dopisom od 8. srpnja 2014. od belgijske vlade izričito zatražio da izravno isplati iznose na bankovne račune zračnih prijevoznika koji su korisnici kako bi se omogućila administrativna provedba kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014.

| (36) | Dana 12. rujna 2014. Vijeće ministara donijelo je akt na zahtjev BAC-a, kako je navedeno u njegovu dopisu od 8. srpnja 2014., i odobrilo je predloženo pojednostavljenje postupka, odnosno izravno plaćanje predmetnih iznosa na bankovne račune zračnih prijevoznika koji su korisnici. |
| --- | --- |

(36)

Dana 12. rujna 2014. Vijeće ministara donijelo je akt na zahtjev BAC-a, kako je navedeno u njegovu dopisu od 8. srpnja 2014., i odobrilo je predloženo pojednostavljenje postupka, odnosno izravno plaćanje predmetnih iznosa na bankovne račune zračnih prijevoznika koji su korisnici.

| (37) | Dana 22. rujna 2014. zračni prijevoznici koji ispunjavaju kriterije predviđene kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014., odnosno društva Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium, primili su 16 779 819 EUR, 2 143 621 EUR i 76 560 EUR za 2013. |
| --- | --- |

(37)

Dana 22. rujna 2014. zračni prijevoznici koji ispunjavaju kriterije predviđene kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014., odnosno društva Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium, primili su 16 779 819 EUR, 2 143 621 EUR i 76 560 EUR za 2013.

| (38) | Belgija je dostavila pojedinosti o načinu na koji su ti iznosi izračunani, čime je pojasnila načine primjene kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. (14). |
| --- | --- |

(38)

Belgija je dostavila pojedinosti o načinu na koji su ti iznosi izračunani, čime je pojasnila načine primjene kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. (14).

14

| (39) | Belgija je najprije utvrdila da su samo tri zračna prijevoznika, odnosno Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium, prihvatljivi za program pod uvjetom da nijedan drugi zračni prijevoznik nije prevezao više od 400 000 putnika u odlasku između 1. siječnja i 31. prosinca 2012., pri čemu nisu obuhvaćeni putnici u tranzitu i u transferu. |
| --- | --- |

(39)

Belgija je najprije utvrdila da su samo tri zračna prijevoznika, odnosno Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium, prihvatljivi za program pod uvjetom da nijedan drugi zračni prijevoznik nije prevezao više od 400 000 putnika u odlasku između 1. siječnja i 31. prosinca 2012., pri čemu nisu obuhvaćeni putnici u tranzitu i u transferu.

| (40) | Iznosi dugovani svakom od triju društava tijekom 2014. izračunani su s obzirom na broj putnika u odlasku koji je prevezao svaki poduzetnik tijekom svakog mjeseca 2013., uključujući putnike u transferu i u tranzitu. Za svakog zračnog prijevoznika utvrđeni su mjesec tijekom kojeg je postignut prag od 400 000 putnika u odlasku prevezenih nakon 1. siječnja 2013. i naknada za sigurnost na snazi tijekom tog mjeseca. Izračun je iznos naknade za sigurnost koji duguje svaki zračni prijevoznik za svaki pojedinačni mjesec na temelju svakog prevezenog putnika osim prvih 400 000 prvih putnika prevezenih nakon 1. siječnja 2013. Taj iznos odgovara subvenciji dugovanoj zračnom prijevozniku u skladu s kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. u slučaju nepostojanja proračunske gornje granice. |
| --- | --- |

(40)

Iznosi dugovani svakom od triju društava tijekom 2014. izračunani su s obzirom na broj putnika u odlasku koji je prevezao svaki poduzetnik tijekom svakog mjeseca 2013., uključujući putnike u transferu i u tranzitu. Za svakog zračnog prijevoznika utvrđeni su mjesec tijekom kojeg je postignut prag od 400 000 putnika u odlasku prevezenih nakon 1. siječnja 2013. i naknada za sigurnost na snazi tijekom tog mjeseca. Izračun je iznos naknade za sigurnost koji duguje svaki zračni prijevoznik za svaki pojedinačni mjesec na temelju svakog prevezenog putnika osim prvih 400 000 prvih putnika prevezenih nakon 1. siječnja 2013. Taj iznos odgovara subvenciji dugovanoj zračnom prijevozniku u skladu s kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. u slučaju nepostojanja proračunske gornje granice.

| (41) | Kako bi se poštovala proračunska gornja granica od 19 000 000 EUR godišnje, nakon toga primijenjeno je trojno pravilo na svaki od triju tako izračunanih iznosa kako bi se utvrdio zaista dugovan iznos zračnom prijevozniku za 2013. |
| --- | --- |

(41)

Kako bi se poštovala proračunska gornja granica od 19 000 000 EUR godišnje, nakon toga primijenjeno je trojno pravilo na svaki od triju tako izračunanih iznosa kako bi se utvrdio zaista dugovan iznos zračnom prijevozniku za 2013.

2.4.   Korisnici

Korisnici

| (42) | Komisija je u odluci o pokretanju postupka utvrdila tri zračna prijevoznika koji ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. točki 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. kao jedine potencijalne korisnike mjere koja može predstavljati državnu potporu koja je predmet službenog istražnog postupka. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je u odluci o pokretanju postupka utvrdila tri zračna prijevoznika koji ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. točki 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. kao jedine potencijalne korisnike mjere koja može predstavljati državnu potporu koja je predmet službenog istražnog postupka.

2.5.   Obustava primjene kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014.

Obustava primjene kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014.

| (43) | Nakon pokretanja službenog istražnog postupka Belgija je donijela mjeru predostrožnosti kojom je, ne dovodeći u pitanje svoje stajalište u pogledu prethodnog ocjenjivanja koje je provela Komisija u odluci o pokretanju postupka, odlučila obustaviti provedbu kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. počevši od 3. prosinca 2014. Belgija se obvezala da do donošenja nove odluke više neće provoditi novčane isplate na temelju navedenog kraljevskog dekreta. Iz informacija kojima raspolaže Komisija proizlazi da je Belgija poštovala tu obvezu. |
| --- | --- |

(43)

Nakon pokretanja službenog istražnog postupka Belgija je donijela mjeru predostrožnosti kojom je, ne dovodeći u pitanje svoje stajalište u pogledu prethodnog ocjenjivanja koje je provela Komisija u odluci o pokretanju postupka, odlučila obustaviti provedbu kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. počevši od 3. prosinca 2014. Belgija se obvezala da do donošenja nove odluke više neće provoditi novčane isplate na temelju navedenog kraljevskog dekreta. Iz informacija kojima raspolaže Komisija proizlazi da je Belgija poštovala tu obvezu.

2.6.   Kraljevski dekret od 15. ožujka 2017.

Kraljevski dekret od 15. ožujka 2017.

| (44) | Dana 15. ožujka 2017. donesen je kraljevski dekret (15) (u daljnjem tekstu: kraljevski dekret od 15. ožujka 2017.) u svrhu povlačenja kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. |
| --- | --- |

(44)

Dana 15. ožujka 2017. donesen je kraljevski dekret (15) (u daljnjem tekstu: kraljevski dekret od 15. ožujka 2017.) u svrhu povlačenja kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014.

15

| (45) | Nadalje, u skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta od 15. ožujka 2017. subvencije predviđene povučenim kraljevskim dekretom koje su predmetni zračni prijevoznici primili dok je taj dokument bio na snazi, odnosno od 1. siječnja 2013. do 7. siječnja 2014., morale su najkasnije do 31. ožujka 2017. biti vraćene belgijskim saveznim nadležnim tijelima. Tim je člankom predviđeno i da iz iznosa koje je potrebno vratiti proizlazi plaćanje kamata koje su nastale od datuma na koji su subvencije stavljene na raspolaganje korisniku do njihova stvarnog povrata. Kamate se računaju u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (16). Belgija je Komisiji dostavila dokument kojim je dokazala da su Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium u potpunosti vratili primljene subvencije, s kamatama, u skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta od 15. ožujka 2017. |
| --- | --- |

(45)

Nadalje, u skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta od 15. ožujka 2017. subvencije predviđene povučenim kraljevskim dekretom koje su predmetni zračni prijevoznici primili dok je taj dokument bio na snazi, odnosno od 1. siječnja 2013. do 7. siječnja 2014., morale su najkasnije do 31. ožujka 2017. biti vraćene belgijskim saveznim nadležnim tijelima. Tim je člankom predviđeno i da iz iznosa koje je potrebno vratiti proizlazi plaćanje kamata koje su nastale od datuma na koji su subvencije stavljene na raspolaganje korisniku do njihova stvarnog povrata. Kamate se računaju u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (16). Belgija je Komisiji dostavila dokument kojim je dokazala da su Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium u potpunosti vratili primljene subvencije, s kamatama, u skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta od 15. ožujka 2017.

16

3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

| (46) | Komisija je u odluci o pokretanju postupka prvo postavila pitanje o postojanju državne potpore u korist zračnih prijevoznika koja ispunjava uvjete definirane člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. Nakon toga postavila je pitanje o spojivosti moguće potpore. Konačno, ispitala je pitanje nezakonitosti moguće potpore i njezin povrat. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je u odluci o pokretanju postupka prvo postavila pitanje o postojanju državne potpore u korist zračnih prijevoznika koja ispunjava uvjete definirane člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. Nakon toga postavila je pitanje o spojivosti moguće potpore. Konačno, ispitala je pitanje nezakonitosti moguće potpore i njezin povrat.

| (47) | U pogledu postojanja državne potpore Komisija je prvo analizirala djelatnost korisnika predmetne mjere. Budući da su korisnici zračne luke Bruxelles-National kojima BAC mora vratiti subvenciju zračni prijevoznici, Komisija je ocijenila da je njihova djelatnost gospodarske naravi u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(47)

U pogledu postojanja državne potpore Komisija je prvo analizirala djelatnost korisnika predmetne mjere. Budući da su korisnici zračne luke Bruxelles-National kojima BAC mora vratiti subvenciju zračni prijevoznici, Komisija je ocijenila da je njihova djelatnost gospodarske naravi u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (48) | U pogledu prisutnosti državnih sredstava i pripisivosti mjere državi Komisija je navela da je subvencija dodijeljena u skladu s kraljevskim dekretom i da je financirana sredstvima iz belgijskog proračuna, preciznije iz proračuna Javne savezne službe za mobilnost i promet. Nadalje, u skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. BAC mora isplatiti korisnicima zračne luke Bruxelles-National koji su prevezli više od 400 000 putnika u odlasku (ne uključujući putnike u tranzitu i u transferu) između 1. siječnja i 31. prosinca 2012. subvenciju predviđenu člankom 1. tog kraljevskog dekreta u skladu s pravilima koji su u potpunosti definirani navedenim kraljevskim dekretom. Prema tome, Komisija je zaključila da je mjera, koja se sastojala od provedbe plaćanja određenim zračnim prijevoznicima u skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta, pripisiva Belgiji i da je financirana s pomoću državnih sredstava. |
| --- | --- |

(48)

U pogledu prisutnosti državnih sredstava i pripisivosti mjere državi Komisija je navela da je subvencija dodijeljena u skladu s kraljevskim dekretom i da je financirana sredstvima iz belgijskog proračuna, preciznije iz proračuna Javne savezne službe za mobilnost i promet. Nadalje, u skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. BAC mora isplatiti korisnicima zračne luke Bruxelles-National koji su prevezli više od 400 000 putnika u odlasku (ne uključujući putnike u tranzitu i u transferu) između 1. siječnja i 31. prosinca 2012. subvenciju predviđenu člankom 1. tog kraljevskog dekreta u skladu s pravilima koji su u potpunosti definirani navedenim kraljevskim dekretom. Prema tome, Komisija je zaključila da je mjera, koja se sastojala od provedbe plaćanja određenim zračnim prijevoznicima u skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta, pripisiva Belgiji i da je financirana s pomoću državnih sredstava.

| (49) | U pogledu prisutnosti gospodarske prednosti u korist zračnih prijevoznika, Komisija navodi da, u skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., BAC nije smio održati naknade koje su isplatili zračni prijevoznici nepromijenjenima nakon što je primljena subvencija dodijeljena navedenim kraljevskim dekretom, nego je imao obvezu omogućiti određenim zračnim prijevoznicima da uživaju učinke te subvencije, što predstavlja gospodarsku prednost u korist tih prijevoznika. |
| --- | --- |

(49)

U pogledu prisutnosti gospodarske prednosti u korist zračnih prijevoznika, Komisija navodi da, u skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., BAC nije smio održati naknade koje su isplatili zračni prijevoznici nepromijenjenima nakon što je primljena subvencija dodijeljena navedenim kraljevskim dekretom, nego je imao obvezu omogućiti određenim zračnim prijevoznicima da uživaju učinke te subvencije, što predstavlja gospodarsku prednost u korist tih prijevoznika.

| (50) | Nadalje, Komisija je unaprijed zaključila da je mjera selektivna. Od toga imaju koristi samo zračni prijevoznici koji upotrebljavaju zračnu luku Bruxelles-National i koji ispunjavaju određeni broj uvjeta povezanih s prometom zračne luke Bruxelles-National tijekom 2012. Kako proizlazi iz prethodne analize Komisije, prihvatljivost zračnih prijevoznika u pogledu predmetnog programa temelji se na diskriminirajućim kriterijima, bez poveznice s ciljem i naravi mjere, čime se prednost daje trima zračnim prijevoznicima, pri čemu su bez valjanog razloga isključeni ostali korisnici zračne luke Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(50)

Nadalje, Komisija je unaprijed zaključila da je mjera selektivna. Od toga imaju koristi samo zračni prijevoznici koji upotrebljavaju zračnu luku Bruxelles-National i koji ispunjavaju određeni broj uvjeta povezanih s prometom zračne luke Bruxelles-National tijekom 2012. Kako proizlazi iz prethodne analize Komisije, prihvatljivost zračnih prijevoznika u pogledu predmetnog programa temelji se na diskriminirajućim kriterijima, bez poveznice s ciljem i naravi mjere, čime se prednost daje trima zračnim prijevoznicima, pri čemu su bez valjanog razloga isključeni ostali korisnici zračne luke Bruxelles-National.

| (51) | Komisija je unaprijed zaključila da ta selektivna prednost može dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i utjecati na trgovinu između država članica jer bi predmetnim zračnim prijevoznicima mogla omogućiti da provode agresivniju politiku određivanja cijena te zadržati ili umjetno povećati ponudu pruženih usluga u odnosu na uobičajene tržišne uvjete. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je unaprijed zaključila da ta selektivna prednost može dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i utjecati na trgovinu između država članica jer bi predmetnim zračnim prijevoznicima mogla omogućiti da provode agresivniju politiku određivanja cijena te zadržati ili umjetno povećati ponudu pruženih usluga u odnosu na uobičajene tržišne uvjete.

| (52) | Komisija je unaprijed zaključila da subvencija koju su primili zračni prijevoznici korisnici mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je unaprijed zaključila da subvencija koju su primili zračni prijevoznici korisnici mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (53) | Komisija je osim toga u odluci o pokretanju postupka utvrdila da ne postoji pravna osnova na temelju koje je Belgija izuzeta od dostavljanja obavijesti o toj potpori na temelju članka 108. stavka 4. UFEU-a. Komisija je osobito primijetila da predmetne subvencije nisu obuhvaćene Uredbom o općem skupnom izuzeću (17) jer ne ispunjavaju uvjete utvrđene u poglavlju I. navedene uredbe. Komisija je ocijenila da mjera može predstavljati nezakonitu potporu jer je kraljevski dekret od 7. siječnja 2014. stupio na snagu bez dostavljanja obavijesti o dekretu Komisiji. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je osim toga u odluci o pokretanju postupka utvrdila da ne postoji pravna osnova na temelju koje je Belgija izuzeta od dostavljanja obavijesti o toj potpori na temelju članka 108. stavka 4. UFEU-a. Komisija je osobito primijetila da predmetne subvencije nisu obuhvaćene Uredbom o općem skupnom izuzeću (17) jer ne ispunjavaju uvjete utvrđene u poglavlju I. navedene uredbe. Komisija je ocijenila da mjera može predstavljati nezakonitu potporu jer je kraljevski dekret od 7. siječnja 2014. stupio na snagu bez dostavljanja obavijesti o dekretu Komisiji.

17

| (54) | Konačno, Komisija je iznijela sumnje u pogledu spojivosti moguće potpore s unutarnjim tržištem, među ostalim u svjetlu Smjernica Komisije o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima od 4. travnja 2014. (u daljnjem tekstu: Smjernice o zrakoplovstvu) (18) kojima nije predviđeno da se državne potpore mogu dodijeliti zračnim prijevoznicima za njihove aktivnosti polaska koje primaju više od 5 milijuna putnika godišnje koje se ne nalaze u udaljenim regijama (19), kao što je zračna luka Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(54)

Konačno, Komisija je iznijela sumnje u pogledu spojivosti moguće potpore s unutarnjim tržištem, među ostalim u svjetlu Smjernica Komisije o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima od 4. travnja 2014. (u daljnjem tekstu: Smjernice o zrakoplovstvu) (18) kojima nije predviđeno da se državne potpore mogu dodijeliti zračnim prijevoznicima za njihove aktivnosti polaska koje primaju više od 5 milijuna putnika godišnje koje se ne nalaze u udaljenim regijama (19), kao što je zračna luka Bruxelles-National.

18

19

4.   OPASKE BELGIJE O ODLUCI O POKRETANJU POSTUPKA

OPASKE BELGIJE O ODLUCI O POKRETANJU POSTUPKA

| (55) | Dana 15. siječnja 2015. Belgija je dostavila Komisiji opaske o Odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(55)

Dana 15. siječnja 2015. Belgija je dostavila Komisiji opaske o Odluci o pokretanju postupka.

4.1.   Postojanje državne potpore

Postojanje državne potpore

| (56) | Belgija najprije podsjeća na kumulativne uvjete potrebne kako bi mjera bila proglašena državnom potporom, među ostalim na činjenicu 1. da su korisnik ili korisnici poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, 2. da predmetna mjera mora biti dodijeljena s pomoću državnih sredstava i mora biti pripisiva državi, 3. da mjera mora predstavljati prednost za njezine korisnike i da ta prednost mora biti selektivna te 4. da predmetna mjera mora narušiti ili predstavljati rizik od narušavanja tržišnog natjecanja i mora imati mogućnost utjecanja na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(56)

Belgija najprije podsjeća na kumulativne uvjete potrebne kako bi mjera bila proglašena državnom potporom, među ostalim na činjenicu 1. da su korisnik ili korisnici poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, 2. da predmetna mjera mora biti dodijeljena s pomoću državnih sredstava i mora biti pripisiva državi, 3. da mjera mora predstavljati prednost za njezine korisnike i da ta prednost mora biti selektivna te 4. da predmetna mjera mora narušiti ili predstavljati rizik od narušavanja tržišnog natjecanja i mora imati mogućnost utjecanja na trgovinu među državama članicama.

| (57) | Nadalje, Belgija pojašnjava da ne osporava da je predmetna mjera pripisiva državi i da može utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(57)

Nadalje, Belgija pojašnjava da ne osporava da je predmetna mjera pripisiva državi i da može utjecati na trgovinu među državama članicama.

| (58) | Međutim, Belgija smatra da se ne radi 1. o subvenciji dodijeljenoj u korist poduzetniku koji obavlja gospodarsku djelatnost i 2. da se ne radi o selektivnoj prednosti, što je dovoljno da bi se isključila kvalifikacija državne potpore u pogledu mjere uvedene kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. |
| --- | --- |

(58)

Međutim, Belgija smatra da se ne radi 1. o subvenciji dodijeljenoj u korist poduzetniku koji obavlja gospodarsku djelatnost i 2. da se ne radi o selektivnoj prednosti, što je dovoljno da bi se isključila kvalifikacija državne potpore u pogledu mjere uvedene kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014.

| (59) | Argumenti Belgije u potporu ovim dvama zaključcima navedeni su u uvodnim izjavama 60. do 72. |
| --- | --- |

(59)

Argumenti Belgije u potporu ovim dvama zaključcima navedeni su u uvodnim izjavama 60. do 72.

4.1.1.   Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

| (60) | Belgija primjećuje da pojam poduzetnika u smislu članka 107. UFEU-a obuhvaća svako tijelo koje obavlja gospodarsku djelatnost, neovisno o pravnom obliku tog tijela i načinu njegova financiranja. |
| --- | --- |

(60)

Belgija primjećuje da pojam poduzetnika u smislu članka 107. UFEU-a obuhvaća svako tijelo koje obavlja gospodarsku djelatnost, neovisno o pravnom obliku tog tijela i načinu njegova financiranja.

| (61) | Nadalje, ističe da se aktivnosti koje se provode u okviru izvršavanja javnih ovlasti ne smatraju „gospodarskima”. |
| --- | --- |

(61)

Nadalje, ističe da se aktivnosti koje se provode u okviru izvršavanja javnih ovlasti ne smatraju „gospodarskima”.

| (62) | U području zračnih luka takve aktivnosti osobito obuhvaćaju sigurnost, kontrolu zračnog prometa i policiju. |
| --- | --- |

(62)

U području zračnih luka takve aktivnosti osobito obuhvaćaju sigurnost, kontrolu zračnog prometa i policiju.

| (63) | Kako tvrdi Belgija, iz navedenoga proizlazi da aktivnosti povezane sa sigurnošću u zračnim lukama ne predstavljaju gospodarsku djelatnost u smislu prava tržišnog natjecanja i da njihovo financiranje prema tome ne predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(63)

Kako tvrdi Belgija, iz navedenoga proizlazi da aktivnosti povezane sa sigurnošću u zračnim lukama ne predstavljaju gospodarsku djelatnost u smislu prava tržišnog natjecanja i da njihovo financiranje prema tome ne predstavlja državnu potporu.

| (64) | U tom pogledu Belgija smatra da je moguće da jedan subjekt spaja izvršavanje javnih ovlasti s obavljanjem određenih gospodarskih djelatnosti i da taj subjekt prema tome podliježe pravilima primjenjivima u području državnih potpora samo za svoje gospodarske djelatnosti. |
| --- | --- |

(64)

U tom pogledu Belgija smatra da je moguće da jedan subjekt spaja izvršavanje javnih ovlasti s obavljanjem određenih gospodarskih djelatnosti i da taj subjekt prema tome podliježe pravilima primjenjivima u području državnih potpora samo za svoje gospodarske djelatnosti.

| (65) | Belgija smatra da financiranje usluga povezanih sa sigurnošću u zračnim lukama, kako je utvrđeno kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014., ne predstavlja državnu potporu jer su te djelatnosti obuhvaćene izvršavanjem javnih ovlasti. |
| --- | --- |

(65)

Belgija smatra da financiranje usluga povezanih sa sigurnošću u zračnim lukama, kako je utvrđeno kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014., ne predstavlja državnu potporu jer su te djelatnosti obuhvaćene izvršavanjem javnih ovlasti.

4.1.2.   Postojanje selektivne prednosti

Postojanje selektivne prednosti

| (66) | Belgija smatra da predmetna mjera svojim korisnicima ne donosi selektivnu prednost u smislu pravila o državnim potporama. |
| --- | --- |

(66)

Belgija smatra da predmetna mjera svojim korisnicima ne donosi selektivnu prednost u smislu pravila o državnim potporama.

| (67) | Konkretno, upućuje na činjenicu da se postojanje prednosti mora utvrditi provedbom usporedbe između situacije koja se ispituje i uobičajene situacije. |
| --- | --- |

(67)

Konkretno, upućuje na činjenicu da se postojanje prednosti mora utvrditi provedbom usporedbe između situacije koja se ispituje i uobičajene situacije.

| (68) | Prema tome, Belgija tvrdi da je za ocjenjivanje postojanja prednosti u smislu pravila o državnim potporama potrebno provesti usporedbu između mjere koja je predmet ovog postupka i usporedive situacije u Belgiji kako bi se utvrdilo dodjeljuje li se osporavanom mjerom prednost zračnim prijevoznicima koji su njezini korisnici. |
| --- | --- |

(68)

Prema tome, Belgija tvrdi da je za ocjenjivanje postojanja prednosti u smislu pravila o državnim potporama potrebno provesti usporedbu između mjere koja je predmet ovog postupka i usporedive situacije u Belgiji kako bi se utvrdilo dodjeljuje li se osporavanom mjerom prednost zračnim prijevoznicima koji su njezini korisnici.

| (69) | Belgija navodi da je do donošenja predmetne mjere samo zračna luka Bruxelles-National svojim korisnicima naplaćivala naknadu koja je pokrivala troškove sigurnosti nastale njihovom upotrebom zračne luke, bez javne intervencije. Prema tvrdnjama Belgije time se zračna luka Bruxelles-National razlikovala od situacije drugih zračnih luka koje se nalaze u Valonskoj i Flamanskoj regiji, u kojoj su predmetne regije uzele u obzir sve troškove povezane s uslugama sigurnosti u zračnim lukama. Belgija upućuje na odluku Komisije od 1. listopada 2014. u predmetu koji se odnosio na mjere koje je Belgija provela u korist zračne luke Charleroi i društva Ryanair (20) (u daljnjem tekstu: odluka o zračnoj luci Charleroi), a osobito na njezine uvodne izjave 269. i 270. |
| --- | --- |

(69)

Belgija navodi da je do donošenja predmetne mjere samo zračna luka Bruxelles-National svojim korisnicima naplaćivala naknadu koja je pokrivala troškove sigurnosti nastale njihovom upotrebom zračne luke, bez javne intervencije. Prema tvrdnjama Belgije time se zračna luka Bruxelles-National razlikovala od situacije drugih zračnih luka koje se nalaze u Valonskoj i Flamanskoj regiji, u kojoj su predmetne regije uzele u obzir sve troškove povezane s uslugama sigurnosti u zračnim lukama. Belgija upućuje na odluku Komisije od 1. listopada 2014. u predmetu koji se odnosio na mjere koje je Belgija provela u korist zračne luke Charleroi i društva Ryanair (20) (u daljnjem tekstu: odluka o zračnoj luci Charleroi), a osobito na njezine uvodne izjave 269. i 270.

20

| (70) | Prema tvrdnjama Belgije iz navedenoga proizlazi da se čini da u Belgiji tržišna cijena u području usluga zračnih luka koja se naplaćuje zračnim prijevoznicima ne obuhvaća ukupne troškove povezane sa sigurnošću u zračnim lukama. U tom pogledu smatra da Komisija u odluci o zračnoj luci Charleroi nije utvrdila da ta činjenica predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(70)

Prema tvrdnjama Belgije iz navedenoga proizlazi da se čini da u Belgiji tržišna cijena u području usluga zračnih luka koja se naplaćuje zračnim prijevoznicima ne obuhvaća ukupne troškove povezane sa sigurnošću u zračnim lukama. U tom pogledu smatra da Komisija u odluci o zračnoj luci Charleroi nije utvrdila da ta činjenica predstavlja državnu potporu.

4.1.3.   Prag od 400 000 putnika godišnje i njegov utjecaj na selektivnost mjere

Prag od 400 000 putnika godišnje i njegov utjecaj na selektivnost mjere

| (71) | U pogledu praga od 400 000 putnika Belgija ponajprije upućuje na svoj dopis od 2. travnja 2014. kojim je prije pokretanja službenog istražnog postupka iznijela argumente u pogledu utemeljenosti tog praga, a koji su navedeni u točkama 46. do 49. odluke o pokretanju postupka. Belgija je tim argumentima dodala navod prema kojem je „cilj bio potaknuti zračne prijevoznike da se razvijaju u Bruxellesu pružajući im nadoknadu za smanjenje troškova sigurnosti koje podrazumijeva povećanje broja putnika”. |
| --- | --- |

(71)

U pogledu praga od 400 000 putnika Belgija ponajprije upućuje na svoj dopis od 2. travnja 2014. kojim je prije pokretanja službenog istražnog postupka iznijela argumente u pogledu utemeljenosti tog praga, a koji su navedeni u točkama 46. do 49. odluke o pokretanju postupka. Belgija je tim argumentima dodala navod prema kojem je „cilj bio potaknuti zračne prijevoznike da se razvijaju u Bruxellesu pružajući im nadoknadu za smanjenje troškova sigurnosti koje podrazumijeva povećanje broja putnika”.

| (72) | Nadalje, oslanjajući se na klauzulu o redovnom ocjenjivanju programa predviđenu člankom 4. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., Belgija podsjeća da pretpostavku produljenja mjere za dodatno trogodišnje razdoblje mutatis mutandis, odnosno stvaranjem koristi za zračne prijevoznike koji su prevezli više od 400 000 putnika u odlasku tijekom 2015. Belgija iz navedenoga zaključuje da je mehanizam poticajan jer svake tri godine može dovesti do ponovne distribucije popisa korisnika za sve strane koje su prešle prag od 400 000 putnika pri trogodišnjem ocjenjivanju. |
| --- | --- |

(72)

Nadalje, oslanjajući se na klauzulu o redovnom ocjenjivanju programa predviđenu člankom 4. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., Belgija podsjeća da pretpostavku produljenja mjere za dodatno trogodišnje razdoblje mutatis mutandis, odnosno stvaranjem koristi za zračne prijevoznike koji su prevezli više od 400 000 putnika u odlasku tijekom 2015. Belgija iz navedenoga zaključuje da je mehanizam poticajan jer svake tri godine može dovesti do ponovne distribucije popisa korisnika za sve strane koje su prešle prag od 400 000 putnika pri trogodišnjem ocjenjivanju.

mutatis mutandis

4.2.   Spojivost moguće potpore

Spojivost moguće potpore

| (73) | Budući da smatra da mjera uvedena kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. ne predstavlja državnu potporu, Belgija ne smatra relevantnim navesti na kojoj se pravnoj osnovi ta mjera može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem i dokazati ispunjenost uvjeta u pogledu spojivosti. |
| --- | --- |

(73)

Budući da smatra da mjera uvedena kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. ne predstavlja državnu potporu, Belgija ne smatra relevantnim navesti na kojoj se pravnoj osnovi ta mjera može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem i dokazati ispunjenost uvjeta u pogledu spojivosti.

4.3.   Zakonitost i povrat moguće potpore

Zakonitost i povrat moguće potpore

| (74) | Belgija smatra da ispitivanje pitanja je li Europska komisija obaviještena o predmetnoj mjeri u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a nije relevantno. |
| --- | --- |

(74)

Belgija smatra da ispitivanje pitanja je li Europska komisija obaviještena o predmetnoj mjeri u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a nije relevantno.

| (75) | Nadalje, smatra i da nije relevantno pitanje o tome treba li ta mjera biti predmet povrata. |
| --- | --- |

(75)

Nadalje, smatra i da nije relevantno pitanje o tome treba li ta mjera biti predmet povrata.

5.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH TREĆIH STRANA

PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH TREĆIH STRANA

5.1.   Primjedbe društva Ryanair

Primjedbe društva Ryanair

| (76) | Dana 13. veljače 2015. društvo Ryanair dostavilo je Komisiji opaske o Odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(76)

Dana 13. veljače 2015. društvo Ryanair dostavilo je Komisiji opaske o Odluci o pokretanju postupka.

5.1.1.   Mogući nalog za obustavu potpore

Mogući nalog za obustavu potpore

| (77) | Ryanair se slaže s preliminarnim zaključcima Komisije u pogledu postojanja državne potpore i poziva Komisiju da naloži Belgiji da obustavi primjenu predmetne mjere. |
| --- | --- |

(77)

Ryanair se slaže s preliminarnim zaključcima Komisije u pogledu postojanja državne potpore i poziva Komisiju da naloži Belgiji da obustavi primjenu predmetne mjere.

| (78) | Prema tvrdnjama Ryanaira sam predmet mjere očito je protivan načelima tržišnog natjecanja jer se mjerom želi narušiti tržišno natjecanje stavljanjem drugih zračnih prijevoznika, osobito niskotarifnih prijevoznika, koji posluju u zračnoj luci Bruxelles-National, u slabiji položaj. |
| --- | --- |

(78)

Prema tvrdnjama Ryanaira sam predmet mjere očito je protivan načelima tržišnog natjecanja jer se mjerom želi narušiti tržišno natjecanje stavljanjem drugih zračnih prijevoznika, osobito niskotarifnih prijevoznika, koji posluju u zračnoj luci Bruxelles-National, u slabiji položaj.

| (79) | Nadalje, Ryanair smatra da su korisnici mjere (među ostalim Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium) upotrebljavali mjeru za jačanje prethodno postojećeg strateškog partnerstva čija je svrha bila suočavanje sa skupom učinkovitih konkurenata, kao što su Ryanair i Vueling, u čvorištu Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(79)

Nadalje, Ryanair smatra da su korisnici mjere (među ostalim Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium) upotrebljavali mjeru za jačanje prethodno postojećeg strateškog partnerstva čija je svrha bila suočavanje sa skupom učinkovitih konkurenata, kao što su Ryanair i Vueling, u čvorištu Bruxelles-National.

5.1.2.   Struktura mjere i njezina narav državne potpore

Struktura mjere i njezina narav državne potpore

| (80) | Ryanair najprije odobrava preliminarne zaključke Komisije u pogledu proizvoljnosti praga od 400 000 putnika, za koji Ryanair smatra da je lišen gospodarske logike. |
| --- | --- |

(80)

Ryanair najprije odobrava preliminarne zaključke Komisije u pogledu proizvoljnosti praga od 400 000 putnika, za koji Ryanair smatra da je lišen gospodarske logike.

| (81) | Drugo, Ryanair ističe da su zračni prijevoznici prihvatljivi za program birani na temelju kriterija kojim su isključeni putnici u transferu i tranzitu, iako su iznosi dugovani svakom korisniku obuhvaćali te kategorije putnika. Ryanair to smatra nedosljednim i smatra da se razlike u postupanju uvedene mjerom u pogledu putnika u tranzitu i transferu mogu logički objasniti voljom Belgije da isključi nebelgijska društva iz područja primjene mjere. |
| --- | --- |

(81)

Drugo, Ryanair ističe da su zračni prijevoznici prihvatljivi za program birani na temelju kriterija kojim su isključeni putnici u transferu i tranzitu, iako su iznosi dugovani svakom korisniku obuhvaćali te kategorije putnika. Ryanair to smatra nedosljednim i smatra da se razlike u postupanju uvedene mjerom u pogledu putnika u tranzitu i transferu mogu logički objasniti voljom Belgije da isključi nebelgijska društva iz područja primjene mjere.

| (82) | Konačno, Ryanair se slaže s prethodnom analizom Komisije, prema kojoj je odabir 2012. kao referentne godine za utvrđivanje korisnika mjere proizvoljan. Ryanair primjećuje da to nije jedina godina za koju su dostupni podaci jer BAC svaki mjesec na svojoj internetskoj stranici objavljuje podatke o putničkom prometu za prethodni mjesec. |
| --- | --- |

(82)

Konačno, Ryanair se slaže s prethodnom analizom Komisije, prema kojoj je odabir 2012. kao referentne godine za utvrđivanje korisnika mjere proizvoljan. Ryanair primjećuje da to nije jedina godina za koju su dostupni podaci jer BAC svaki mjesec na svojoj internetskoj stranici objavljuje podatke o putničkom prometu za prethodni mjesec.

5.1.3.   Nespojivost potpore

Nespojivost potpore

| (83) | Ryanair smatra da se mjera ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem jer se njome krše pravila o slobodi pružanja usluga. Prema tvrdnjama Ryanaira potpora donosi prednost uslugama koje nudi nekoliko pažljivo odabranih belgijskih zračnih prijevoznika. Ryanair ističe da se čini da nijedan veliki belgijski zračni prijevoznik nije isključen s popisa korisnika i da je samo belgijsko Ministarstvo prometa priznalo da je cilj mjere bio pružanje potpore nacionalnim zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(83)

Ryanair smatra da se mjera ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem jer se njome krše pravila o slobodi pružanja usluga. Prema tvrdnjama Ryanaira potpora donosi prednost uslugama koje nudi nekoliko pažljivo odabranih belgijskih zračnih prijevoznika. Ryanair ističe da se čini da nijedan veliki belgijski zračni prijevoznik nije isključen s popisa korisnika i da je samo belgijsko Ministarstvo prometa priznalo da je cilj mjere bio pružanje potpore nacionalnim zračnim prijevoznicima.

| (84) | Nadalje, društvo Ryanair navodi da mu je belgijska vlada uputila neprijateljske izjave i tvrdi da se belgijska vlada protivila tome da Ryanair počne poslovati u zračnoj luci Bruxelles-National te da je tom nekonkurentnom potporom željela odvratiti niskotarifne prijevoznike od toga da nude nove usluge polijetanja iz te zračne luke. |
| --- | --- |

(84)

Nadalje, društvo Ryanair navodi da mu je belgijska vlada uputila neprijateljske izjave i tvrdi da se belgijska vlada protivila tome da Ryanair počne poslovati u zračnoj luci Bruxelles-National te da je tom nekonkurentnom potporom željela odvratiti niskotarifne prijevoznike od toga da nude nove usluge polijetanja iz te zračne luke.

5.1.4.   Financijske poteškoće društva Brussels Airlines

Financijske poteškoće društva Brussels Airlines

| (85) | Ryanair primjećuje da je društvo Brussels Airlines zabilježilo operativne gubitke svake godine od 2009. Kako tvrdi, bez intervencije Belgije Brussels Airlines vjerojatno bi bio kratkoročno ili srednjoročno izbačen s tržišta. Prema tvrdnjama Ryanaira stanje je bilo tako kritično da je Brussels Airlines bez odgađanja uključio očekivanu mjeru u svoje godišnje financijske izvještaje za 2013., iako je njegovo pravo na naplatu tog iznosa još bilo nesigurno. |
| --- | --- |

(85)

Ryanair primjećuje da je društvo Brussels Airlines zabilježilo operativne gubitke svake godine od 2009. Kako tvrdi, bez intervencije Belgije Brussels Airlines vjerojatno bi bio kratkoročno ili srednjoročno izbačen s tržišta. Prema tvrdnjama Ryanaira stanje je bilo tako kritično da je Brussels Airlines bez odgađanja uključio očekivanu mjeru u svoje godišnje financijske izvještaje za 2013., iako je njegovo pravo na naplatu tog iznosa još bilo nesigurno.

| (86) | Ryanair zahtijeva od Komisije da iskoristi „sve ovlasti koje proizlaze za Komisiju iz Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999” (21), kako je zamijenjena Uredbom Vijeća (EU) 2015/1589 (22), kako bi zatražila detaljne i ažurirane financijske podatke u pogledu financijskih izvještaja društava Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium za 2012., 2013. i 2014. Ryanair jednako tako zahtijeva od Komisije da provjeri kako je mjera navedena u računima korisnika kako bi utvrdila jesu li ti korisnici poduzetnici u poteškoćama u smislu inačice Smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama važeće u trenutku nastanka činjenica. |
| --- | --- |

(86)

Ryanair zahtijeva od Komisije da iskoristi „sve ovlasti koje proizlaze za Komisiju iz Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999” (21), kako je zamijenjena Uredbom Vijeća (EU) 2015/1589 (22), kako bi zatražila detaljne i ažurirane financijske podatke u pogledu financijskih izvještaja društava Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium za 2012., 2013. i 2014. Ryanair jednako tako zahtijeva od Komisije da provjeri kako je mjera navedena u računima korisnika kako bi utvrdila jesu li ti korisnici poduzetnici u poteškoćama u smislu inačice Smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama važeće u trenutku nastanka činjenica.

21

22

5.2.   Primjedbe International Airlines Group (IAG)

Primjedbe International Airlines Group (IAG)

| (87) | Dana 16. veljače 2015. društvo IAG dostavilo je Komisiji opaske o Odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(87)

Dana 16. veljače 2015. društvo IAG dostavilo je Komisiji opaske o Odluci o pokretanju postupka.

5.2.1.   Pripisivost mjere državi

Pripisivost mjere državi

| (88) | Prema tvrdnjama IAG-a očito je da je Belgija odobrila mjeru kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. i da se temelji na državnim sredstvima, osobito na proračunu „Javne savezne službe za mobilnost i promet”. IAG ujedno ističe da je uloga BAC-a u upravljanju i raspodjeli tih sredstava ograničena na provedbu odluka belgijske vlade jer su pravila o raspodjeli sredstava koje je BAC primio od vlade u potpunosti određena odredbama navedenog kraljevskog dekreta. Prema tvrdnjama IAG-a činjenica da je BAC privatni gospodarski subjekt ne dovodi u pitanje prisutnost državnih sredstava i pripisivost mjere državi. |
| --- | --- |

(88)

Prema tvrdnjama IAG-a očito je da je Belgija odobrila mjeru kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. i da se temelji na državnim sredstvima, osobito na proračunu „Javne savezne službe za mobilnost i promet”. IAG ujedno ističe da je uloga BAC-a u upravljanju i raspodjeli tih sredstava ograničena na provedbu odluka belgijske vlade jer su pravila o raspodjeli sredstava koje je BAC primio od vlade u potpunosti određena odredbama navedenog kraljevskog dekreta. Prema tvrdnjama IAG-a činjenica da je BAC privatni gospodarski subjekt ne dovodi u pitanje prisutnost državnih sredstava i pripisivost mjere državi.

5.2.2.   Postojanje selektivne prednosti u korist zračnih prijevoznika

Postojanje selektivne prednosti u korist zračnih prijevoznika

| (89) | IAG podsjeća da su zračni prijevoznici koji nisu poslovali tijekom 2012. automatski isključeni iz kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. Smatra da je mjera, iako je predstavljena kao da se općenito primjenjuje na sve korisnike zračne luke Bruxelles-National, zapravo osmišljena na način da se može primjenjivati tek na mali dio zračnih prijevoznika. |
| --- | --- |

(89)

IAG podsjeća da su zračni prijevoznici koji nisu poslovali tijekom 2012. automatski isključeni iz kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. Smatra da je mjera, iako je predstavljena kao da se općenito primjenjuje na sve korisnike zračne luke Bruxelles-National, zapravo osmišljena na način da se može primjenjivati tek na mali dio zračnih prijevoznika.

5.2.3.   Aspekti koji se odnose na putnike u tranzitu i transferu

Aspekti koji se odnose na putnike u tranzitu i transferu

| (90) | IAG se poziva na jednu od tvrdnji Belgije o selektivnosti mjere, odnosno na tvrdnju da, za razliku od zračne luke Bruxelles-National, brojne europske zračne luke ne izuzimaju putnike u tranzitu i transferu iz svojih naknada za sigurnost. IAG tu tvrdnju potkrepljuje različitim primjerima velikih europskih zračnih luka. |
| --- | --- |

(90)

IAG se poziva na jednu od tvrdnji Belgije o selektivnosti mjere, odnosno na tvrdnju da, za razliku od zračne luke Bruxelles-National, brojne europske zračne luke ne izuzimaju putnike u tranzitu i transferu iz svojih naknada za sigurnost. IAG tu tvrdnju potkrepljuje različitim primjerima velikih europskih zračnih luka.

| (91) | Nadalje, IAG primjećuje da je, nakon gubitaka koje je ostvarilo društvo Brussels Airlines tijekom posljednjih nekoliko godina, Lufthansa odlučila odgoditi svoju odluku o stjecanju svih dionica društva Brussels Airlines, koja je prethodno predviđena za 2014., na 2017. Prema tvrdnjama IAG-a može se smatrati da će Lufthansa dovršiti stjecanje društva Brussels Airlines tek nakon što potonje poboljša svoje poslovne rezultate, uključujući s pomoću javnih sredstava. |
| --- | --- |

(91)

Nadalje, IAG primjećuje da je, nakon gubitaka koje je ostvarilo društvo Brussels Airlines tijekom posljednjih nekoliko godina, Lufthansa odlučila odgoditi svoju odluku o stjecanju svih dionica društva Brussels Airlines, koja je prethodno predviđena za 2014., na 2017. Prema tvrdnjama IAG-a može se smatrati da će Lufthansa dovršiti stjecanje društva Brussels Airlines tek nakon što potonje poboljša svoje poslovne rezultate, uključujući s pomoću javnih sredstava.

5.3.   Primjedbe Brussels Airlines

Primjedbe Brussels Airlines

| (92) | Dana 23. veljače 2015. Brussels Airlines dostavio je Komisiji opaske o odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(92)

Dana 23. veljače 2015. Brussels Airlines dostavio je Komisiji opaske o odluci o pokretanju postupka.

| (93) | Brussels Airlines smatra da predmetna mjera ne predstavlja državnu potporu jer se odnosi na financiranje negospodarskih aktivnosti i u svakom slučaju ne donosi selektivnu prednost primateljima subvencije. |
| --- | --- |

(93)

Brussels Airlines smatra da predmetna mjera ne predstavlja državnu potporu jer se odnosi na financiranje negospodarskih aktivnosti i u svakom slučaju ne donosi selektivnu prednost primateljima subvencije.

| (94) | Brussels Airlines podredno smatra da je mjera spojiva s unutarnjim tržištem prije stupanja na snagu smjernica o zrakoplovstvu. |
| --- | --- |

(94)

Brussels Airlines podredno smatra da je mjera spojiva s unutarnjim tržištem prije stupanja na snagu smjernica o zrakoplovstvu.

5.3.1.   Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

| (95) | Brussels Airlines smatra da se subvencija dodijeljena kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. odnosi na negospodarske aktivnosti za koje je predviđena djelomična financijska kompenzacija. |
| --- | --- |

(95)

Brussels Airlines smatra da se subvencija dodijeljena kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. odnosi na negospodarske aktivnosti za koje je predviđena djelomična financijska kompenzacija.

| (96) | U potporu toj analizi Brussels Airlines upućuje na odluku o proširenju postupka ispitivanja od 21. ožujka 2012. u predmetu SA.14093 (C76/2002) Prednosti koje je Valonska regija odobrila u korist društva Brussels South Charleroi Airport i zračnog prijevoznika Ryanair (23). |
| --- | --- |

(96)

U potporu toj analizi Brussels Airlines upućuje na odluku o proširenju postupka ispitivanja od 21. ožujka 2012. u predmetu SA.14093 (C76/2002) Prednosti koje je Valonska regija odobrila u korist društva Brussels South Charleroi Airport i zračnog prijevoznika Ryanair (23).

Prednosti koje je Valonska regija odobrila u korist društva Brussels South Charleroi Airport i zračnog prijevoznika Ryanair

23

| (97) | Prema tvrdnjama Brussels Airlinesa zračni prijevoznici koji posluju u zračnoj luci Charleroi ne plaćaju troškove sigurnosti toj zračnoj luci, za što smatraju da, u skladu s navedenom odlukom Komisije od 21. ožujka 2012., ne podrazumijeva državnu potporu. Nadalje, Brussels Airlines ističe da su prethodno navedenom odlukom o zračnoj luci Charleroi, nakon što je zaključen službeni istražni postupak proširen odlukom od 21. ožujka 2012., kako tvrdi ministar Valonske regije, potvrđene financijske naknade u području sigurnosti koje je Valonska regija dodijelila zračnoj luci Charleroi, a tome i, kako tvrdi Brussels Airlines, njezinim operaterima. |
| --- | --- |

(97)

Prema tvrdnjama Brussels Airlinesa zračni prijevoznici koji posluju u zračnoj luci Charleroi ne plaćaju troškove sigurnosti toj zračnoj luci, za što smatraju da, u skladu s navedenom odlukom Komisije od 21. ožujka 2012., ne podrazumijeva državnu potporu. Nadalje, Brussels Airlines ističe da su prethodno navedenom odlukom o zračnoj luci Charleroi, nakon što je zaključen službeni istražni postupak proširen odlukom od 21. ožujka 2012., kako tvrdi ministar Valonske regije, potvrđene financijske naknade u području sigurnosti koje je Valonska regija dodijelila zračnoj luci Charleroi, a tome i, kako tvrdi Brussels Airlines, njezinim operaterima.

5.3.2.   Selektivna prednost

Selektivna prednost

| (98) | Brussels Airlines spominje točku 44. odluke o pokretanju postupka, u kojoj je Komisija donijela zaključak o selektivnosti mjere zbog triju razloga: 1. mjera donosi koristi samo zračnim prijevoznicima, ali ne i drugim oblicima putničkog prijevoza, 2. mjera donosi koristi zračnim prijevoznicima koji upotrebljavaju zračnu luku Bruxelles-National i 3. mjera donosi koristi zračnim prijevoznicima koji ispunjavaju određene uvjete u pogledu prometa u zračnoj luci Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(98)

Brussels Airlines spominje točku 44. odluke o pokretanju postupka, u kojoj je Komisija donijela zaključak o selektivnosti mjere zbog triju razloga: 1. mjera donosi koristi samo zračnim prijevoznicima, ali ne i drugim oblicima putničkog prijevoza, 2. mjera donosi koristi zračnim prijevoznicima koji upotrebljavaju zračnu luku Bruxelles-National i 3. mjera donosi koristi zračnim prijevoznicima koji ispunjavaju određene uvjete u pogledu prometa u zračnoj luci Bruxelles-National.

| (99) | U pogledu prve točke Brussels Airlines iznosi sumnje u pogledu selektivnosti subvencije zbog toga što je dodijeljena isključivo zračnim prijevoznicima. Brussels Airlines smatra da postoje objektivni razlozi kojima se objašnjava razlika napravljena između zračnog prometa i drugih oblika putničkog prijevoza jer potonji ne podrazumijevaju jednake rizike u smislu sigurnosti kao i zračni promet. |
| --- | --- |

(99)

U pogledu prve točke Brussels Airlines iznosi sumnje u pogledu selektivnosti subvencije zbog toga što je dodijeljena isključivo zračnim prijevoznicima. Brussels Airlines smatra da postoje objektivni razlozi kojima se objašnjava razlika napravljena između zračnog prometa i drugih oblika putničkog prijevoza jer potonji ne podrazumijevaju jednake rizike u smislu sigurnosti kao i zračni promet.

| (100) | U pogledu druge točke Brussels Airlines upućuje na belgijski sudski nalog kojim je naređena raspodjela potpore samo kompanijama koje posluju u zračnoj luci Bruxelles-National. Belgijske regije nadležne su za opremanje i upotrebu zračnih luka i javnih aerodroma, osim zračne luke Bruxelles-National, koja spada pod saveznu nadležnost. Brussels Airlines iz navedenoga zaključuje da savezna vlada tu subvenciju može dodijeliti samo zračnoj luci Bruxelles-National, ali ne i drugim zračnim lukama. |
| --- | --- |

(100)

U pogledu druge točke Brussels Airlines upućuje na belgijski sudski nalog kojim je naređena raspodjela potpore samo kompanijama koje posluju u zračnoj luci Bruxelles-National. Belgijske regije nadležne su za opremanje i upotrebu zračnih luka i javnih aerodroma, osim zračne luke Bruxelles-National, koja spada pod saveznu nadležnost. Brussels Airlines iz navedenoga zaključuje da savezna vlada tu subvenciju može dodijeliti samo zračnoj luci Bruxelles-National, ali ne i drugim zračnim lukama.

| (101) | U pogledu treće točke Brussels Airlines poziva Komisiju da se obrati saveznoj vladi, koja je donijela kraljevski dekret 7. siječnja 2014. Međutim, želi pojasniti da smatra da je prag povezan s brojem putnika relevantan u slučaju subvencije za usluge povezane sa sigurnošću zračnih luka jer su sigurnosni troškovi zračnih luka isto tako povezani s brojem putnika. |
| --- | --- |

(101)

U pogledu treće točke Brussels Airlines poziva Komisiju da se obrati saveznoj vladi, koja je donijela kraljevski dekret 7. siječnja 2014. Međutim, želi pojasniti da smatra da je prag povezan s brojem putnika relevantan u slučaju subvencije za usluge povezane sa sigurnošću zračnih luka jer su sigurnosni troškovi zračnih luka isto tako povezani s brojem putnika.

| (102) | Brussels Airlines isto tako smatra da je upotreba referentne godine 2012. objašnjena činjenicom da je to posljednja godina za koju su brojke bile dostupne u trenutku kada je Vijeće ministara odlučilo donijeti mjeru. Brussels Airlines smatra da, u pogledu dokaza, odabir referentne točke uvijek predstavlja u određenoj mjeri proizvoljnu mjeru. Kako proizlazi iz analize društva Brussels Airlines, kada je odabrala referentnu godinu 2012., Belgija u tom pogledu nije prekoračila svoje diskrecijsko pravo procjene. |
| --- | --- |

(102)

Brussels Airlines isto tako smatra da je upotreba referentne godine 2012. objašnjena činjenicom da je to posljednja godina za koju su brojke bile dostupne u trenutku kada je Vijeće ministara odlučilo donijeti mjeru. Brussels Airlines smatra da, u pogledu dokaza, odabir referentne točke uvijek predstavlja u određenoj mjeri proizvoljnu mjeru. Kako proizlazi iz analize društva Brussels Airlines, kada je odabrala referentnu godinu 2012., Belgija u tom pogledu nije prekoračila svoje diskrecijsko pravo procjene.

| (103) | Brussels Airlines zaključuje da mjerom nije dodijeljena selektivna prednost. |
| --- | --- |

(103)

Brussels Airlines zaključuje da mjerom nije dodijeljena selektivna prednost.

5.3.3.   Spojivost potpore

Spojivost potpore

| (104) | Brussels Airlines podsjeća da je, iako je Komisija zaključila da je postojala potpora, ta potpora bila spojiva barem do 4. travnja 2014., kada su na snagu stupile smjernice o zrakoplovstvu. U tom pogledu Brussels Airlines upućuje na prethodno navedenu odluku o zračnoj luci Charleroi, u kojoj je Komisija prihvatila tvrdnju da je nekoliko mjera koje je Valonska regija dodijelila operateru zračne luke Charleroi, kojima je subvencionirana gospodarska aktivnost zračne luke na selektivan način zbog čega predstavljaju nezakonitu državnu potporu, nespojivo tek nakon stupanja na snagu smjernica o zrakoplovstvu. |
| --- | --- |

(104)

Brussels Airlines podsjeća da je, iako je Komisija zaključila da je postojala potpora, ta potpora bila spojiva barem do 4. travnja 2014., kada su na snagu stupile smjernice o zrakoplovstvu. U tom pogledu Brussels Airlines upućuje na prethodno navedenu odluku o zračnoj luci Charleroi, u kojoj je Komisija prihvatila tvrdnju da je nekoliko mjera koje je Valonska regija dodijelila operateru zračne luke Charleroi, kojima je subvencionirana gospodarska aktivnost zračne luke na selektivan način zbog čega predstavljaju nezakonitu državnu potporu, nespojivo tek nakon stupanja na snagu smjernica o zrakoplovstvu.

| (105) | Prema analizi društva Brussels Airlines to podrazumijeva da subvencije isplaćene za usluge povezane sa sigurnošću prije tog datuma ni u kojem slučaju ne mogu biti naplaćene od poduzetnika koji su ih primili. |
| --- | --- |

(105)

Prema analizi društva Brussels Airlines to podrazumijeva da subvencije isplaćene za usluge povezane sa sigurnošću prije tog datuma ni u kojem slučaju ne mogu biti naplaćene od poduzetnika koji su ih primili.

5.3.4.   Zaključak

Zaključak

| (106) | Brussels Airlines smatra da predmetna mjera ne predstavlja državnu potporu jer se njome ne subvencionira gospodarska aktivnost i ne dodjeljuje se selektivna prednost. U svakom slučaju primjećuje da se mjera treba smatrati spojivom s unutarnjim tržištem prije stupanja na snagu smjernica o zrakoplovstvu. |
| --- | --- |

(106)

Brussels Airlines smatra da predmetna mjera ne predstavlja državnu potporu jer se njome ne subvencionira gospodarska aktivnost i ne dodjeljuje se selektivna prednost. U svakom slučaju primjećuje da se mjera treba smatrati spojivom s unutarnjim tržištem prije stupanja na snagu smjernica o zrakoplovstvu.

5.4.   Primjedbe druge zainteresirane strane koja je zatražila anonimnost

Primjedbe druge zainteresirane strane koja je zatražila anonimnost

| (107) | Dana 26. veljače 2015. druga zainteresirana strana, koja je zatražila anonimnost (u daljnjem tekstu: zainteresirana strana koja je zatražila anonimnost) poslala je Komisiji opaske o odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(107)

Dana 26. veljače 2015. druga zainteresirana strana, koja je zatražila anonimnost (u daljnjem tekstu: zainteresirana strana koja je zatražila anonimnost) poslala je Komisiji opaske o odluci o pokretanju postupka.

| (108) | Zainteresirana strana koja je zatražila anonimnost najprije podsjeća da je programskim zakonom od 30. prosinca 2001. (24) izričito predviđeno (25) da naknade zračnih luka koje naplaćuje BAC ne smiju biti diskriminirajuće te da moraju biti transparentne i usmjerene u skladu s troškovima. |
| --- | --- |

(108)

Zainteresirana strana koja je zatražila anonimnost najprije podsjeća da je programskim zakonom od 30. prosinca 2001. (24) izričito predviđeno (25) da naknade zračnih luka koje naplaćuje BAC ne smiju biti diskriminirajuće te da moraju biti transparentne i usmjerene u skladu s troškovima.

24

25

| (109) | Nadalje ističe da kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. nisu mogle biti dovedene u pitanje odredbe programskog zakona jer on proizlazi iz norme koja nadilazi kraljevski dekret. |
| --- | --- |

(109)

Nadalje ističe da kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. nisu mogle biti dovedene u pitanje odredbe programskog zakona jer on proizlazi iz norme koja nadilazi kraljevski dekret.

| (110) | Zainteresirana strana koja je zatražila anonimnost primjećuje da je Belgija na temelju programskog zakona dodijelila BAC-u licenciju kojom mu je dopušteno upravljanje zračnom lukom Bruxelles-National. Prema tome, kako tvrdi zainteresirana strana koja je zatražila anonimnost, Belgija treba osigurati poštovanje uvjeta pod kojima je dodijeljena licencija, a time i nediskriminirajući karakter naknada zračnih luka. Zainteresirana strana koja je zatražila anonimnost smatra da ako BAC ne poštuje te uvjete, Belgija može i mora donijeti mjere kako bi to ispravila. |
| --- | --- |

(110)

Zainteresirana strana koja je zatražila anonimnost primjećuje da je Belgija na temelju programskog zakona dodijelila BAC-u licenciju kojom mu je dopušteno upravljanje zračnom lukom Bruxelles-National. Prema tome, kako tvrdi zainteresirana strana koja je zatražila anonimnost, Belgija treba osigurati poštovanje uvjeta pod kojima je dodijeljena licencija, a time i nediskriminirajući karakter naknada zračnih luka. Zainteresirana strana koja je zatražila anonimnost smatra da ako BAC ne poštuje te uvjete, Belgija može i mora donijeti mjere kako bi to ispravila.

| (111) | Zainteresirana strana koja je zatražila anonimnost stoga pita je li Belgija željela pružiti potporu belgijskim zračnim prijevoznicima ne dovodeći u pitanje regulaciju gospodarstva iz uvodne izjave 108. i pita se smije li BAC dodijeliti svim zračnim prijevoznicima koji upotrebljavaju zračnu luku Bruxelles-National isto smanjenje troškova za mjere sigurnosti. |
| --- | --- |

(111)

Zainteresirana strana koja je zatražila anonimnost stoga pita je li Belgija željela pružiti potporu belgijskim zračnim prijevoznicima ne dovodeći u pitanje regulaciju gospodarstva iz uvodne izjave 108. i pita se smije li BAC dodijeliti svim zračnim prijevoznicima koji upotrebljavaju zračnu luku Bruxelles-National isto smanjenje troškova za mjere sigurnosti.

| (112) | Nadalje, zainteresirana strana koja je zatražila anonimnost podsjeća da između BAC-a i zračnih prijevoznika postoji petogodišnji sporazum o sustavu cijena i načinima provedbe nadzora nad cijenama. Svaka izmjena važećeg sporazuma zahtijeva novo savjetovanje sa zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(112)

Nadalje, zainteresirana strana koja je zatražila anonimnost podsjeća da između BAC-a i zračnih prijevoznika postoji petogodišnji sporazum o sustavu cijena i načinima provedbe nadzora nad cijenama. Svaka izmjena važećeg sporazuma zahtijeva novo savjetovanje sa zračnim prijevoznicima.

| (113) | Zainteresirana strana koja je zatražila anonimnost iz navedenoga zaključuje da Belgija polazi od načela prema kojemu BAC treba dodijeliti nediskriminirajuće smanjenje cijena svim zračnim prijevoznicima (odnosno da treba općenito smanjiti troškove povezane sa sigurnosnim mjerama). Protivno bi predstavljalo selektivnu mjeru za nekoliko zračnih prijevoznika, što bi činilo povredu članka 15. Čikaške konvencije (26) i Direktive 2009/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (27). |
| --- | --- |

(113)

Zainteresirana strana koja je zatražila anonimnost iz navedenoga zaključuje da Belgija polazi od načela prema kojemu BAC treba dodijeliti nediskriminirajuće smanjenje cijena svim zračnim prijevoznicima (odnosno da treba općenito smanjiti troškove povezane sa sigurnosnim mjerama). Protivno bi predstavljalo selektivnu mjeru za nekoliko zračnih prijevoznika, što bi činilo povredu članka 15. Čikaške konvencije (26) i Direktive 2009/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (27).

26

27

6.   OPASKE BELGIJE NA PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH TREĆIH STRANA

OPASKE BELGIJE NA PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH TREĆIH STRANA

6.1.   Opaske na primjedbe društva Ryanair

Opaske na primjedbe društva Ryanair

| (114) | Belgija najprije podsjeća da je u svojim primjedbama od 16. siječnja 2015., kao i u odgovoru od 12. ožujka 2015. na zahtjev za informacijama od 10. veljače 2015. detaljno objasnila zašto predmetna mjera ne predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(114)

Belgija najprije podsjeća da je u svojim primjedbama od 16. siječnja 2015., kao i u odgovoru od 12. ožujka 2015. na zahtjev za informacijama od 10. veljače 2015. detaljno objasnila zašto predmetna mjera ne predstavlja državnu potporu.

| (115) | Nadalje, Belgija smatra da argumenti društva Ryanair odražavaju njegovu komercijalnu strategiju, a ne u potpunosti pravne argumente. |
| --- | --- |

(115)

Nadalje, Belgija smatra da argumenti društva Ryanair odražavaju njegovu komercijalnu strategiju, a ne u potpunosti pravne argumente.

6.1.1.   Zahtjev za obustavu potpore

Zahtjev za obustavu potpore

| (116) | Belgija podsjeća da je, nakon što je Komisija u odluci o pokretanju postupka izrazila sumnje, ministar mobilnosti donio mjeru predostrožnosti kojom je, ne dovodeći u pitanje svoje stajalište u pogledu prethodnog ocjenjivanja koje je provela Komisija u odluci o pokretanju postupka, odlučio obustaviti provedbu kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. |
| --- | --- |

(116)

Belgija podsjeća da je, nakon što je Komisija u odluci o pokretanju postupka izrazila sumnje, ministar mobilnosti donio mjeru predostrožnosti kojom je, ne dovodeći u pitanje svoje stajalište u pogledu prethodnog ocjenjivanja koje je provela Komisija u odluci o pokretanju postupka, odlučio obustaviti provedbu kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014.

6.1.2.   Postojanje državne potpore

Postojanje državne potpore

| (117) | Komentirajući argumente društva Ryanair o postojanju državne potpore, među ostalim o navodno proizvoljnom pragu od 400 000 putnika godišnje, navodno neobičnom postupanju prema putnicima u transferu i tranzitu pri utvrđivanju korisnika potpore i izračuna iznosa potpore te o navodno proizvoljnoj upotrebi 2012. kao referentne godine za odabir korisnika potpore, Belgija upućuje Komisiju na svoje primjedbe od 16. siječnja 2015. i na svoj odgovor od 12. ožujka 2015. na zahtjev za informacijama od 10. veljače 2015. |
| --- | --- |

(117)

Komentirajući argumente društva Ryanair o postojanju državne potpore, među ostalim o navodno proizvoljnom pragu od 400 000 putnika godišnje, navodno neobičnom postupanju prema putnicima u transferu i tranzitu pri utvrđivanju korisnika potpore i izračuna iznosa potpore te o navodno proizvoljnoj upotrebi 2012. kao referentne godine za odabir korisnika potpore, Belgija upućuje Komisiju na svoje primjedbe od 16. siječnja 2015. i na svoj odgovor od 12. ožujka 2015. na zahtjev za informacijama od 10. veljače 2015.

| (118) | U pogledu argumenata u vezi s 2012. kao referentnom godinom, kako tvrdi Belgija, Ryanair je propustio precizirati, iako je istina da se brojke o prometu za prethodni mjesec svaki mjesec objavljuju na internetskoj stranici BAC-a, da se radi o općim statističkim podacima u pogledu broja putnika u odlasku, dolasku, tranzitu ili transferu, koje zračni prijevoznik nije razvrstao. |
| --- | --- |

(118)

U pogledu argumenata u vezi s 2012. kao referentnom godinom, kako tvrdi Belgija, Ryanair je propustio precizirati, iako je istina da se brojke o prometu za prethodni mjesec svaki mjesec objavljuju na internetskoj stranici BAC-a, da se radi o općim statističkim podacima u pogledu broja putnika u odlasku, dolasku, tranzitu ili transferu, koje zračni prijevoznik nije razvrstao.

| (119) | U pogledu izjave bivšeg državnog tajnika za mobilnost na koju se poziva Ryanair, Belgija smatra da ta izjava ni na koji način ne ukazuje ni na postojanje državne potpore ni na postojanje nekog drugog plana belgijske vlade u svrhu suzbijanja konkurencije koju predstavlja Ryanair u pogledu drugih zračnih prijevoznika. |
| --- | --- |

(119)

U pogledu izjave bivšeg državnog tajnika za mobilnost na koju se poziva Ryanair, Belgija smatra da ta izjava ni na koji način ne ukazuje ni na postojanje državne potpore ni na postojanje nekog drugog plana belgijske vlade u svrhu suzbijanja konkurencije koju predstavlja Ryanair u pogledu drugih zračnih prijevoznika.

6.1.3.   Spojivost navodne mjere s unutarnjim tržištem

Spojivost navodne mjere s unutarnjim tržištem

| (120) | Belgija u tom pogledu podsjeća na to da mjera ne predstavlja državnu potporu jer obuhvaća usluga koje nisu gospodarske naravi i, podredno, da ne predstavlja selektivnu prednost za korisnike. |
| --- | --- |

(120)

Belgija u tom pogledu podsjeća na to da mjera ne predstavlja državnu potporu jer obuhvaća usluga koje nisu gospodarske naravi i, podredno, da ne predstavlja selektivnu prednost za korisnike.

| (121) | Belgija iz toga zaključuje da pitanje spojivosti navodne države potpore u ovom slučaju nije relevantno. |
| --- | --- |

(121)

Belgija iz toga zaključuje da pitanje spojivosti navodne države potpore u ovom slučaju nije relevantno.

6.1.4.   Zahtjev o financijskim informacijama o korisnicima

Zahtjev o financijskim informacijama o korisnicima

| (122) | Belgija u tom pogledu ističe da predmetna mjera ne predstavlja državnu potporu i da Komisija u skladu s time nema nikakav razlog tražiti financijske informacije od društava Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium. |
| --- | --- |

(122)

Belgija u tom pogledu ističe da predmetna mjera ne predstavlja državnu potporu i da Komisija u skladu s time nema nikakav razlog tražiti financijske informacije od društava Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium.

| (123) | Belgija u svakom slučaju smatra da tim trima zračnim prijevoznicima valja uputiti, ako je to potrebno, poziv na podnošenje primjedbi. |
| --- | --- |

(123)

Belgija u svakom slučaju smatra da tim trima zračnim prijevoznicima valja uputiti, ako je to potrebno, poziv na podnošenje primjedbi.

6.2.   Opaske na primjedbe društva IAG

Opaske na primjedbe društva IAG

| (124) | Belgija u svojim opaskama na primjedbe društva IAF upućuje Komisiju na svoje primjedbe od 16. siječnja 2015. te na svoj odgovor od 12. ožujka 2015. na zahtjev za informacijama od 10. veljače 2015., u kojima je detaljno objasnila zašto predmetna mjera ne predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(124)

Belgija u svojim opaskama na primjedbe društva IAF upućuje Komisiju na svoje primjedbe od 16. siječnja 2015. te na svoj odgovor od 12. ožujka 2015. na zahtjev za informacijama od 10. veljače 2015., u kojima je detaljno objasnila zašto predmetna mjera ne predstavlja državnu potporu.

6.3.   Opaske na primjedbe društva Brussels Airlines

Opaske na primjedbe društva Brussels Airlines

| (125) | Belgija je primila na znanje primjedbe društva Brussels Airlines, u kojima najprije zaključuje da predmetna mjera ne predstavlja državnu potporu. Belgija obavještava Komisiju da se u tom pogledu priklanja navedenom zaključku društva Brussels Airlines. |
| --- | --- |

(125)

Belgija je primila na znanje primjedbe društva Brussels Airlines, u kojima najprije zaključuje da predmetna mjera ne predstavlja državnu potporu. Belgija obavještava Komisiju da se u tom pogledu priklanja navedenom zaključku društva Brussels Airlines.

6.4.   Opaske na primjedbe zainteresirane strane koja je zatražila anonimnost

Opaske na primjedbe zainteresirane strane koja je zatražila anonimnost

| (126) | Belgija upućuje na svoje primjedbe od 16. siječnja 2015. te na svoj odgovor od 12. ožujka 2015. na zahtjev za informacijama od 10. veljače 2015., u kojima je detaljno objasnila zašto predmetna mjera ne predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(126)

Belgija upućuje na svoje primjedbe od 16. siječnja 2015. te na svoj odgovor od 12. ožujka 2015. na zahtjev za informacijama od 10. veljače 2015., u kojima je detaljno objasnila zašto predmetna mjera ne predstavlja državnu potporu.

7.   OCJENA

OCJENA

7.1.   Postojanje državne potpore

Postojanje državne potpore

| (127) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(127)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.

| (128) | Ocjenom mjere kao državne potpore pretpostavlja se da su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti, odnosno: 1. korisnici su poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, 2. predmetna mjera dodijeljena je s pomoću državnih sredstava i pripisiva je državi, 3. mjera donosi gospodarsku prednost svojim korisnicima, a ta je prednost selektivna i 4. predmetna mjera narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje i može utjecati na trgovinu među državama članicama (28). |
| --- | --- |

(128)

Ocjenom mjere kao državne potpore pretpostavlja se da su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti, odnosno: 1. korisnici su poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, 2. predmetna mjera dodijeljena je s pomoću državnih sredstava i pripisiva je državi, 3. mjera donosi gospodarsku prednost svojim korisnicima, a ta je prednost selektivna i 4. predmetna mjera narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje i može utjecati na trgovinu među državama članicama (28).

28

7.1.1.   Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

| (129) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a pravila državnih potpora primjenjuju se samo kada je primatelj „poduzetnik”. Pojam poduzetnik obuhvaća svako tijelo koje obavlja gospodarsku djelatnost, neovisno o pravnom obliku tog tijela i načinu njegova financiranja (29). Svaka djelatnost koja čini ponudu dobara i usluga na određenom tržištu smatra se gospodarskom djelatnošću (30). Kako je Komisija podsjetila u točki 34. smjernica o zrakoplovstvu, pitanje o tome predstavlja li neko tijelo poduzetnika uvijek se odnosi na specifičnu djelatnost. |
| --- | --- |

(129)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a pravila državnih potpora primjenjuju se samo kada je primatelj „poduzetnik”. Pojam poduzetnik obuhvaća svako tijelo koje obavlja gospodarsku djelatnost, neovisno o pravnom obliku tog tijela i načinu njegova financiranja (29). Svaka djelatnost koja čini ponudu dobara i usluga na određenom tržištu smatra se gospodarskom djelatnošću (30). Kako je Komisija podsjetila u točki 34. smjernica o zrakoplovstvu, pitanje o tome predstavlja li neko tijelo poduzetnika uvijek se odnosi na specifičnu djelatnost.

29

30

| (130) | Prema tvrdnjama Belgije subvencijom isplaćenom u skladu s kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. financirane su usluge u svrhu osiguranja sigurnosti putnika i objekata zračne luke, što znači da njome nije pružena potpora aktivnostima gospodarske naravi. Belgija upućuje na odluku o zračnoj luci Charleroi, u kojoj je Komisija zaključila da činjenica da je Valonska regija financirala određene aktivnosti obuhvaćene izvršavanjem javnih ovlasti u okviru zračne luke Charleroi ne predstavlja državnu potporu, među ostalim zbog negospodarske naravi tih aktivnosti. Brussels Airlines iznio je slične argumente. |
| --- | --- |

(130)

Prema tvrdnjama Belgije subvencijom isplaćenom u skladu s kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. financirane su usluge u svrhu osiguranja sigurnosti putnika i objekata zračne luke, što znači da njome nije pružena potpora aktivnostima gospodarske naravi. Belgija upućuje na odluku o zračnoj luci Charleroi, u kojoj je Komisija zaključila da činjenica da je Valonska regija financirala određene aktivnosti obuhvaćene izvršavanjem javnih ovlasti u okviru zračne luke Charleroi ne predstavlja državnu potporu, među ostalim zbog negospodarske naravi tih aktivnosti. Brussels Airlines iznio je slične argumente.

| (131) | Komisija ne osporava da Belgija može dodijeliti naknade BAC-u za aktivnosti povezane sa sigurnošću koje provodi u okviru zračne luke Bruxelles-National, koje možda nisu obuhvaćene kvalifikacijom državne potpore u korist BAC-a. Međutim, predmet ovog postupka nije subvencija isplaćena BAC-u, nego subvencija zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(131)

Komisija ne osporava da Belgija može dodijeliti naknade BAC-u za aktivnosti povezane sa sigurnošću koje provodi u okviru zračne luke Bruxelles-National, koje možda nisu obuhvaćene kvalifikacijom državne potpore u korist BAC-a. Međutim, predmet ovog postupka nije subvencija isplaćena BAC-u, nego subvencija zračnim prijevoznicima.

| (132) | U tom pogledu valja napomenuti da je kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. predviđeno da BAC povrati čitavu subvenciju koju prima zračnim prijevoznicima koji su tijekom 2012. prevezli više od 400 000 putnika u odlasku. Prema tome, subvencijom predviđenom kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. stvara se prednost za zračne prijevoznike koji su tijekom 2012. prevezli više od 400 000 putnika u odlasku putem mehanizma redistribucije uspostavljenog člankom 2. tog kraljevskog dekreta. |
| --- | --- |

(132)

U tom pogledu valja napomenuti da je kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. predviđeno da BAC povrati čitavu subvenciju koju prima zračnim prijevoznicima koji su tijekom 2012. prevezli više od 400 000 putnika u odlasku. Prema tome, subvencijom predviđenom kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. stvara se prednost za zračne prijevoznike koji su tijekom 2012. prevezli više od 400 000 putnika u odlasku putem mehanizma redistribucije uspostavljenog člankom 2. tog kraljevskog dekreta.

| (133) | Svrha subvencija koje su zračni prijevoznici primili od BAC-a u skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. jest nadoknada dijela naknada za sigurnost koje se plaćaju BAC-u. Naknada za sigurnost jedna je od naknada zračnih luka kojima zračni prijevoznici plaćaju naknadu BAC-u za pristup objektima zračne luke i pružanje usluga zračne luke. Dakle, radi se o jednoj od sastavnica cijene komercijalnih usluga, koju određuje privatni gospodarski subjekt koji pruža te usluge. Nadalje, naknada za sigurnost jest iznos koji se računa po putniku u odlasku kojeg je prevezao zračni prijevoznik. Prema tome, očigledno je da se predmetnim subvencijama financiraju aktivnosti komercijalnog prijevoza putnika koje, kako je Komisija objasnila u točki 27. svojih Smjernica o zrakoplovstvu, predstavljaju gospodarske aktivnosti. Ni u kojem se slučaju ne radi o nadoknadi troškova koje moraju snositi zračni prijevoznici pri obavljanju aktivnosti za koje je odgovorna država u okviru izvršavanja svojih ovlasti javne vlasti. |
| --- | --- |

(133)

Svrha subvencija koje su zračni prijevoznici primili od BAC-a u skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. jest nadoknada dijela naknada za sigurnost koje se plaćaju BAC-u. Naknada za sigurnost jedna je od naknada zračnih luka kojima zračni prijevoznici plaćaju naknadu BAC-u za pristup objektima zračne luke i pružanje usluga zračne luke. Dakle, radi se o jednoj od sastavnica cijene komercijalnih usluga, koju određuje privatni gospodarski subjekt koji pruža te usluge. Nadalje, naknada za sigurnost jest iznos koji se računa po putniku u odlasku kojeg je prevezao zračni prijevoznik. Prema tome, očigledno je da se predmetnim subvencijama financiraju aktivnosti komercijalnog prijevoza putnika koje, kako je Komisija objasnila u točki 27. svojih Smjernica o zrakoplovstvu, predstavljaju gospodarske aktivnosti. Ni u kojem se slučaju ne radi o nadoknadi troškova koje moraju snositi zračni prijevoznici pri obavljanju aktivnosti za koje je odgovorna država u okviru izvršavanja svojih ovlasti javne vlasti.

| (134) | Komisija je u Odluci o zračnoj luci Charleroi ispitala financiranja aktivnosti za koje je odgovorna država u okviru izvršavanja svojih ovlasti javne vlasti, a koje obavlja upravitelj zračne luke Charleroi. U toj odluci nije ispitala mehanizam raspodjele zračnim prijevoznicima kao što je onaj uspostavljen člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. Nadalje, u toj odluci zaključila je tek da se moguće financiranje koje su primili zračni prijevoznici ne može kvalificirati kao državna potpora zbog toga što su tim sredstvima financirane negospodarske aktivnosti. Prema tome, Odluka o zračnoj luci Charleroi nije relevantna u svrhu analize mjere koja je predmet ove odluke. |
| --- | --- |

(134)

Komisija je u Odluci o zračnoj luci Charleroi ispitala financiranja aktivnosti za koje je odgovorna država u okviru izvršavanja svojih ovlasti javne vlasti, a koje obavlja upravitelj zračne luke Charleroi. U toj odluci nije ispitala mehanizam raspodjele zračnim prijevoznicima kao što je onaj uspostavljen člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. Nadalje, u toj odluci zaključila je tek da se moguće financiranje koje su primili zračni prijevoznici ne može kvalificirati kao državna potpora zbog toga što su tim sredstvima financirane negospodarske aktivnosti. Prema tome, Odluka o zračnoj luci Charleroi nije relevantna u svrhu analize mjere koja je predmet ove odluke.

| (135) | Iz prethodno navedenoga proizlazi da je ispitanom mjerom, odnosno subvencijom u korist zračnih prijevoznika dodijeljenom kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014., financirana gospodarska aktivnost, odnosno komercijalni prijevoz putnika. Njezini korisnici, koji su zračni prijevoznici, očito su poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(135)

Iz prethodno navedenoga proizlazi da je ispitanom mjerom, odnosno subvencijom u korist zračnih prijevoznika dodijeljenom kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014., financirana gospodarska aktivnost, odnosno komercijalni prijevoz putnika. Njezini korisnici, koji su zračni prijevoznici, očito su poduzetnici u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

7.1.2.   Državna sredstva i pripisivost državi

Državna sredstva i pripisivost državi

| (136) | Subvencija je dodijeljena u skladu s kraljevskim dekretom koji je donijelo Vijeće ministara. Člankom 6. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. propisano je da je ministar nadležan za zračni promet zadužen za provedbu dekreta. |
| --- | --- |

(136)

Subvencija je dodijeljena u skladu s kraljevskim dekretom koji je donijelo Vijeće ministara. Člankom 6. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. propisano je da je ministar nadležan za zračni promet zadužen za provedbu dekreta.

| (137) | Nadalje, subvencija se financira s pomoću sredstava iz belgijskog državnog proračuna. Člankom 3. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. utvrđeno je sljedeće: „Subvencija iz članka 1. pripisuje se raspodjeli na temelju 52.60.31.32.01, ‚Potpora zrakoplovnom sektoru,’ [...] proračuna Javne savezne službe za mobilnost i promet za proračunsku godinu 2014.”. |
| --- | --- |

(137)

Nadalje, subvencija se financira s pomoću sredstava iz belgijskog državnog proračuna. Člankom 3. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. utvrđeno je sljedeće: „Subvencija iz članka 1. pripisuje se raspodjeli na temelju 52.60.31.32.01, ‚Potpora zrakoplovnom sektoru,’ [...] proračuna Javne savezne službe za mobilnost i promet za proračunsku godinu 2014.”.

| (138) | Nadalje, člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. propisano je da BAC mora raspodijeliti čitavu subvenciju primljenu od države određenim zračnim prijevoznicima zbog utvrđenih iznosa za svakog zračnog prijevoznika u skladu s metodom koja je u potpunosti određena kraljevskim dekretom. Ta metoda ne ostavlja BAC-u nikakvu fleksibilnost u pogledu odabira zračnih prijevoznika koji su korisnici i iznosa dodijeljenih svakom od njih. Prema tome, za plaćanja koja BAC vrši u korist zračnih prijevoznika u skladu s kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. mora se smatrati da su pripisiva državi i da se financiraju državnim sredstvima, pri čemu na taj zaključak ne utječe činjenica da je BAC društvo čijih 75 % dionica drže privatni ulagači (31). |
| --- | --- |

(138)

Nadalje, člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. propisano je da BAC mora raspodijeliti čitavu subvenciju primljenu od države određenim zračnim prijevoznicima zbog utvrđenih iznosa za svakog zračnog prijevoznika u skladu s metodom koja je u potpunosti određena kraljevskim dekretom. Ta metoda ne ostavlja BAC-u nikakvu fleksibilnost u pogledu odabira zračnih prijevoznika koji su korisnici i iznosa dodijeljenih svakom od njih. Prema tome, za plaćanja koja BAC vrši u korist zračnih prijevoznika u skladu s kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. mora se smatrati da su pripisiva državi i da se financiraju državnim sredstvima, pri čemu na taj zaključak ne utječe činjenica da je BAC društvo čijih 75 % dionica drže privatni ulagači (31).

31

| (139) | Nadalje, valja napomenuti da su samo plaćanja izvršena u skladu s kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. bila plaćanja pri kojima nije točno poštovan način predviđen tim dekretom na izvoru. Država je izravno isplatila iznose dugovane svakom zračnom prijevozniku, koji su izračunani u skladu s odredbama članka 2. navedenog kraljevskog dekreta, društvima koja ispunjavaju kriterije predviđene člankom 2. točkom 1. navedenog kraljevskog dekreta, bez posredništva BAC-a. Prema tome, Belgija je 22. rujna 2014. izravno isplatila sljedeće iznose zračnim prijevoznicima: 16 779 819 EUR (Brussels Airlines), 2 143 621 EUR (TUI Airlines Belgium), 76 560 EUR (Thomas Cook Airlines Belgium). Očito je da su ta izravna plaćanja pripisiva državi i da su financirana državnim sredstvima. |
| --- | --- |

(139)

Nadalje, valja napomenuti da su samo plaćanja izvršena u skladu s kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. bila plaćanja pri kojima nije točno poštovan način predviđen tim dekretom na izvoru. Država je izravno isplatila iznose dugovane svakom zračnom prijevozniku, koji su izračunani u skladu s odredbama članka 2. navedenog kraljevskog dekreta, društvima koja ispunjavaju kriterije predviđene člankom 2. točkom 1. navedenog kraljevskog dekreta, bez posredništva BAC-a. Prema tome, Belgija je 22. rujna 2014. izravno isplatila sljedeće iznose zračnim prijevoznicima: 16 779 819 EUR (Brussels Airlines), 2 143 621 EUR (TUI Airlines Belgium), 76 560 EUR (Thomas Cook Airlines Belgium). Očito je da su ta izravna plaćanja pripisiva državi i da su financirana državnim sredstvima.

| (140) | Na temelju tih elemenata valja zaključiti da je mehanizam subvencija u korist zračnih prijevoznika uspostavljen člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. pripisiv državi i da ga je Belgija dodijelila s pomoću državnih sredstava u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(140)

Na temelju tih elemenata valja zaključiti da je mehanizam subvencija u korist zračnih prijevoznika uspostavljen člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. pripisiv državi i da ga je Belgija dodijelila s pomoću državnih sredstava u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

7.1.3.   Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (141) | Kako bi se ocijenilo predstavlja li državna mjera potporu dodijeljenu poduzetniku, treba utvrditi je li predmetni poduzetnik ostvario gospodarsku prednost zbog koje je izbjegao plaćanje troškova koji bi uobičajeno teretilo njegova vlastita financijska sredstva ili je li ostvario prednost koju ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima (32). |
| --- | --- |

(141)

Kako bi se ocijenilo predstavlja li državna mjera potporu dodijeljenu poduzetniku, treba utvrditi je li predmetni poduzetnik ostvario gospodarsku prednost zbog koje je izbjegao plaćanje troškova koji bi uobičajeno teretilo njegova vlastita financijska sredstva ili je li ostvario prednost koju ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima (32).

32

| (142) | Važan je jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok i cilj državne intervencije (33). Prednost je prisutna kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države u uvjetima koji se razlikuju od uobičajenih tržišnih uvjeta (34). To se procjenjuje na način da se financijsko stanje poduzetnika nakon mjere uspoređuje s financijskim stanjem koje bi nastalo da mjera nije uvedena (35). Budući da je relevantan jedino učinak mjere na poduzetnika, nije relevantno je li prednost obvezna za poduzetnika u smislu da je on ne može izbjeći ili odbiti (36). |
| --- | --- |

(142)

Važan je jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok i cilj državne intervencije (33). Prednost je prisutna kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države u uvjetima koji se razlikuju od uobičajenih tržišnih uvjeta (34). To se procjenjuje na način da se financijsko stanje poduzetnika nakon mjere uspoređuje s financijskim stanjem koje bi nastalo da mjera nije uvedena (35). Budući da je relevantan jedino učinak mjere na poduzetnika, nije relevantno je li prednost obvezna za poduzetnika u smislu da je on ne može izbjeći ili odbiti (36).

33

34

35

36

| (143) | U skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. BAC je dužan podijeliti subvenciju primljenu od države korisnicima zračne luke Bruxelles-National koji su prevezli više od 400 000 putnika u odlasku između 1. siječnja i 31. prosinca 2012., ne uključujući putnike u tranzitu i transferu, a u skladu s načinima definiranima tim člankom. Ta se plaćanja sastoje od nadoknade dijela naknade za sigurnost koju BAC-u duguje svaki predmetni zračni prijevoznik, kako je vidljivo iz izračuna prikazanog u uvodnim izjavama 39. do 41. Naknada za sigurnost čini dio naknada zračnih luka koje je utvrdio BAC i koje se naplaćuju zračnim prijevoznicima u zamjenu za komercijalne usluge, osobito pristup objektima zračne luke, koje zračni prijevoznici trebaju kako bi pružali svoje usluge zračnog prijevoza. Nadalje, ta je naknada izražena kao iznos izračunan po prevezenom putniku u odlasku, što znači da izravno proizlazi iz aktivnosti komercijalnog prijevoza putnika zračnih prijevoznika. Prema tome, čini dio troškova koje moraju snositi zračni prijevoznici koji posluju u zračnoj luci Bruxelles-National u uobičajenim tržišnim uvjetima. Dakle, predmetnom mjerom predmetnim je zračnim prijevoznicima omogućeno izbjegavanje plaćanja troškova koje bi inače pokrili s pomoću vlastitih financijskih sredstava i donosi im prednost koju ne bi uživali u uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(143)

U skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. BAC je dužan podijeliti subvenciju primljenu od države korisnicima zračne luke Bruxelles-National koji su prevezli više od 400 000 putnika u odlasku između 1. siječnja i 31. prosinca 2012., ne uključujući putnike u tranzitu i transferu, a u skladu s načinima definiranima tim člankom. Ta se plaćanja sastoje od nadoknade dijela naknade za sigurnost koju BAC-u duguje svaki predmetni zračni prijevoznik, kako je vidljivo iz izračuna prikazanog u uvodnim izjavama 39. do 41. Naknada za sigurnost čini dio naknada zračnih luka koje je utvrdio BAC i koje se naplaćuju zračnim prijevoznicima u zamjenu za komercijalne usluge, osobito pristup objektima zračne luke, koje zračni prijevoznici trebaju kako bi pružali svoje usluge zračnog prijevoza. Nadalje, ta je naknada izražena kao iznos izračunan po prevezenom putniku u odlasku, što znači da izravno proizlazi iz aktivnosti komercijalnog prijevoza putnika zračnih prijevoznika. Prema tome, čini dio troškova koje moraju snositi zračni prijevoznici koji posluju u zračnoj luci Bruxelles-National u uobičajenim tržišnim uvjetima. Dakle, predmetnom mjerom predmetnim je zračnim prijevoznicima omogućeno izbjegavanje plaćanja troškova koje bi inače pokrili s pomoću vlastitih financijskih sredstava i donosi im prednost koju ne bi uživali u uobičajenim tržišnim uvjetima.

| (144) | Prema tvrdnjama Belgije, radi ocjenjivanja postojanja gospodarske koristi u ovom slučaju valja provesti usporedbu između mjere koja je predmet postupka i usporedive situacije u Belgiji. Belgija u tom pogledu ističe da je do donošenja predmetne mjere samo zračna luka Bruxelles-National svojim korisnicima naplaćivala naknadu koja je pokrivala troškove sigurnosti nastale njihovom upotrebom zračne luke, bez javne intervencije. Kako tvrdi, time se zračna luka Bruxelles-National razlikovala od drugih zračnih luka koje se nalaze u Valonskoj i Flamanskoj regiji, u kojoj su predmetne regije uzele u obzir sve troškove povezane s uslugama sigurnosti u zračnim lukama. Belgija se u tom pogledu poziva na odluku o zračnoj luci Charleroi, osobito na njezine uvodne izjave 269. i 270. Oslanjajući se na točke 54. do 60. Smjernica o zrakoplovstvu, koje se odnose na primjenu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu na mjere donesene u korist zračnih prijevoznika te na upotrebu metoda usporedbe između zračnih luka u tu svrhu, Belgija zaključuje da predmetna mjera nije donijela gospodarsku korist predmetnim zračnim prijevoznicima. Brussels Airlines iznosi slične argumente i ističe nepostojanje naknade za sigurnost koja se naplaćuje zračnim prijevoznicima u zračnoj luci Charleroi. |
| --- | --- |

(144)

Prema tvrdnjama Belgije, radi ocjenjivanja postojanja gospodarske koristi u ovom slučaju valja provesti usporedbu između mjere koja je predmet postupka i usporedive situacije u Belgiji. Belgija u tom pogledu ističe da je do donošenja predmetne mjere samo zračna luka Bruxelles-National svojim korisnicima naplaćivala naknadu koja je pokrivala troškove sigurnosti nastale njihovom upotrebom zračne luke, bez javne intervencije. Kako tvrdi, time se zračna luka Bruxelles-National razlikovala od drugih zračnih luka koje se nalaze u Valonskoj i Flamanskoj regiji, u kojoj su predmetne regije uzele u obzir sve troškove povezane s uslugama sigurnosti u zračnim lukama. Belgija se u tom pogledu poziva na odluku o zračnoj luci Charleroi, osobito na njezine uvodne izjave 269. i 270. Oslanjajući se na točke 54. do 60. Smjernica o zrakoplovstvu, koje se odnose na primjenu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu na mjere donesene u korist zračnih prijevoznika te na upotrebu metoda usporedbe između zračnih luka u tu svrhu, Belgija zaključuje da predmetna mjera nije donijela gospodarsku korist predmetnim zračnim prijevoznicima. Brussels Airlines iznosi slične argumente i ističe nepostojanje naknade za sigurnost koja se naplaćuje zračnim prijevoznicima u zračnoj luci Charleroi.

| (145) | Komisija se ne slaže s mišljenjem Belgije u pogledu metode koju valja primijeniti u svrhu ocjenjivanja postojanja gospodarske koristi u ovom predmetu. Komisija najprije primjećuje da se odlomak Smjernica o zrakoplovstvu na koji se poziva Belgija odnosi na postupanje upravitelja zračne luke prema jednom zračnom prijevozniku ili više njih u svrhu utvrđivanja jesu li naknade koje naplaćuje taj upravitelj usklađene s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. Mjera koja je predmet ovog ispitivanja ne ulazi u taj okvir jer se radi o mjeri u kojoj država djelomično nadoknađuje naknade koje je privatni upravitelj zračne luke naplatio trima određenim zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(145)

Komisija se ne slaže s mišljenjem Belgije u pogledu metode koju valja primijeniti u svrhu ocjenjivanja postojanja gospodarske koristi u ovom predmetu. Komisija najprije primjećuje da se odlomak Smjernica o zrakoplovstvu na koji se poziva Belgija odnosi na postupanje upravitelja zračne luke prema jednom zračnom prijevozniku ili više njih u svrhu utvrđivanja jesu li naknade koje naplaćuje taj upravitelj usklađene s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. Mjera koja je predmet ovog ispitivanja ne ulazi u taj okvir jer se radi o mjeri u kojoj država djelomično nadoknađuje naknade koje je privatni upravitelj zračne luke naplatio trima određenim zračnim prijevoznicima.

| (146) | Nadalje, za zračne prijevoznike koji posluju u Belgiji uobičajeni tržišni uvjeti odgovaraju situaciji u kojoj snose cjelokupno financijsko opterećenje koje nastaje zbog naknada zračnih luka koje im se naplaćuju, neovisno o mogućim razlikama između tih naknada, čije iznose utvrđuju različiti upravitelji zračnih luka s obzirom na brojne čimbenike, kao što su njihove komercijalne politike, njihove razine troškova, regionalni ili nacionalni regulatorni okvir unutar kojeg moraju utvrditi te naknade ili mjera u okviru koje moraju snositi financijsko opterećenje aktivnosti koje proizlaze iz izvršenja ovlasti kao javnog tijela. Uobičajeni tržišni uvjeti ne podrazumijevaju ujednačenost naknada zračnih luka u različitim belgijskim zračnim lukama, čak i uz pretpostavku da su u dovoljnoj mjeri usporedive kako bi se mogla primjenjivati metoda predviđena u točkama 54. do 60. Smjernica o zrakoplovstvu, što Belgija nije nastojala dokazati. Prema tome, subvencija kojom se nastoje približiti naknade koje se naplaćuju u belgijskoj zračnoj luci naknadama koje se naplaćuju u drugim belgijskim zračnim lukama ne može samo zbog te činjenice izbjeći kvalifikaciju gospodarske prednosti. |
| --- | --- |

(146)

Nadalje, za zračne prijevoznike koji posluju u Belgiji uobičajeni tržišni uvjeti odgovaraju situaciji u kojoj snose cjelokupno financijsko opterećenje koje nastaje zbog naknada zračnih luka koje im se naplaćuju, neovisno o mogućim razlikama između tih naknada, čije iznose utvrđuju različiti upravitelji zračnih luka s obzirom na brojne čimbenike, kao što su njihove komercijalne politike, njihove razine troškova, regionalni ili nacionalni regulatorni okvir unutar kojeg moraju utvrditi te naknade ili mjera u okviru koje moraju snositi financijsko opterećenje aktivnosti koje proizlaze iz izvršenja ovlasti kao javnog tijela. Uobičajeni tržišni uvjeti ne podrazumijevaju ujednačenost naknada zračnih luka u različitim belgijskim zračnim lukama, čak i uz pretpostavku da su u dovoljnoj mjeri usporedive kako bi se mogla primjenjivati metoda predviđena u točkama 54. do 60. Smjernica o zrakoplovstvu, što Belgija nije nastojala dokazati. Prema tome, subvencija kojom se nastoje približiti naknade koje se naplaćuju u belgijskoj zračnoj luci naknadama koje se naplaćuju u drugim belgijskim zračnim lukama ne može samo zbog te činjenice izbjeći kvalifikaciju gospodarske prednosti.

| (147) | Nadalje, upućivanje Belgije u uvodnim izjavama 269. i 270. na odluku o zračnoj luci Charleroi ne čini se relevantnim. Komisija u svojim razmatranjima ne zauzima stajalište, nego navodi opaske Belgije o primjedbama trećih zainteresiranih strana u okviru službenog istražnog postupka o zračnoj luci Charleroi. Nadalje, predmetna se razmatranja odnose na odluku belgijskih javnih tijela o tome hoće li uzeti u obzir provedbu ili financiranje aktivnosti koje obavljaju upravitelji zračne luke i na ono za što ta nadležna tijela smatraju da proizlazi iz ovlasti javnih tijela. To pitanje nije relevantno za analizu mjere koja je predmet ovog ispitivanja. Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 131. ove odluke, Komisija ne osporava mogućnost da belgijska savezna vlada nadoknadi troškove koje snosi BAC u vezi sa svojim aktivnostima u području sigurnosti, nego nastoji utvrditi donosi li mehanizam raspodjele subvencije uspostavljen kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. u korist zračnih prijevoznika gospodarsku prednost tim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(147)

Nadalje, upućivanje Belgije u uvodnim izjavama 269. i 270. na odluku o zračnoj luci Charleroi ne čini se relevantnim. Komisija u svojim razmatranjima ne zauzima stajalište, nego navodi opaske Belgije o primjedbama trećih zainteresiranih strana u okviru službenog istražnog postupka o zračnoj luci Charleroi. Nadalje, predmetna se razmatranja odnose na odluku belgijskih javnih tijela o tome hoće li uzeti u obzir provedbu ili financiranje aktivnosti koje obavljaju upravitelji zračne luke i na ono za što ta nadležna tijela smatraju da proizlazi iz ovlasti javnih tijela. To pitanje nije relevantno za analizu mjere koja je predmet ovog ispitivanja. Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 131. ove odluke, Komisija ne osporava mogućnost da belgijska savezna vlada nadoknadi troškove koje snosi BAC u vezi sa svojim aktivnostima u području sigurnosti, nego nastoji utvrditi donosi li mehanizam raspodjele subvencije uspostavljen kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. u korist zračnih prijevoznika gospodarsku prednost tim prijevoznicima.

| (148) | Iz prethodno navedenoga proizlazi da argumenti Belgije i društva Brussels Airlines ne mogu dovesti u pitanje zaključak prema kojem je mjerom koja se ispituje omogućeno da predmetni zračni prijevoznici izbjegnu plaćanje troškova koje bi inače pokrili s pomoću vlastitih financijskih sredstava i donosi im prednost koju ne bi uživali u uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(148)

Iz prethodno navedenoga proizlazi da argumenti Belgije i društva Brussels Airlines ne mogu dovesti u pitanje zaključak prema kojem je mjerom koja se ispituje omogućeno da predmetni zračni prijevoznici izbjegnu plaćanje troškova koje bi inače pokrili s pomoću vlastitih financijskih sredstava i donosi im prednost koju ne bi uživali u uobičajenim tržišnim uvjetima.

| (149) | Usto, pod pretpostavkom da je BAC primio subvenciju u uvjetima predviđenima člankom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. pri čemu ta subvencija ne sadržava obvezu raspodjele zračnim prijevoznicima, malo je vjerojatno da bi BAC povratio učinak te subvencije naknadama za sigurnost naplaćenima zračnim prijevoznicima na način istovjetan onome što je predviđeno člankom 2. navedenog kraljevskog dekreta. |
| --- | --- |

(149)

Usto, pod pretpostavkom da je BAC primio subvenciju u uvjetima predviđenima člankom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. pri čemu ta subvencija ne sadržava obvezu raspodjele zračnim prijevoznicima, malo je vjerojatno da bi BAC povratio učinak te subvencije naknadama za sigurnost naplaćenima zračnim prijevoznicima na način istovjetan onome što je predviđeno člankom 2. navedenog kraljevskog dekreta.

| (150) | Kao prvo, ni iz čega ne proizlazi jasno da bi, pod učinkom takve subvencije, BAC smanjio naknadu za sigurnost ili nadoknadio njezin dio. BAC bi mogao dodijeliti subvenciju za potrebe financiranja dodatnih ulaganja u područje sigurnosti koja nisu predviđena njegovim postojećim programom ulaganja. U takvim okolnostima BAC ne bi imao razloga smanjiti naknadu za sigurnost ili nadoknaditi njezin dio. S druge strane, kako je navedeno u odjeljku 2.1.3., BAC utvrđuje sustav nadzora cijena i formulu za nadzor cijena za petogodišnje regulatorno razdoblje. Kraljevski dekret od 7. siječnja 2014. donesen je tijekom regulacijskog razdoblja 2011. — 2015. Malo je vjerojatno da bi pod učinkom te subvencije BAC mogao pronaći ili bi pronašao poticaj da predloži smanjenje naknade za sigurnost ili djelomičnu nadoknadu iznosa te naknade prije isteka tog regulatornog razdoblja, odnosno gotovo dvije godine nakon donošenja kraljevskog dekreta. |
| --- | --- |

(150)

Kao prvo, ni iz čega ne proizlazi jasno da bi, pod učinkom takve subvencije, BAC smanjio naknadu za sigurnost ili nadoknadio njezin dio. BAC bi mogao dodijeliti subvenciju za potrebe financiranja dodatnih ulaganja u područje sigurnosti koja nisu predviđena njegovim postojećim programom ulaganja. U takvim okolnostima BAC ne bi imao razloga smanjiti naknadu za sigurnost ili nadoknaditi njezin dio. S druge strane, kako je navedeno u odjeljku 2.1.3., BAC utvrđuje sustav nadzora cijena i formulu za nadzor cijena za petogodišnje regulatorno razdoblje. Kraljevski dekret od 7. siječnja 2014. donesen je tijekom regulacijskog razdoblja 2011. — 2015. Malo je vjerojatno da bi pod učinkom te subvencije BAC mogao pronaći ili bi pronašao poticaj da predloži smanjenje naknade za sigurnost ili djelomičnu nadoknadu iznosa te naknade prije isteka tog regulatornog razdoblja, odnosno gotovo dvije godine nakon donošenja kraljevskog dekreta.

| (151) | Nadalje, čak i pod pretpostavkom da je BAC pod učinkom takve subvencije mogao procijeniti i da je procijenio da je poželjno omogućiti zračnim prijevoznicima da iskoriste učinak te subvencije smanjenjem naknade za sigurnost ili njezinom djelomičnom nadoknadom, razumno je smatrati da bi to učinio na način jednak za sve korisnike zračne luke Bruxelles-National. Naknada za sigurnost trenutačno ima oblik jedinstvenog iznosa po putniku u odlasku, bez razlike ovisno o vrsti putnika. Prema tome, bilo bi logično da subvencija kojom se smanjuju troškovi sigurnosti BAC-a dovede do smanjenja tog jedinstvenog iznosa, čime bi svi zračni prijevoznici ostvarili koristi razmjerne broju putnika u odlasku koje su prevezli iz zračne luke Bruxelles-National. Međutim, mehanizam predviđen člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. dovodi do znatno drugačijeg rezultata. Primjenom tog mehanizma brojni korisnici zračne luke Bruxelles-National ne ostvaruju nikakvu djelomičnu nadoknadu njihove naknade za sigurnost, dok samo tri zračna prijevoznika dijele dostupni proračun od 19 000 000 EUR godišnje. |
| --- | --- |

(151)

Nadalje, čak i pod pretpostavkom da je BAC pod učinkom takve subvencije mogao procijeniti i da je procijenio da je poželjno omogućiti zračnim prijevoznicima da iskoriste učinak te subvencije smanjenjem naknade za sigurnost ili njezinom djelomičnom nadoknadom, razumno je smatrati da bi to učinio na način jednak za sve korisnike zračne luke Bruxelles-National. Naknada za sigurnost trenutačno ima oblik jedinstvenog iznosa po putniku u odlasku, bez razlike ovisno o vrsti putnika. Prema tome, bilo bi logično da subvencija kojom se smanjuju troškovi sigurnosti BAC-a dovede do smanjenja tog jedinstvenog iznosa, čime bi svi zračni prijevoznici ostvarili koristi razmjerne broju putnika u odlasku koje su prevezli iz zračne luke Bruxelles-National. Međutim, mehanizam predviđen člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. dovodi do znatno drugačijeg rezultata. Primjenom tog mehanizma brojni korisnici zračne luke Bruxelles-National ne ostvaruju nikakvu djelomičnu nadoknadu njihove naknade za sigurnost, dok samo tri zračna prijevoznika dijele dostupni proračun od 19 000 000 EUR godišnje.

| (152) | Prema tome, mehanizmom raspodjele mijenja se financijsko opterećenje koje snose zračni prijevoznici koji upotrebljavaju zračnu luku Bruxelles-National u korist triju zračnih prijevoznika koji uživaju taj mehanizam, u odnosu na hipotetsku situaciju u kojoj je BAC primio subvenciju u uvjetima predviđenima člankom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., pri čemu iz subvencije ne proizlazi obveza raspodjele subvencije zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(152)

Prema tome, mehanizmom raspodjele mijenja se financijsko opterećenje koje snose zračni prijevoznici koji upotrebljavaju zračnu luku Bruxelles-National u korist triju zračnih prijevoznika koji uživaju taj mehanizam, u odnosu na hipotetsku situaciju u kojoj je BAC primio subvenciju u uvjetima predviđenima člankom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., pri čemu iz subvencije ne proizlazi obveza raspodjele subvencije zračnim prijevoznicima.

| (153) | Nadalje, budući da se Belgija nije pozvala na postojanje takve usluge od općeg gospodarskog interesa čije je pružanje povjereno predmetnim zračnim prijevoznicima, mjera se ne može smatrati financijskom naknadom koju je država dodijelila predmetnim zračnim prijevoznicima za pružanje bilo kakve usluge od općeg gospodarskog interesa. Prema tome, ne može se smatrati da je mjera izuzeta od gospodarske prednosti u skladu s presudom Altmark (37). |
| --- | --- |

(153)

Nadalje, budući da se Belgija nije pozvala na postojanje takve usluge od općeg gospodarskog interesa čije je pružanje povjereno predmetnim zračnim prijevoznicima, mjera se ne može smatrati financijskom naknadom koju je država dodijelila predmetnim zračnim prijevoznicima za pružanje bilo kakve usluge od općeg gospodarskog interesa. Prema tome, ne može se smatrati da je mjera izuzeta od gospodarske prednosti u skladu s presudom Altmark (37).

37

| (154) | Iz prethodno navedenoga proizlazi da predmetna mjera donosi gospodarsku prednost zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(154)

Iz prethodno navedenoga proizlazi da predmetna mjera donosi gospodarsku prednost zračnim prijevoznicima.

| (155) | Komisija navodi da je na internetskoj stranici g. Melchiora Watheleta, koji je tada bio zamjenik premijera i bivši državni tajnik za zaštitu okoliša, energetiku, mobilnost i industrijske reforme, dana 26. kolovoza 2014. bilo navedeno da je „Ograničeni ministarski odbor u prosincu 2012. odlučio dodijeliti omotnicu u iznosu od 20 000 000 EUR godišnje radi pružanja potpore belgijskim zračnim prijevoznicima [...]”. Dana 27. kolovoza 2014. Catherine Fonck, tadašnja državna tajnica za mobilnost, izjavila je sljedeće: „Vlada je donijela odluku, koja je vrlo jasna. Subvencije zračnim prijevoznicima putem društva Brussels Airport moraju biti isplaćene”. Te izjave ministara ukazuju na zaključak prema kojem mehanizam za raspodjelu uspostavljen člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. donosi gospodarsku korist predmetnim zračnim prijevoznicima, pa čak i navode na zaključak da je dodjela takve prednosti zračnim prijevoznicima mogla biti glavni cilj navedenog kraljevskog dekreta. |
| --- | --- |

(155)

Komisija navodi da je na internetskoj stranici g. Melchiora Watheleta, koji je tada bio zamjenik premijera i bivši državni tajnik za zaštitu okoliša, energetiku, mobilnost i industrijske reforme, dana 26. kolovoza 2014. bilo navedeno da je „Ograničeni ministarski odbor u prosincu 2012. odlučio dodijeliti omotnicu u iznosu od 20 000 000 EUR godišnje radi pružanja potpore belgijskim zračnim prijevoznicima [...]”. Dana 27. kolovoza 2014. Catherine Fonck, tadašnja državna tajnica za mobilnost, izjavila je sljedeće: „Vlada je donijela odluku, koja je vrlo jasna. Subvencije zračnim prijevoznicima putem društva Brussels Airport moraju biti isplaćene”. Te izjave ministara ukazuju na zaključak prema kojem mehanizam za raspodjelu uspostavljen člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. donosi gospodarsku korist predmetnim zračnim prijevoznicima, pa čak i navode na zaključak da je dodjela takve prednosti zračnim prijevoznicima mogla biti glavni cilj navedenog kraljevskog dekreta.

| (156) | Preostaje utvrditi je li gospodarska prednost utvrđena u uvodnim izjavama 141. do 154. selektivna. |
| --- | --- |

(156)

Preostaje utvrditi je li gospodarska prednost utvrđena u uvodnim izjavama 141. do 154. selektivna.

7.1.4.   Selektivnost

Selektivnost

| (157) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, kako bi se smatrala državnom potporom, mjera koju dodjeljuje država mora predstavljati prednost za „određene poduzetnike ili proizvodnje”. Prema tome, samo mjere kojima se daje selektivna prednost određenim poduzetnicima ili kategorijama poduzetnika ili određenim gospodarskim sektorima mogu predstavljati državnu potporu. |
| --- | --- |

(157)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, kako bi se smatrala državnom potporom, mjera koju dodjeljuje država mora predstavljati prednost za „određene poduzetnike ili proizvodnje”. Prema tome, samo mjere kojima se daje selektivna prednost određenim poduzetnicima ili kategorijama poduzetnika ili određenim gospodarskim sektorima mogu predstavljati državnu potporu.

| (158) | Komisija najprije primjećuje da, na temelju kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., mjera može donijeti koristi samo trima zračnim prijevoznicima koji su prevezli više od 400 000 putnika u odlasku iz zračne luke Bruxelles-National tijekom 2012., odnosno Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium, to jest, podskup zračnih prijevoznika koji trenutačno prevoze ili potencijalno mogu prevoziti putnike u odlasku iz zračne luke Bruxelles-National. Prema tome, u trenutku donošenja kraljevskog dekreta jedini mogući korisnici mjere mogli su se savršeno utvrditi i predstavljali su zatvoren podskup zračnih prijevoznika koji prevoze putnike u odlasku iz zračne luke Bruxelles-National, koji je određen isključivo na temelju podataka za 2012., koji su bili dostupni u trenutku donošenja kraljevskog dekreta. Dakle, gospodarska prednost dodijeljena zatvorenom skupu poduzetnika koji se mogu savršeno identificirati u trenutku dodjele nužno je selektivna, de iure i de facto. |
| --- | --- |

(158)

Komisija najprije primjećuje da, na temelju kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., mjera može donijeti koristi samo trima zračnim prijevoznicima koji su prevezli više od 400 000 putnika u odlasku iz zračne luke Bruxelles-National tijekom 2012., odnosno Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium, to jest, podskup zračnih prijevoznika koji trenutačno prevoze ili potencijalno mogu prevoziti putnike u odlasku iz zračne luke Bruxelles-National. Prema tome, u trenutku donošenja kraljevskog dekreta jedini mogući korisnici mjere mogli su se savršeno utvrditi i predstavljali su zatvoren podskup zračnih prijevoznika koji prevoze putnike u odlasku iz zračne luke Bruxelles-National, koji je određen isključivo na temelju podataka za 2012., koji su bili dostupni u trenutku donošenja kraljevskog dekreta. Dakle, gospodarska prednost dodijeljena zatvorenom skupu poduzetnika koji se mogu savršeno identificirati u trenutku dodjele nužno je selektivna, de iure i de facto.

de iure

de facto

| (159) | Prema tome, mjera koja je predmet ovog ispitivanja donosi selektivnu prednost zračnim prijevoznicima koji je upotrebljavaju. Ovaj zaključak ne može biti protivan argumentu kojim se vodio Sud u svojoj presudi donesenoj 21. prosinca 2016. u predmetu Hansestadt Lübeck (38) zbog razloga iznesenih u uvodnim izjavama 161. i 162. |
| --- | --- |

(159)

Prema tome, mjera koja je predmet ovog ispitivanja donosi selektivnu prednost zračnim prijevoznicima koji je upotrebljavaju. Ovaj zaključak ne može biti protivan argumentu kojim se vodio Sud u svojoj presudi donesenoj 21. prosinca 2016. u predmetu Hansestadt Lübeck (38) zbog razloga iznesenih u uvodnim izjavama 161. i 162.

Hansestadt Lübeck

38

| (160) | Sud je u toj presudi ispitao uvjete u kojima uredba kojom je utvrđen iznos naknada zračnih luka u zračnoj luci u Lübecku može podrazumijevati selektivnu prednost. Smatra da je referentni okvir relevantan za analizu kriterija selektivnosti predmetnog propisa bio sustav naknada zračnih luka primjenjivih u zračnoj luci Lübeck (39). Prema tome, valja ispitati donosi li predmetni propis prednost određenim poduzetnicima u odnosu na druge te, ako je to primjenjivo, utvrditi je li dodjela te prednosti opravdana prirodom i ekonomskom logikom sustava čiji je predmetna mjera dio u okviru skupine koju čine trenutačni i potencijalni korisnici zračne luke u Lübecku. |
| --- | --- |

(160)

Sud je u toj presudi ispitao uvjete u kojima uredba kojom je utvrđen iznos naknada zračnih luka u zračnoj luci u Lübecku može podrazumijevati selektivnu prednost. Smatra da je referentni okvir relevantan za analizu kriterija selektivnosti predmetnog propisa bio sustav naknada zračnih luka primjenjivih u zračnoj luci Lübeck (39). Prema tome, valja ispitati donosi li predmetni propis prednost određenim poduzetnicima u odnosu na druge te, ako je to primjenjivo, utvrditi je li dodjela te prednosti opravdana prirodom i ekonomskom logikom sustava čiji je predmetna mjera dio u okviru skupine koju čine trenutačni i potencijalni korisnici zračne luke u Lübecku.

39

| (161) | Mjera koja je predmet ovog ispitivanja razlikuje se od mjere o kojoj se radi u predmetu Hansestadt Lübeck jer njezina svrha nije uređivanje naknada zračnih luka primjenjivih na sve korisnike zračne luke Bruxelles-National, koji tvore otvorenu skupinu, nego se njome isplaćuje subvencija zatvorenoj podskupini tog skupa. Koristi od mjere ne mogu ostvariti svi zračni prijevoznici koji su prevezli manje od 400 000 putnika u odlasku iz zračne luke Bruxelles-National tijekom 2012., i to neovisno o broju i vrsti putnika koje su prevezli tijekom razdoblja primjene mjere. Prema tome, model za analizu selektivnosti koji je Sud upotrijebio u predmetu Hansestadt Lübeck nije primjenjiv na mjeru koja je predmet ovog ispitivanja. |
| --- | --- |

(161)

Mjera koja je predmet ovog ispitivanja razlikuje se od mjere o kojoj se radi u predmetu Hansestadt Lübeck jer njezina svrha nije uređivanje naknada zračnih luka primjenjivih na sve korisnike zračne luke Bruxelles-National, koji tvore otvorenu skupinu, nego se njome isplaćuje subvencija zatvorenoj podskupini tog skupa. Koristi od mjere ne mogu ostvariti svi zračni prijevoznici koji su prevezli manje od 400 000 putnika u odlasku iz zračne luke Bruxelles-National tijekom 2012., i to neovisno o broju i vrsti putnika koje su prevezli tijekom razdoblja primjene mjere. Prema tome, model za analizu selektivnosti koji je Sud upotrijebio u predmetu Hansestadt Lübeck nije primjenjiv na mjeru koja je predmet ovog ispitivanja.

Hansestadt Lübeck

Hansestadt Lübeck

| (162) | Međutim, čak i pod pretpostavkom da se mehanizam raspodjele uspostavljen člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. može izjednačiti s mjerom koja se odnosi na utvrđivanje naknada zračnih luka u zračnoj luci Bruxelles-National te da valja ispitati moguću selektivnost te mjere uzimajući kao referentnu skupinu koju čine trenutačni i potencijalni korisnici zračne luke Bruxelles-National, to ne znači da je mjera manje selektivna, kako je prikazano u uvodnim izjavama 163. do 192. |
| --- | --- |

(162)

Međutim, čak i pod pretpostavkom da se mehanizam raspodjele uspostavljen člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. može izjednačiti s mjerom koja se odnosi na utvrđivanje naknada zračnih luka u zračnoj luci Bruxelles-National te da valja ispitati moguću selektivnost te mjere uzimajući kao referentnu skupinu koju čine trenutačni i potencijalni korisnici zračne luke Bruxelles-National, to ne znači da je mjera manje selektivna, kako je prikazano u uvodnim izjavama 163. do 192.

| (163) | Pod pretpostavkom navedenom u uvodnoj izjavi 162. valja smatrati da referentni okvir relevantan za ocjenjivanje moguće selektivnosti predmetne mjere čine sustav naknade zračnih luka koji je na snazi u zračnoj luci Bruxelles-National i sustav financiranja aktivnosti povezanih sa sigurnošću te zračne luke. Nadalje, postojanje razlika u postupanju do kojih je dovela mjera koja se ispituje i njihova moguća obrazloženja treba ispitivati u okviru skupine koju čine trenutačni i potencijalni korisnici zračne luke Bruxelles-National. To je, barem implicitno, pristup koji je slijedila Belgija tijekom postupka. Belgija je iznijela različita obrazloženja za određene aspekte mjere koja je dovela do razlika u postupanju među trenutačnim i potencijalnim korisnicima zračne luke Bruxelles-National, među ostalim prag od 400 000 putnika i korištenje podataka za 2012. za utvrđivanje poduzetnika korisnika. Komisija smatra da ta metoda nije primjenjiva na ovaj slučaj zbog razloga navedenih u uvodnoj izjavi 161. Nadalje, kako je prikazano u uvodnim izjavama 164. do 192., primjena te metode dovela bi do zaključka da je mjera selektivna. |
| --- | --- |

(163)

Pod pretpostavkom navedenom u uvodnoj izjavi 162. valja smatrati da referentni okvir relevantan za ocjenjivanje moguće selektivnosti predmetne mjere čine sustav naknade zračnih luka koji je na snazi u zračnoj luci Bruxelles-National i sustav financiranja aktivnosti povezanih sa sigurnošću te zračne luke. Nadalje, postojanje razlika u postupanju do kojih je dovela mjera koja se ispituje i njihova moguća obrazloženja treba ispitivati u okviru skupine koju čine trenutačni i potencijalni korisnici zračne luke Bruxelles-National. To je, barem implicitno, pristup koji je slijedila Belgija tijekom postupka. Belgija je iznijela različita obrazloženja za određene aspekte mjere koja je dovela do razlika u postupanju među trenutačnim i potencijalnim korisnicima zračne luke Bruxelles-National, među ostalim prag od 400 000 putnika i korištenje podataka za 2012. za utvrđivanje poduzetnika korisnika. Komisija smatra da ta metoda nije primjenjiva na ovaj slučaj zbog razloga navedenih u uvodnoj izjavi 161. Nadalje, kako je prikazano u uvodnim izjavama 164. do 192., primjena te metode dovela bi do zaključka da je mjera selektivna.

| (164) | Ako se primijeni metoda opisana u uvodnoj izjavi 162., pri čemu je referentni okvir utvrđen kako je navedeno u uvodnoj izjavi 163., valja napomenuti da ta mjera donosi prednost određenim poduzetnicima u odnosu na ostale koji se nalaze u činjenično i pravno usporedivoj situaciji. Svi zračni prijevoznici koji pružaju letove s polaskom iz zračne luke Bruxelles-National nalaze se u činjenično i pravno usporedivoj situaciji, među ostalim jer podliježu istom sustavu naknada zračnih luka, a osobito naknadi za sigurnost, koja je izražena kao jedinstveni iznos koji se naplaćuje po putniku u odlasku, pri čemu se ne radi razlika s obzirom na tip ili broj putnika. Iako ti određeni korisnici uživaju djelomičnu nadoknadu svojih naknada za sigurnost, u ovom slučaju subjekti koji ispunjavaju kriterij utvrđen u članku 2. točki 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., ostali ne uživaju nikakvu naknadu. |
| --- | --- |

(164)

Ako se primijeni metoda opisana u uvodnoj izjavi 162., pri čemu je referentni okvir utvrđen kako je navedeno u uvodnoj izjavi 163., valja napomenuti da ta mjera donosi prednost određenim poduzetnicima u odnosu na ostale koji se nalaze u činjenično i pravno usporedivoj situaciji. Svi zračni prijevoznici koji pružaju letove s polaskom iz zračne luke Bruxelles-National nalaze se u činjenično i pravno usporedivoj situaciji, među ostalim jer podliježu istom sustavu naknada zračnih luka, a osobito naknadi za sigurnost, koja je izražena kao jedinstveni iznos koji se naplaćuje po putniku u odlasku, pri čemu se ne radi razlika s obzirom na tip ili broj putnika. Iako ti određeni korisnici uživaju djelomičnu nadoknadu svojih naknada za sigurnost, u ovom slučaju subjekti koji ispunjavaju kriterij utvrđen u članku 2. točki 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., ostali ne uživaju nikakvu naknadu.

| (165) | Preostaje utvrditi je li to različito postupanje opravdano s obzirom na prirodu i ekonomsku logiku sustava koji obuhvaća mjeru. U tom pogledu valja podsjetiti na cilj kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. kojim je uspostavljena predmetna mjera. U skladu s njime radi se o mjeri potpore objektima povezanima sa sigurnošću u zračnoj luci Bruxelles-National. Nadalje, valja podsjetiti da je, u skladu s važećim zakonodavstvom, na BAC-u da odredi razinu naknada zračnih luka unutar ograničenja regulatornog okvira opisanog u odjeljku 2.1.3. U skladu s odredbama navedenima u uvodnoj izjavi 25. BAC nakon savjetovanja s korisnicima zračne luke uspostavlja sustav cijena i formulu za nadzor cijena, za koje se smatra da predstavljaju sporazum između strana ako nijedan korisnik ne izrazi opravdano neslaganje. Tijelo za regulaciju gospodarstva može zatražiti određene prilagodbe ili izmjene formule za nadzor cijena ili sustava cijena u slučaju neslaganja između strana na temelju članka 55. stavka 4. kraljevskog dekreta od 21. lipnja 2004. Formula za nadzor cijena i sve izmjene te formule koje propisuje tijelo za regulaciju gospodarstva, kao i sustav cijena, podnose se ministru zaduženom za zračni promet radi odobrenja. Konačno, Komisija primjećuje da je BAC uspostavio naknadu za sigurnost za koju se smatra da će se njome financirati aktivnosti u području sigurnosti koje provodi BAC, barem do uvođenja subvencije uspostavljene člankom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. Elementi navedeni u ovoj uvodnoj izjavi dio su prirode i ekonomske logike sustava koji obuhvaća predmetnu mjeru. |
| --- | --- |

(165)

Preostaje utvrditi je li to različito postupanje opravdano s obzirom na prirodu i ekonomsku logiku sustava koji obuhvaća mjeru. U tom pogledu valja podsjetiti na cilj kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. kojim je uspostavljena predmetna mjera. U skladu s njime radi se o mjeri potpore objektima povezanima sa sigurnošću u zračnoj luci Bruxelles-National. Nadalje, valja podsjetiti da je, u skladu s važećim zakonodavstvom, na BAC-u da odredi razinu naknada zračnih luka unutar ograničenja regulatornog okvira opisanog u odjeljku 2.1.3. U skladu s odredbama navedenima u uvodnoj izjavi 25. BAC nakon savjetovanja s korisnicima zračne luke uspostavlja sustav cijena i formulu za nadzor cijena, za koje se smatra da predstavljaju sporazum između strana ako nijedan korisnik ne izrazi opravdano neslaganje. Tijelo za regulaciju gospodarstva može zatražiti određene prilagodbe ili izmjene formule za nadzor cijena ili sustava cijena u slučaju neslaganja između strana na temelju članka 55. stavka 4. kraljevskog dekreta od 21. lipnja 2004. Formula za nadzor cijena i sve izmjene te formule koje propisuje tijelo za regulaciju gospodarstva, kao i sustav cijena, podnose se ministru zaduženom za zračni promet radi odobrenja. Konačno, Komisija primjećuje da je BAC uspostavio naknadu za sigurnost za koju se smatra da će se njome financirati aktivnosti u području sigurnosti koje provodi BAC, barem do uvođenja subvencije uspostavljene člankom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. Elementi navedeni u ovoj uvodnoj izjavi dio su prirode i ekonomske logike sustava koji obuhvaća predmetnu mjeru.

| (166) | Naknada za sigurnost izražena je kao jedinstven iznos koji se naplaćuje po putniku u odlasku, neovisno o vrsti prevezenih putnika. Prema tome, logično bi bilo da BAC zbog mjere javnog financiranja aktivnosti u području sigurnosti barem smanji naknadu za sigurnost na ujednačen način ako neće upotrebljavati čitavu subvenciju za financiranje dodatnih troškova sigurnosti. Na taj bi način svi korisnici zračne luke Bruxelles-National imali koristi od učinaka tog financiranja razmjerno broju putnika u odlasku koje prevoze. Predmetna bi mjera dovela do znatno različitog rezultata, u najmanju ruku zbog toga što brojni korisnici ne mogu ostvariti nikakvu naknadu u skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. Prema tome, mjera bez objektivnog razloga odstupa od opće strukture naknada zračnih luka u području sigurnost, i to na nekoliko načina. Prvo, proizlazi iz jednostrane odluke savezne vlade, koja nije nadležna za određivanje naknada zračnih luka. Uloga savezne vlade ograničena je na to hoće li odobriti formulu za nadzor cijena i sustav cijena u skladu s postupkom opisanim u odjeljku 2.1.3., koji nije poštovan pri donošenju predmetne mjere. Nadalje, mjera nije dosljedna sa strukturom naknade za sigurnost, koja ima oblik iznosa po putniku u odlasku i ne podrazumijeva razliku ovisno o vrsti ili broju prevezenih putnika. Prema tome, različito postupanje koje proizlazi iz mjere nije opravdano s obzirom na prirodu i ekonomsku logiku sustava iz kojeg mjera proizlazi. |
| --- | --- |

(166)

Naknada za sigurnost izražena je kao jedinstven iznos koji se naplaćuje po putniku u odlasku, neovisno o vrsti prevezenih putnika. Prema tome, logično bi bilo da BAC zbog mjere javnog financiranja aktivnosti u području sigurnosti barem smanji naknadu za sigurnost na ujednačen način ako neće upotrebljavati čitavu subvenciju za financiranje dodatnih troškova sigurnosti. Na taj bi način svi korisnici zračne luke Bruxelles-National imali koristi od učinaka tog financiranja razmjerno broju putnika u odlasku koje prevoze. Predmetna bi mjera dovela do znatno različitog rezultata, u najmanju ruku zbog toga što brojni korisnici ne mogu ostvariti nikakvu naknadu u skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. Prema tome, mjera bez objektivnog razloga odstupa od opće strukture naknada zračnih luka u području sigurnost, i to na nekoliko načina. Prvo, proizlazi iz jednostrane odluke savezne vlade, koja nije nadležna za određivanje naknada zračnih luka. Uloga savezne vlade ograničena je na to hoće li odobriti formulu za nadzor cijena i sustav cijena u skladu s postupkom opisanim u odjeljku 2.1.3., koji nije poštovan pri donošenju predmetne mjere. Nadalje, mjera nije dosljedna sa strukturom naknade za sigurnost, koja ima oblik iznosa po putniku u odlasku i ne podrazumijeva razliku ovisno o vrsti ili broju prevezenih putnika. Prema tome, različito postupanje koje proizlazi iz mjere nije opravdano s obzirom na prirodu i ekonomsku logiku sustava iz kojeg mjera proizlazi.

| (167) | Komisija će u preostalom dijelu ove odluke, radi potpunosti, ipak ispitati obrazloženja koja su iznijele Belgija (40) i određene treće strane u pogledu parametara za određivanje korisnika mjere.
  Ograničenje broja korisnika na temelju praga od 400 000 putnika godišnje tijekom 2012., ne uključujući putnike u tranzitu i u transferu. |
| --- | --- |

(167)

Komisija će u preostalom dijelu ove odluke, radi potpunosti, ipak ispitati obrazloženja koja su iznijele Belgija (40) i određene treće strane u pogledu parametara za određivanje korisnika mjere.

40

Ograničenje broja korisnika na temelju praga od 400 000 putnika godišnje tijekom 2012., ne uključujući putnike u tranzitu i u transferu.

| (168) | Prema tvrdnjama Belgije cilj na kojem se temelji mjera jest održavanje smanjenja marginalnog troška po putniku troškova za sigurnost, čime će se izbjeći kažnjavanje korisnika koji najviše pridonose razvoju putničkog prometa zračne luke. |
| --- | --- |

(168)

Prema tvrdnjama Belgije cilj na kojem se temelji mjera jest održavanje smanjenja marginalnog troška po putniku troškova za sigurnost, čime će se izbjeći kažnjavanje korisnika koji najviše pridonose razvoju putničkog prometa zračne luke.

| (169) | U pogledu praga od 400 000 putnika godišnje, ne uključujući putnike u tranzitu i transferu, u svrhu utvrđivanja korisnika Belgija objašnjava da je taj prag uspostavljen na temelju sljedećih analiza:






  — | 41 % troška sigurnosti nepromjenjivo je, dok je 59 % promjenjivo, |
| --- | --- | --- |

(169)

U pogledu praga od 400 000 putnika godišnje, ne uključujući putnike u tranzitu i transferu, u svrhu utvrđivanja korisnika Belgija objašnjava da je taj prag uspostavljen na temelju sljedećih analiza:

—

41 % troška sigurnosti nepromjenjivo je, dok je 59 % promjenjivo,

| — | transfer putnika nije izuzet iz troškova sigurnosti, što predstavlja znatnu razliku u odnosu na brojne europske zračne luke, |
| --- | --- |

—

transfer putnika nije izuzet iz troškova sigurnosti, što predstavlja znatnu razliku u odnosu na brojne europske zračne luke,

| — | Način određivanja cijena troškova sigurnosti u zračnoj luci Bruxelles-National ne odražava smanjenje troškova sigurnosti, zbog čega se stvarni troškovi upravljanja putnicima ne bi održavali u toj praksi određivanja cijena, |
| --- | --- |

—

Način određivanja cijena troškova sigurnosti u zračnoj luci Bruxelles-National ne odražava smanjenje troškova sigurnosti, zbog čega se stvarni troškovi upravljanja putnicima ne bi održavali u toj praksi određivanja cijena,

| — | zračni prijevoznici koji prevoze putnike pridonose troškovima sigurnosti u većoj mjeri nego prijevoznici tereta jer se naknade temelje na broju putnika, dok znatan dio troškova sigurnosti proizlazi iz upravljanja sigurnošću za te prijevoznike tereta. |
| --- | --- |

—

zračni prijevoznici koji prevoze putnike pridonose troškovima sigurnosti u većoj mjeri nego prijevoznici tereta jer se naknade temelje na broju putnika, dok znatan dio troškova sigurnosti proizlazi iz upravljanja sigurnošću za te prijevoznike tereta.

| (170) | Prema tvrdnjama Belgije ta analiza dovodi do zaključka da su prijevoznicima putnika obračunati preveliki troškovi i da se nameću korektivne mjere jer razvoj zračne luke zahtijeva povećanje upravo broja putnika u odlasku iz zračne luke Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(170)

Prema tvrdnjama Belgije ta analiza dovodi do zaključka da su prijevoznicima putnika obračunati preveliki troškovi i da se nameću korektivne mjere jer razvoj zračne luke zahtijeva povećanje upravo broja putnika u odlasku iz zračne luke Bruxelles-National.

| (171) | Belgija u svojim obrazloženjima dodaje da se radi o stabilizaciji poslovanja glavnih prijevoznika putem jasnog i objektivnog poticaja. Prema tvrdnjama Belgije taj poticaj može proizvoditi učinke od praga od 400 000 putnika u odlasku. Belgija tvrdi da bi manja vrijednost dovela do slabljenja mjere, kojom se subvencionira samo trećina troškova u području sigurnosti u zračnoj luci, dok bi veća vrijednost učinila cilj nedostižnim za zračne prijevoznike koji se žele razvijati u zračnoj luci Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(171)

Belgija u svojim obrazloženjima dodaje da se radi o stabilizaciji poslovanja glavnih prijevoznika putem jasnog i objektivnog poticaja. Prema tvrdnjama Belgije taj poticaj može proizvoditi učinke od praga od 400 000 putnika u odlasku. Belgija tvrdi da bi manja vrijednost dovela do slabljenja mjere, kojom se subvencionira samo trećina troškova u području sigurnosti u zračnoj luci, dok bi veća vrijednost učinila cilj nedostižnim za zračne prijevoznike koji se žele razvijati u zračnoj luci Bruxelles-National.

| (172) | Konačno, Belgija je u svojim primjedbama o odluci o pokretanju postupka dodala sljedeće: „cilj je bio potaknuti zračne prijevoznike da se razvijaju u Bruxellesu pružajući im nadoknadu za smanjenje troškova sigurnosti koje podrazumijeva povećanje broja putnika” (41). |
| --- | --- |

(172)

Konačno, Belgija je u svojim primjedbama o odluci o pokretanju postupka dodala sljedeće: „cilj je bio potaknuti zračne prijevoznike da se razvijaju u Bruxellesu pružajući im nadoknadu za smanjenje troškova sigurnosti koje podrazumijeva povećanje broja putnika” (41).

41

| (173) | Komisija najprije primjećuje da primjedbama koje je Belgija iznijela u pogledu prijevoznika tereta nisu opravdane razlike koje je mjera stvorila među prijevoznicima putnika, koje predstavljaju predmet ove analize. |
| --- | --- |

(173)

Komisija najprije primjećuje da primjedbama koje je Belgija iznijela u pogledu prijevoznika tereta nisu opravdane razlike koje je mjera stvorila među prijevoznicima putnika, koje predstavljaju predmet ove analize.

| (174) | Ostalim argumentima Belgije, kako su navedeni u uvodnim izjavama 169. do 172., ne mogu se opravdati ni postojanje praga od 400 000 putnika godišnje ni njegova razina, kao niti činjenica da se odnosi na povijesne podatke za 2012. Ti se argumenti mogu sažeti u dvama glavnim točkama. Prvo, prag je obrazložen željom za poticanjem ili razvojem prometa zračne luke, među ostalim stabiliziranjem prometa subjekata koji prevoze najviše putnika. Drugo, obrazložen je željom za ispravljanjem učinaka trenutačnih naknada za sigurnost, koje ne odražavaju točno stvarne troškove sigurnosti koji nastaju u putničkom prometu svakog zračnog prijevoznika. |
| --- | --- |

(174)

Ostalim argumentima Belgije, kako su navedeni u uvodnim izjavama 169. do 172., ne mogu se opravdati ni postojanje praga od 400 000 putnika godišnje ni njegova razina, kao niti činjenica da se odnosi na povijesne podatke za 2012. Ti se argumenti mogu sažeti u dvama glavnim točkama. Prvo, prag je obrazložen željom za poticanjem ili razvojem prometa zračne luke, među ostalim stabiliziranjem prometa subjekata koji prevoze najviše putnika. Drugo, obrazložen je željom za ispravljanjem učinaka trenutačnih naknada za sigurnost, koje ne odražavaju točno stvarne troškove sigurnosti koji nastaju u putničkom prometu svakog zračnog prijevoznika.

| (175) | U pogledu prve točke Komisija primjećuje da se cilj koji se odnosi na stabilizaciju ili razvoj prometa u zračnoj luci Bruxelles-National ne odnosi na cilj utvrđen u kraljevskom dekretu od 7. siječnja 2014., odnosno na financiranje objekata za sigurnost. Nadalje, cilj koji se odnosi na stabilizaciju ili razvoj prometa u stvarnosti proizlazi iz strategije i komercijalne politike BAC-a. U ovom pogledu valja podsjetiti da sustavom naknada zračne luke Bruxelles-National ni na koji način nije predviđeno da savezna vlada može zamijeniti BAC u provedbi financijskih poticaja za poticanje prometa. Kako je prethodno navedeno, u skladu s važećim zakonodavstvom na BAC-u je da odredi razinu naknada zračnih luka unutar ograničenja regulatornog okvira opisanog u odjeljku 2.1.3. Nadalje, ako je cilj Belgije povećanje prometa zračne luke Bruxelles-National, nisu jasni razlozi zbog kojih financijski poticaji trebaju biti ograničeni na poduzeća koja su prevezla više od 400 000 putnika tijekom 2012., koja prethodi stupanju na snagu navedenog kraljevskog dekreta. Zračni prijevoznici koji nisu ostvarili taj prag tijekom 2012. isključeni su iz područja primjene mjere iako su možda znatno povećali promet tijekom narednih godina unatoč tome što nisu primili odgovarajuće poticaje. |
| --- | --- |

(175)

U pogledu prve točke Komisija primjećuje da se cilj koji se odnosi na stabilizaciju ili razvoj prometa u zračnoj luci Bruxelles-National ne odnosi na cilj utvrđen u kraljevskom dekretu od 7. siječnja 2014., odnosno na financiranje objekata za sigurnost. Nadalje, cilj koji se odnosi na stabilizaciju ili razvoj prometa u stvarnosti proizlazi iz strategije i komercijalne politike BAC-a. U ovom pogledu valja podsjetiti da sustavom naknada zračne luke Bruxelles-National ni na koji način nije predviđeno da savezna vlada može zamijeniti BAC u provedbi financijskih poticaja za poticanje prometa. Kako je prethodno navedeno, u skladu s važećim zakonodavstvom na BAC-u je da odredi razinu naknada zračnih luka unutar ograničenja regulatornog okvira opisanog u odjeljku 2.1.3. Nadalje, ako je cilj Belgije povećanje prometa zračne luke Bruxelles-National, nisu jasni razlozi zbog kojih financijski poticaji trebaju biti ograničeni na poduzeća koja su prevezla više od 400 000 putnika tijekom 2012., koja prethodi stupanju na snagu navedenog kraljevskog dekreta. Zračni prijevoznici koji nisu ostvarili taj prag tijekom 2012. isključeni su iz područja primjene mjere iako su možda znatno povećali promet tijekom narednih godina unatoč tome što nisu primili odgovarajuće poticaje.

| (176) | Jedini brojčano iskazani elementi koje je Belgija navela kako bi opravdala prag od 400 000 putnika godišnje navedeni su u podacima o broju putnika u odlasku koje su tijekom 2012. i 2013. prevezli zračni prijevoznici koji su prevezli više od 100 000 putnika u odlasku tijekom jedne od tih dviju godina, pri čemu se čini razlika između putnika u transferu, putnika u tranzitu i ostalih putnika u odlasku. (42) Belgija komentira te podatke kako slijedi: „Analiza brojki navedenih u Prilogu 2. za 2012. pokazuje da se stopa rasta – koeficijent kutnog pomaka krivulje koja proizlazi iz tih podataka – znatno povećava počevši od praga od 400 000 putnika u odlasku. Prema tome, poticaj može proizvoditi učinke od te vrijednosti.” (43). Međutim, budući da ti podaci pokazuju tek promjene u broju putnika prevezenih između 2012. i 2013., ali ne i odnose između naknada zračnih luka, osobito naknade za sigurnost, i broja prevezenih putnika, ne omogućuju a priori ocjenjivanje učinaka predviđene mjere u pogledu poticanja prometa u zračnoj luci Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(176)

Jedini brojčano iskazani elementi koje je Belgija navela kako bi opravdala prag od 400 000 putnika godišnje navedeni su u podacima o broju putnika u odlasku koje su tijekom 2012. i 2013. prevezli zračni prijevoznici koji su prevezli više od 100 000 putnika u odlasku tijekom jedne od tih dviju godina, pri čemu se čini razlika između putnika u transferu, putnika u tranzitu i ostalih putnika u odlasku. (42) Belgija komentira te podatke kako slijedi: „Analiza brojki navedenih u Prilogu 2. za 2012. pokazuje da se stopa rasta – koeficijent kutnog pomaka krivulje koja proizlazi iz tih podataka – znatno povećava počevši od praga od 400 000 putnika u odlasku. Prema tome, poticaj može proizvoditi učinke od te vrijednosti.” (43). Međutim, budući da ti podaci pokazuju tek promjene u broju putnika prevezenih između 2012. i 2013., ali ne i odnose između naknada zračnih luka, osobito naknade za sigurnost, i broja prevezenih putnika, ne omogućuju a priori ocjenjivanje učinaka predviđene mjere u pogledu poticanja prometa u zračnoj luci Bruxelles-National.

42

43

a priori

| (177) | Prema tome, Komisija smatra da se prvom glavnom točkom argumenata koje je iznijela Belgija, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 174., ne može opravdati prag od 400 000 putnika u odlasku godišnje koji je uzet u obzir u članku 2. točki 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. |
| --- | --- |

(177)

Prema tome, Komisija smatra da se prvom glavnom točkom argumenata koje je iznijela Belgija, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 174., ne može opravdati prag od 400 000 putnika u odlasku godišnje koji je uzet u obzir u članku 2. točki 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014.

| (178) | U pogledu druge glavne točke navedene u uvodnoj izjavi 174., Komisija primjećuje da je želja za ispravljanjem način na koji BAC nadoknađuje svoje troškove sigurnosti od različitih zračnih prijevoznika, što Belgija smatra potrebnim u svrhu održavanja stvarnih troškova koje nastaju za različite zračne prijevoznike, nije obuhvaćena ciljem mjere, odnosno potporom za objekte povezane sa sigurnošću. Prema tome, iako dodjela subvencije BAC-u u svrhu smanjenja njegove strukture troškova u području sigurnosti (44) može biti takva da se time pruža potpora objektima za sigurnost, čini se da način na koji BAC dijeli tu subvenciju među različitim zračnim prijevoznicima nema učinak na taj cilj. Nadalje, valja podsjetiti da je na BAC-u da predloži sustav cijena i formulu za nadzor cijena koji odražavaju stvarne troškove. Tijelo za regulaciju gospodarstva može donijeti konačnu odluku samo u određenim okolnostima te nakon postupka savjetovanja koji obuhvaća korisnike zračne luke Bruxelles-National. Djelujući jednostrano, putem predmetne mjere, u svrhu ispravljanja strukture naknade za sigurnost, savezna vlada bez objektivnog je razloga odstupila od općeg sustava utvrđivanja naknada zračnih luka. |
| --- | --- |

(178)

U pogledu druge glavne točke navedene u uvodnoj izjavi 174., Komisija primjećuje da je želja za ispravljanjem način na koji BAC nadoknađuje svoje troškove sigurnosti od različitih zračnih prijevoznika, što Belgija smatra potrebnim u svrhu održavanja stvarnih troškova koje nastaju za različite zračne prijevoznike, nije obuhvaćena ciljem mjere, odnosno potporom za objekte povezane sa sigurnošću. Prema tome, iako dodjela subvencije BAC-u u svrhu smanjenja njegove strukture troškova u području sigurnosti (44) može biti takva da se time pruža potpora objektima za sigurnost, čini se da način na koji BAC dijeli tu subvenciju među različitim zračnim prijevoznicima nema učinak na taj cilj. Nadalje, valja podsjetiti da je na BAC-u da predloži sustav cijena i formulu za nadzor cijena koji odražavaju stvarne troškove. Tijelo za regulaciju gospodarstva može donijeti konačnu odluku samo u određenim okolnostima te nakon postupka savjetovanja koji obuhvaća korisnike zračne luke Bruxelles-National. Djelujući jednostrano, putem predmetne mjere, u svrhu ispravljanja strukture naknade za sigurnost, savezna vlada bez objektivnog je razloga odstupila od općeg sustava utvrđivanja naknada zračnih luka.

44

| (179) | Nadalje, čak i pod pretpostavkom da je savezna vlada mogla legitimno provesti takvo ispravljanje u svrhu odražavanja stvarnih troškova sigurnosti nastalih za različite zračne prijevoznike, činjenica da su isključeni zračni prijevoznici koji su prevezli manje od 400 000 putnika u odlasku tijekom 2012., ne uključujući putnike u tranzitu i transferu, sprečava ostvarenje tog cilja. Iako se ne može isključiti da je granični trošak po putniku naknada za sigurnost u padu, ništa u elementima koje je dostavila Belgija ne ukazuje na to da se taj učinak pada treba uzeti u obzir tek nakon 400 000. putnika i da zračni prijevoznici koji prevoze manji broj putnika ne smiju ostvariti korist od toga da država preuzme određeni dio troškova sigurnosti BAC-a. Belgija u tom pogledu nije dostavila nikakvo kvalitativno ili kvantitativno obrazloženje. Valja napomenuti da tijekom određene godine primjene sustava prihvatljivom zračnom prijevozniku može biti nadoknađena ukupna naknada za sigurnost dugovana za sve putnike u odlasku nakon postizanja praga od 400 000 putnika ako je to dopušteno proračunskom omotnicom od 19 milijuna EUR. Prema tvrdnjama Belgije, znatan dio BAC-ovih troškova u području sigurnosti (59 %) jest promjenjiv. Iz toga proizlazi da svaki dodatni putnik, uključujući putnike nakon 400 000. putnika, dovodi do nastanka nezanemarivih dodatnih troškova sigurnosti. Prema tome, predmetna mjera može točno odražavati stvarne troškove sigurnosti nastale za različite korisnike zračne luke Bruxelles-National. |
| --- | --- |

(179)

Nadalje, čak i pod pretpostavkom da je savezna vlada mogla legitimno provesti takvo ispravljanje u svrhu odražavanja stvarnih troškova sigurnosti nastalih za različite zračne prijevoznike, činjenica da su isključeni zračni prijevoznici koji su prevezli manje od 400 000 putnika u odlasku tijekom 2012., ne uključujući putnike u tranzitu i transferu, sprečava ostvarenje tog cilja. Iako se ne može isključiti da je granični trošak po putniku naknada za sigurnost u padu, ništa u elementima koje je dostavila Belgija ne ukazuje na to da se taj učinak pada treba uzeti u obzir tek nakon 400 000. putnika i da zračni prijevoznici koji prevoze manji broj putnika ne smiju ostvariti korist od toga da država preuzme određeni dio troškova sigurnosti BAC-a. Belgija u tom pogledu nije dostavila nikakvo kvalitativno ili kvantitativno obrazloženje. Valja napomenuti da tijekom određene godine primjene sustava prihvatljivom zračnom prijevozniku može biti nadoknađena ukupna naknada za sigurnost dugovana za sve putnike u odlasku nakon postizanja praga od 400 000 putnika ako je to dopušteno proračunskom omotnicom od 19 milijuna EUR. Prema tvrdnjama Belgije, znatan dio BAC-ovih troškova u području sigurnosti (59 %) jest promjenjiv. Iz toga proizlazi da svaki dodatni putnik, uključujući putnike nakon 400 000. putnika, dovodi do nastanka nezanemarivih dodatnih troškova sigurnosti. Prema tome, predmetna mjera može točno odražavati stvarne troškove sigurnosti nastale za različite korisnike zračne luke Bruxelles-National.

| (180) | Brussels Airlines smatra da je prag povezan s brojem putnika relevantan u slučaju subvencije za usluge povezane sa sigurnošću zračnih luka jer su sigurnosni troškovi zračnih luka isto tako povezani s brojem putnika. Međutim, Brussels Airlines nije precizno naveo kako je načinom na se koji troškovi sigurnosti razlikuju s obzirom na broj putnika opravdan odabir praga izraženog u broju putnika koji je od samog početka isključena čitava kategorija zračnih prijevoznika. Nadalje, Brussels Airlines nije dao nikakvo obrazloženje u pogledu razine odabranog praga. |
| --- | --- |

(180)

Brussels Airlines smatra da je prag povezan s brojem putnika relevantan u slučaju subvencije za usluge povezane sa sigurnošću zračnih luka jer su sigurnosni troškovi zračnih luka isto tako povezani s brojem putnika. Međutim, Brussels Airlines nije precizno naveo kako je načinom na se koji troškovi sigurnosti razlikuju s obzirom na broj putnika opravdan odabir praga izraženog u broju putnika koji je od samog početka isključena čitava kategorija zračnih prijevoznika. Nadalje, Brussels Airlines nije dao nikakvo obrazloženje u pogledu razine odabranog praga.

| (181) | Nadalje, zračni prijevoznik koji je prevezao više od 400 000 putnika u odlasku godišnje tijekom 2013., 2014. i 2015., ne uključujući putnike u transferu i tranzitu, za tu godinu nije ostvario djelomičnu nadoknadu svoje naknade za sigurnost u skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. ako nije postigao prag od 400 000 putnika tijekom 2012. i kažnjen je zbog strukture naknade za sigurnost koja, kako tvrdi Belgija, u nedovoljnoj mjeri odražava smanjivanje troškova sigurnosti. Prema tome, a priori isključivanje zračnih prijevoznika koji su prevezli manje od 400 000 putnika u odlasku tijekom 2012. iz područja primjene mjere, ne uključujući putnike u tranzitu i transferu, nedosljedno je s ustaljenim ciljem boljeg odražavanja stvarnih troškova sigurnosti u naknadi za sigurnost. |
| --- | --- |

(181)

Nadalje, zračni prijevoznik koji je prevezao više od 400 000 putnika u odlasku godišnje tijekom 2013., 2014. i 2015., ne uključujući putnike u transferu i tranzitu, za tu godinu nije ostvario djelomičnu nadoknadu svoje naknade za sigurnost u skladu s člankom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. ako nije postigao prag od 400 000 putnika tijekom 2012. i kažnjen je zbog strukture naknade za sigurnost koja, kako tvrdi Belgija, u nedovoljnoj mjeri odražava smanjivanje troškova sigurnosti. Prema tome, a priori isključivanje zračnih prijevoznika koji su prevezli manje od 400 000 putnika u odlasku tijekom 2012. iz područja primjene mjere, ne uključujući putnike u tranzitu i transferu, nedosljedno je s ustaljenim ciljem boljeg odražavanja stvarnih troškova sigurnosti u naknadi za sigurnost.

a priori

| (182) | Konačno, Belgija je u svojim obrazloženjima istaknula da transfer putnika nije izuzet od troškova sigurnosti u zračnoj luci Bruxelles-National, što ne odražava smanjenje troškova sigurnosti. Pod pretpostavkom da je točna, ova je tvrdnja nedosljedna s činjenicom da putnici u transferu i tranzitu nisu uzeti u obzir u svrhu utvrđivanja zračnih prijevoznika koji prelaze prag od 400 000 putnika u odlasku prevezenih tijekom 2012., koji su stoga prihvatljivi za nadoknadu u okviru predmetne mjere. |
| --- | --- |

(182)

Konačno, Belgija je u svojim obrazloženjima istaknula da transfer putnika nije izuzet od troškova sigurnosti u zračnoj luci Bruxelles-National, što ne odražava smanjenje troškova sigurnosti. Pod pretpostavkom da je točna, ova je tvrdnja nedosljedna s činjenicom da putnici u transferu i tranzitu nisu uzeti u obzir u svrhu utvrđivanja zračnih prijevoznika koji prelaze prag od 400 000 putnika u odlasku prevezenih tijekom 2012., koji su stoga prihvatljivi za nadoknadu u okviru predmetne mjere.

| (183) | S obzirom na prethodno navedeno, drugom glavnom točkom argumenata koje je iznijela Belgija, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 174., ne može opravdati prag od 400 000 putnika u odlasku godišnje koji je uzet u obzir u članku 2. točki 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. |
| --- | --- |

(183)

S obzirom na prethodno navedeno, drugom glavnom točkom argumenata koje je iznijela Belgija, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 174., ne može opravdati prag od 400 000 putnika u odlasku godišnje koji je uzet u obzir u članku 2. točki 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014.

| (184) | Osim toga, iako su u skladu s člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. putnici u transferu i tranzitu isključeni iz izračuna broja putnika provedenog radi utvrđivanja zračnih prijevoznika korisnika, ti su putnici isključeni kad se radi o izračunu iznosa koje valja isplatiti svakom zračnom prijevozniku korisniku u skladu s člankom 2. točkom 2. navedenog kraljevskog dekreta. Načini izračuna subvencija trebaju biti dosljedni s kriterijem primijenjenim za određivanje korisnika, pri čemu ne mogu biti dosljedni s ciljevima na kojima se temelji izbor kriterija za odabir korisnika. |
| --- | --- |

(184)

Osim toga, iako su u skladu s člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. putnici u transferu i tranzitu isključeni iz izračuna broja putnika provedenog radi utvrđivanja zračnih prijevoznika korisnika, ti su putnici isključeni kad se radi o izračunu iznosa koje valja isplatiti svakom zračnom prijevozniku korisniku u skladu s člankom 2. točkom 2. navedenog kraljevskog dekreta. Načini izračuna subvencija trebaju biti dosljedni s kriterijem primijenjenim za određivanje korisnika, pri čemu ne mogu biti dosljedni s ciljevima na kojima se temelji izbor kriterija za odabir korisnika.

| (185) | Ryanair je u svojim opaskama ukazao na tu nedosljednost. Belgija je u svojim primjedbama na opaske Ryanaira samo ukazala na tu točku u svojim prethodnim komunikacijama. Te komunikacije ne sadržavaju objašnjenje u pogledu razlike u postupanju prema putnicima u transferu i tranzitu u definiciji kriterija za odabir korisnika i načinu izračuna subvencije. |
| --- | --- |

(185)

Ryanair je u svojim opaskama ukazao na tu nedosljednost. Belgija je u svojim primjedbama na opaske Ryanaira samo ukazala na tu točku u svojim prethodnim komunikacijama. Te komunikacije ne sadržavaju objašnjenje u pogledu razlike u postupanju prema putnicima u transferu i tranzitu u definiciji kriterija za odabir korisnika i načinu izračuna subvencije.

| (186) | Komisija u tom pogledu primjećuje da bi, da su putnici u tranzitu i transferu uključeni u izračun putnika proveden u skladu s člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., dva zračna prijevoznika, odnosno Lufthansa i Jet Airways, bila a priori prihvatljiva za sustav (45). |
| --- | --- |

(186)

Komisija u tom pogledu primjećuje da bi, da su putnici u tranzitu i transferu uključeni u izračun putnika proveden u skladu s člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., dva zračna prijevoznika, odnosno Lufthansa i Jet Airways, bila a priori prihvatljiva za sustav (45).

a priori

45

| (187) | S obzirom na prethodno navedeno čini se da ograničenje broja korisnika samo na zračne prijevoznike koji su prevezli više od 400 000 putnika u odlasku iz zračne luke Bruxelles-National tijekom 2012., ne uključujući putnike u tranzitu i transferu, nije opravdano obrazloženo prirodom i ekonomskom logikom sustava kojim je obuhvaćena predmetna mjera. |
| --- | --- |

(187)

S obzirom na prethodno navedeno čini se da ograničenje broja korisnika samo na zračne prijevoznike koji su prevezli više od 400 000 putnika u odlasku iz zračne luke Bruxelles-National tijekom 2012., ne uključujući putnike u tranzitu i transferu, nije opravdano obrazloženo prirodom i ekonomskom logikom sustava kojim je obuhvaćena predmetna mjera.

Odabir 2012.

Odabir 2012.

| (188) | Prema tvrdnjama Belgije (46) 2012. odabrana je kao referentna godina jer je to posljednja godina za koju su brojke bile dostupne u trenutku kada je Vijeće ministara odlučilo donijeti mjeru. Tvrdi da činjenica da su uzete u obzir brojke za 2012. jamči određenu pravnu sigurnost za poduzetnike korisnike. |
| --- | --- |

(188)

Prema tvrdnjama Belgije (46) 2012. odabrana je kao referentna godina jer je to posljednja godina za koju su brojke bile dostupne u trenutku kada je Vijeće ministara odlučilo donijeti mjeru. Tvrdi da činjenica da su uzete u obzir brojke za 2012. jamči određenu pravnu sigurnost za poduzetnike korisnike.

46

| (189) | Međutim, Komisija smatra da taj argument nije valjan. Člankom 2. točkom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. predviđeno je da se subvencije koje su primili zračni prijevoznici računaju za određenu godinu (2013., 2014. ili 2015.) uzimajući u obzir broj putnika u odlasku (uključujući putnike u tranzitu i transferu) tijekom navedene godine. Prema tome, ne postoji objektivni razlog za a priori isključivanje određenih zračnih prijevoznika s popisa korisnika s obzirom na podatke za 2012. U stvarnosti je kriterijem iz članka 2. točke 1. kraljevskog dekreta zajamčeno samo da će zračni prijevoznici koji ne ispunjavaju taj kriterij biti isključeni iz sustava. Prema tome, argument Belgije o pravnoj sigurnosti bespredmetan je. |
| --- | --- |

(189)

Međutim, Komisija smatra da taj argument nije valjan. Člankom 2. točkom 2. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. predviđeno je da se subvencije koje su primili zračni prijevoznici računaju za određenu godinu (2013., 2014. ili 2015.) uzimajući u obzir broj putnika u odlasku (uključujući putnike u tranzitu i transferu) tijekom navedene godine. Prema tome, ne postoji objektivni razlog za a priori isključivanje određenih zračnih prijevoznika s popisa korisnika s obzirom na podatke za 2012. U stvarnosti je kriterijem iz članka 2. točke 1. kraljevskog dekreta zajamčeno samo da će zračni prijevoznici koji ne ispunjavaju taj kriterij biti isključeni iz sustava. Prema tome, argument Belgije o pravnoj sigurnosti bespredmetan je.

a priori

| (190) | Prema tvrdnjama Brussels Airlinesa, koji se u tom pogledu slaže s Belgijom, upotreba referentne godine 2012. objašnjeno je činjenicom da je to posljednja godina za koju su brojke bile dostupne u trenutku kada je Vijeće ministara odlučilo donijeti mjeru. Brussels Airlines smatra da je, u pogledu dokaza, odabir određene referentne točke uvijek donekle proizvoljan, ali da je Belgija, kada je odabrala 2012. kao referentnu godinu, prekoračila svoje diskrecijsko pravo procjene. Međutim, ti argumenti implicitno počivaju na pretpostavci da je bilo potrebno a priori ograničiti broj korisnika među svim korisnicima zračne luke Bruxelles-National s obzirom na podatke za određenu proteklu referentnu godinu. Komisija zbog prethodno navedenih razloga smatra da je ta pretpostavka netočna, što argument Brussels Airlinesa čini bespredmetnim. |
| --- | --- |

(190)

Prema tvrdnjama Brussels Airlinesa, koji se u tom pogledu slaže s Belgijom, upotreba referentne godine 2012. objašnjeno je činjenicom da je to posljednja godina za koju su brojke bile dostupne u trenutku kada je Vijeće ministara odlučilo donijeti mjeru. Brussels Airlines smatra da je, u pogledu dokaza, odabir određene referentne točke uvijek donekle proizvoljan, ali da je Belgija, kada je odabrala 2012. kao referentnu godinu, prekoračila svoje diskrecijsko pravo procjene. Međutim, ti argumenti implicitno počivaju na pretpostavci da je bilo potrebno a priori ograničiti broj korisnika među svim korisnicima zračne luke Bruxelles-National s obzirom na podatke za određenu proteklu referentnu godinu. Komisija zbog prethodno navedenih razloga smatra da je ta pretpostavka netočna, što argument Brussels Airlinesa čini bespredmetnim.

a priori

| (191) | Prema tvrdnjama Belgije mjerom je omogućeno da se provede novo utvrđivanje zračnih prijevoznika korisnika na temelju broja putnika prevezenih tijekom 2015., za proračunsko razdoblje 2016., 2017. i 2018., što, ako je to primjenjivo, drugim zračnim prijevoznicima omogućuje da iskoriste mjeru ili da iz se iz nje isključe jedan ili više trenutačnih korisnika. Belgija smatra da je mehanizam poticajan jer je takav da će dovesti do ponovne distribucije popisa korisnika svake tri godine (47). Komisija u tom pogledu primjećuje da je mjera uspostavljena samo za godine 2013., 2014. i 2015. Prema tome, to je produljenje hipotetsko. |
| --- | --- |

(191)

Prema tvrdnjama Belgije mjerom je omogućeno da se provede novo utvrđivanje zračnih prijevoznika korisnika na temelju broja putnika prevezenih tijekom 2015., za proračunsko razdoblje 2016., 2017. i 2018., što, ako je to primjenjivo, drugim zračnim prijevoznicima omogućuje da iskoriste mjeru ili da iz se iz nje isključe jedan ili više trenutačnih korisnika. Belgija smatra da je mehanizam poticajan jer je takav da će dovesti do ponovne distribucije popisa korisnika svake tri godine (47). Komisija u tom pogledu primjećuje da je mjera uspostavljena samo za godine 2013., 2014. i 2015. Prema tome, to je produljenje hipotetsko.

47

| (192) | S obzirom na prethodno navedeno ograničenje broja korisnika s obzirom na podatke o prometu za 2012. nije opravdano prirodom i ekonomskom logikom sustava kojim je mjera obuhvaćena. |
| --- | --- |

(192)

S obzirom na prethodno navedeno ograničenje broja korisnika s obzirom na podatke o prometu za 2012. nije opravdano prirodom i ekonomskom logikom sustava kojim je mjera obuhvaćena.

Zaključak

Zaključak

| (193) | Mjera donosi prednost za tri određena korisnika zračne luke Bruxelles-National u odnosu na ostale, a ta prednost nije opravdana prirodom i ekonomskom logikom sustava kojim je mjera obuhvaćena. Ovaj zaključak potvrđuje selektivnu narav mjere. |
| --- | --- |

(193)

Mjera donosi prednost za tri određena korisnika zračne luke Bruxelles-National u odnosu na ostale, a ta prednost nije opravdana prirodom i ekonomskom logikom sustava kojim je mjera obuhvaćena. Ovaj zaključak potvrđuje selektivnu narav mjere.

| (194) | Nadalje, iz prethodno navedenoga proizlazi da su svi ostali korisnici zračne luke Bruxelles-National isključeni iz programa i ne primaju nikakvu subvenciju, pri čemu to isključenje nije opravdano prirodom i ekonomskom logikom sustava kojim je mjera obuhvaćena. Prema tome, čitava subvencija koju su primili korisnici mjere predstavlja selektivnu gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(194)

Nadalje, iz prethodno navedenoga proizlazi da su svi ostali korisnici zračne luke Bruxelles-National isključeni iz programa i ne primaju nikakvu subvenciju, pri čemu to isključenje nije opravdano prirodom i ekonomskom logikom sustava kojim je mjera obuhvaćena. Prema tome, čitava subvencija koju su primili korisnici mjere predstavlja selektivnu gospodarsku prednost.

7.1.5.   Utjecaj na trgovinu između država članica i tržišno natjecanje

Utjecaj na trgovinu između država članica i tržišno natjecanje

| (195) | Javna potpora poduzetnicima čini državnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a samo ako „narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj” i samo u mjeri u kojoj „utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(195)

Javna potpora poduzetnicima čini državnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a samo ako „narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj” i samo u mjeri u kojoj „utječe na trgovinu među državama članicama”.

| (196) | Kada se potporom koju dodjeljuje država članica jača položaj poduzetnika u usporedbi s ostalim poduzetnicima koji se natječu na unutarnjem tržištu, smatra se da mjera utječe na unutarnje tržište. Na temelju ustaljene sudske prakse (48), kako bi se utvrdilo da mjera prijeti da će narušiti tržišno natjecanje, dovoljno je da je korisnik potpore u izravnom tržišnom natjecanju s drugim poduzetnicima na tržištima otvorenima za tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(196)

Kada se potporom koju dodjeljuje država članica jača položaj poduzetnika u usporedbi s ostalim poduzetnicima koji se natječu na unutarnjem tržištu, smatra se da mjera utječe na unutarnje tržište. Na temelju ustaljene sudske prakse (48), kako bi se utvrdilo da mjera prijeti da će narušiti tržišno natjecanje, dovoljno je da je korisnik potpore u izravnom tržišnom natjecanju s drugim poduzetnicima na tržištima otvorenima za tržišno natjecanje.

48

| (197) | U pogledu učinka na trgovinu nije potrebno ustanoviti da potpora ima stvaran učinak na trgovinu među državama članicama, nego samo može li potpora utjecati na tu trgovinu (49). Posebice, sudovi Unije presudili su da kada potpora koju država članica dodijeli jača položaj poduzetnika u odnosu na ostale poduzetnike konkurente u trgovini unutar Europske unije, smatra se da ta potpora utječe na potonje (50). |
| --- | --- |

(197)

U pogledu učinka na trgovinu nije potrebno ustanoviti da potpora ima stvaran učinak na trgovinu među državama članicama, nego samo može li potpora utjecati na tu trgovinu (49). Posebice, sudovi Unije presudili su da kada potpora koju država članica dodijeli jača položaj poduzetnika u odnosu na ostale poduzetnike konkurente u trgovini unutar Europske unije, smatra se da ta potpora utječe na potonje (50).

49

50

| (198) | Predmetnom je mjerom zračnim prijevoznicima koji su korisnici omogućeno da provode agresivniju politiku određivanja cijena te da umjetno zadrže ili povećaju ponudu usluga koje nude u odnosu na uobičajene tržišne uvjete te da naruše tržišno natjecanje s drugim poduzetnicima koji ne ostvaruju korist od mjere. Prema tome, mjera može ojačati položaj poduzetnika korisnika u odnosu na ostale zračne prijevoznike koji djeluju na tržištu zračnom prijevoza putnika unutar EU-a. To je tržište u potpunosti liberalizirano i otvoreno svim zračnim prijevoznicima EU-a u skladu sa zakonodavstvom Unije. |
| --- | --- |

(198)

Predmetnom je mjerom zračnim prijevoznicima koji su korisnici omogućeno da provode agresivniju politiku određivanja cijena te da umjetno zadrže ili povećaju ponudu usluga koje nude u odnosu na uobičajene tržišne uvjete te da naruše tržišno natjecanje s drugim poduzetnicima koji ne ostvaruju korist od mjere. Prema tome, mjera može ojačati položaj poduzetnika korisnika u odnosu na ostale zračne prijevoznike koji djeluju na tržištu zračnom prijevoza putnika unutar EU-a. To je tržište u potpunosti liberalizirano i otvoreno svim zračnim prijevoznicima EU-a u skladu sa zakonodavstvom Unije.

| (199) | Iz navedenoga proizlazi da, s obzirom na to da narušava tržišno natjecanje među zračnim prijevoznicima koji posluju na unutarnjem tržištu, ova mjera prijeti i da će narušiti trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(199)

Iz navedenoga proizlazi da, s obzirom na to da narušava tržišno natjecanje među zračnim prijevoznicima koji posluju na unutarnjem tržištu, ova mjera prijeti i da će narušiti trgovinu među državama članicama.

7.1.6.   Zaključak o postojanju potpore u korist zračnih prijevoznika

Zaključak o postojanju potpore u korist zračnih prijevoznika

| (200) | Ispitivana mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a u korist zračnih prijevoznika koji ispunjavaju uvjete definirane člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. |
| --- | --- |

(200)

Ispitivana mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a u korist zračnih prijevoznika koji ispunjavaju uvjete definirane člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014.

7.2.   Zakonitost potpore

Zakonitost potpore

| (201) | U skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora „Komisija se pravodobno obavješćuje o svim planovima za dodjelu ili izmjenu potpora kako bi se o njima mogla očitovati. [...] Dotična država članica ne primjenjuje predložene mjere sve dok se taj postupak ne okonča konačnom odlukom.” |
| --- | --- |

(201)

U skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora „Komisija se pravodobno obavješćuje o svim planovima za dodjelu ili izmjenu potpora kako bi se o njima mogla očitovati. [...] Dotična država članica ne primjenjuje predložene mjere sve dok se taj postupak ne okonča konačnom odlukom.”

| (202) | Budući da je kraljevski dekret od 7. siječnja 2014. stupio na snagu bez prijavljivanja mjere Komisiji, u ovom je slučaju provedba predmetne mjere već započela. Naknadna obustava navedenog kraljevskog dekreta nema učinak na nezakonitost potpore. |
| --- | --- |

(202)

Budući da je kraljevski dekret od 7. siječnja 2014. stupio na snagu bez prijavljivanja mjere Komisiji, u ovom je slučaju provedba predmetne mjere već započela. Naknadna obustava navedenog kraljevskog dekreta nema učinak na nezakonitost potpore.

| (203) | Komisija nije utvrdila pravnu osnovu zbog koje bi Belgija bila izuzeta od obveze prijavljivanja potpore. Dodijeljena subvencija nije obuhvaćena ni Uredbom (EZ) br. 800/2008 ni Uredbom Komisije (EU) br. 651/2014 (51), u čijem je članku 58. stavku 1. predviđeno da se „[o]va Uredba primjenjuje [...] na pojedinačne potpore dodijeljene prije njezina stupanja na snagu ako potpora ispunjuje sve uvjete utvrđene ovom Uredbom, osim članka 9.” Nadalje, budući da razina prometa zračne luke Bruxelles-National premašuje prag od 200 000 putnika godišnje utvrđen člankom 2. stavkom 1. točkom (e) navedene odluke, isključena je iz područja primjene Odluke Komisije 2012/21/EU (52). |
| --- | --- |

(203)

Komisija nije utvrdila pravnu osnovu zbog koje bi Belgija bila izuzeta od obveze prijavljivanja potpore. Dodijeljena subvencija nije obuhvaćena ni Uredbom (EZ) br. 800/2008 ni Uredbom Komisije (EU) br. 651/2014 (51), u čijem je članku 58. stavku 1. predviđeno da se „[o]va Uredba primjenjuje [...] na pojedinačne potpore dodijeljene prije njezina stupanja na snagu ako potpora ispunjuje sve uvjete utvrđene ovom Uredbom, osim članka 9.” Nadalje, budući da razina prometa zračne luke Bruxelles-National premašuje prag od 200 000 putnika godišnje utvrđen člankom 2. stavkom 1. točkom (e) navedene odluke, isključena je iz područja primjene Odluke Komisije 2012/21/EU (52).

51

52

| (204) | Prema tome, ispitivana mjera predstavlja nezakonitu potporu. |
| --- | --- |

(204)

Prema tome, ispitivana mjera predstavlja nezakonitu potporu.

7.3.   Spojivost potpore

Spojivost potpore

| (205) | Budući da navedena mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, valja ispitati njezinu spojivost s unutarnjim tržištem. Budući da smatra da mjera ne predstavlja državnu potporu, Belgija se ne poziva na pravnu osnovu ili na argument na temelju kojeg bi se mjera mogla proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem pod pretpostavkom da se mora proglasiti državnom potporom. |
| --- | --- |

(205)

Budući da navedena mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, valja ispitati njezinu spojivost s unutarnjim tržištem. Budući da smatra da mjera ne predstavlja državnu potporu, Belgija se ne poziva na pravnu osnovu ili na argument na temelju kojeg bi se mjera mogla proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem pod pretpostavkom da se mora proglasiti državnom potporom.

| (206) | Brussels Airlines istaknuo je da je iako je Komisija zaključila da je postojala potpora, ta potpora bila spojiva barem do 4. travnja 2014., kada su na snagu stupile Smjernice o zrakoplovstvu. Brussels Airlines u tom se pogledu poziva na odluku o zračnoj luci Charleroi, u kojoj je Komisija ocijenila da je nekoliko mjera potpore koje je dodijelila Valonska regija bilo spojivo s unutarnjim do 4. travnja 2014. |
| --- | --- |

(206)

Brussels Airlines istaknuo je da je iako je Komisija zaključila da je postojala potpora, ta potpora bila spojiva barem do 4. travnja 2014., kada su na snagu stupile Smjernice o zrakoplovstvu. Brussels Airlines u tom se pogledu poziva na odluku o zračnoj luci Charleroi, u kojoj je Komisija ocijenila da je nekoliko mjera potpore koje je dodijelila Valonska regija bilo spojivo s unutarnjim do 4. travnja 2014.

| (207) | Međutim, mjere koje su bile predmet ispitivanja u odluci o zračnoj luci Charleroi na koju se poziva Brussels Airlines bile su mjere potpore u korist upravitelja zračne luke Charleroi, koje su proglašene djelomično spojivima s unutarnjim tržištem na temelju odjeljka 5.1.2. Smjernica o zrakoplovstvu, koji se odnosi na potpore za rad zračnih luka. Budući da je mjera koja je predmet ispitivanja potpora u korist zračnih prijevoznika, a ne upravitelja zračnih luka, argument društva Brussels Airlines nije relevantan. |
| --- | --- |

(207)

Međutim, mjere koje su bile predmet ispitivanja u odluci o zračnoj luci Charleroi na koju se poziva Brussels Airlines bile su mjere potpore u korist upravitelja zračne luke Charleroi, koje su proglašene djelomično spojivima s unutarnjim tržištem na temelju odjeljka 5.1.2. Smjernica o zrakoplovstvu, koji se odnosi na potpore za rad zračnih luka. Budući da je mjera koja je predmet ispitivanja potpora u korist zračnih prijevoznika, a ne upravitelja zračnih luka, argument društva Brussels Airlines nije relevantan.

| (208) | Unatoč nepostojanju argumenata Belgije kojima bi opravdala spojivost mjere s unutarnjim tržištem, Komisija je ispitala moguću spojivost potpore s odredbama članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, kojim je propisano da se spojivima s unutarnjim tržištem mogu smatrati „potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu”. |
| --- | --- |

(208)

Unatoč nepostojanju argumenata Belgije kojima bi opravdala spojivost mjere s unutarnjim tržištem, Komisija je ispitala moguću spojivost potpore s odredbama članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, kojim je propisano da se spojivima s unutarnjim tržištem mogu smatrati „potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu”.

| (209) | Proizlazi da se mjera ne može proglasiti spojivom na temelju bilo kakve druge pravne osnove. Mjera se ne može smatrati nadoknadom dodijeljenom zračnim prijevoznicima za pružanje usluge od općeg gospodarskog interesa. Prema tome, mjera se ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a. |
| --- | --- |

(209)

Proizlazi da se mjera ne može proglasiti spojivom na temelju bilo kakve druge pravne osnove. Mjera se ne može smatrati nadoknadom dodijeljenom zračnim prijevoznicima za pružanje usluge od općeg gospodarskog interesa. Prema tome, mjera se ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 106. stavka 2. UFEU-a.

| (210) | Smjernice o zrakoplovstvu čine opći okvir za ocjenjivanje spojivosti potpora pruženih zračnim prijevoznicima u pogledu članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(210)

Smjernice o zrakoplovstvu čine opći okvir za ocjenjivanje spojivosti potpora pruženih zračnim prijevoznicima u pogledu članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a.

| (211) | Uz iznimku socijalnih potpora u korist krajnjeg potrošača za određenu liniju, koje predmetna mjera očito ne predstavlja, početne potpore zračnim prijevoznicima jedine su potpore zračnim prijevoznicima koje mogu biti odobrene na temelju Smjernica o zrakoplovstvu. |
| --- | --- |

(211)

Uz iznimku socijalnih potpora u korist krajnjeg potrošača za određenu liniju, koje predmetna mjera očito ne predstavlja, početne potpore zračnim prijevoznicima jedine su potpore zračnim prijevoznicima koje mogu biti odobrene na temelju Smjernica o zrakoplovstvu.

| (212) | Na temelju točke 174. Smjernica o zrakoplovstvu, Komisija će na nezakonite početne potpore zračnim prijevoznicima primjenjivati pravila koja su na snazi u trenutku dodjele potpora. Kraljevski dekret donesen je 7. siječnja 2014., odnosno prije 4. travnja 2014. U tom su trenutku početne potpore zračnim prijevoznicima bile uređene smjernicama Zajednice za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja zračnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zračnih luka (53) (u daljnjem tekstu: Smjernice iz 2005.). |
| --- | --- |

(212)

Na temelju točke 174. Smjernica o zrakoplovstvu, Komisija će na nezakonite početne potpore zračnim prijevoznicima primjenjivati pravila koja su na snazi u trenutku dodjele potpora. Kraljevski dekret donesen je 7. siječnja 2014., odnosno prije 4. travnja 2014. U tom su trenutku početne potpore zračnim prijevoznicima bile uređene smjernicama Zajednice za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja zračnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zračnih luka (53) (u daljnjem tekstu: Smjernice iz 2005.).

53

| (213) | U skladu s točkom 79. podtočkom (c) Smjernice iz 2005. početne potpore primjenjivat će se samo na otvaranje novih linija ili na nove redove letenja, što će dovesti do povećanja neto količine putnika. Predmetna mjera ne ispunjava ovaj uvjet jer putnici koji opravdavaju nadoknadu predviđenu člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. nisu nužno putnici zbog kojih se otvaraju nove linije ili linije koje su predmet novih redova letenja, što će dovesti do povećanja broja putnika. |
| --- | --- |

(213)

U skladu s točkom 79. podtočkom (c) Smjernice iz 2005. početne potpore primjenjivat će se samo na otvaranje novih linija ili na nove redove letenja, što će dovesti do povećanja neto količine putnika. Predmetna mjera ne ispunjava ovaj uvjet jer putnici koji opravdavaju nadoknadu predviđenu člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. nisu nužno putnici zbog kojih se otvaraju nove linije ili linije koje su predmet novih redova letenja, što će dovesti do povećanja broja putnika.

| (214) | Nadalje, iako su u točki 15. Smjernica iz 2005. navedene četiri kategorije zračnih luka, A, B, C i D, navedenim je Smjernicama utvrđeno da se potpora plaća za linije koje povezuju neku regionalnu zračnu luku u kategoriji C ili D s drugom zračnom lukom Europske unije, dok se potpora za linije između nacionalnih zračnih luka (kategorija B) može uzeti u obzir samo u propisno potkrijepljenim izuzetnim slučajevima. Točkom 79. podtočkom (b) nije predviđeno da se početne mjere mogu dodijeliti za veze između jednog dijela zračne luke kategorije A i drugog dijela zračne luke kategorije A ili B ili zračne luke koja se nalazi izvan EU-a. Zračna luka Bruxelles-National broji više od deset milijuna putnika godišnje i pripada kategoriji A. Budući da se na mjeru ne primjenjuje nijedan uvjet u pogledu zračne luke odredišta veza na kojima lete putnici koji dovode do nadoknade naknade za sigurnost u skladu s člankom 2. stavkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., nije ispunjen uvjet utvrđen u točki 79. podtočki (b) Smjernica. |
| --- | --- |

(214)

Nadalje, iako su u točki 15. Smjernica iz 2005. navedene četiri kategorije zračnih luka, A, B, C i D, navedenim je Smjernicama utvrđeno da se potpora plaća za linije koje povezuju neku regionalnu zračnu luku u kategoriji C ili D s drugom zračnom lukom Europske unije, dok se potpora za linije između nacionalnih zračnih luka (kategorija B) može uzeti u obzir samo u propisno potkrijepljenim izuzetnim slučajevima. Točkom 79. podtočkom (b) nije predviđeno da se početne mjere mogu dodijeliti za veze između jednog dijela zračne luke kategorije A i drugog dijela zračne luke kategorije A ili B ili zračne luke koja se nalazi izvan EU-a. Zračna luka Bruxelles-National broji više od deset milijuna putnika godišnje i pripada kategoriji A. Budući da se na mjeru ne primjenjuje nijedan uvjet u pogledu zračne luke odredišta veza na kojima lete putnici koji dovode do nadoknade naknade za sigurnost u skladu s člankom 2. stavkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., nije ispunjen uvjet utvrđen u točki 79. podtočki (b) Smjernica.

| (215) | Prema tome, potpora ne ispunjava kriterije spojivosti predviđene Smjernicama iz 2005. za početne potpore. |
| --- | --- |

(215)

Prema tome, potpora ne ispunjava kriterije spojivosti predviđene Smjernicama iz 2005. za početne potpore.

| (216) | S obzirom na prethodno navedeno potpora je nespojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(216)

S obzirom na prethodno navedeno potpora je nespojiva s unutarnjim tržištem.

8.   POVRAT

POVRAT

| (217) | U skladu s odredbama UFEU-a i ustaljenom sudskom praksom Suda Komisija je nadležna zaključiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu ako se utvrdi da nije spojiva s unutarnjim tržištem. Isto tako, Sud dosljedno tvrdi da je obveza države članice da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem oblikovana u cilju ponovne uspostave prethodno postojeće stanje. |
| --- | --- |

(217)

U skladu s odredbama UFEU-a i ustaljenom sudskom praksom Suda Komisija je nadležna zaključiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu ako se utvrdi da nije spojiva s unutarnjim tržištem. Isto tako, Sud dosljedno tvrdi da je obveza države članice da ukine potporu koju Komisija smatra nespojivom s unutarnjim tržištem oblikovana u cilju ponovne uspostave prethodno postojeće stanje.

| (218) | U tim okolnostima Sud je ocijenio da je cilj postignut kada korisnik povrati iznose nezakonito dodijeljene potpore. Naime, tim povratom korisnik gubi prednost koju je na tržištu imao u odnosu na svoje konkurente i ponovno se uspostavlja stanje koje je postojalo prije isplate potpore. |
| --- | --- |

(218)

U tim okolnostima Sud je ocijenio da je cilj postignut kada korisnik povrati iznose nezakonito dodijeljene potpore. Naime, tim povratom korisnik gubi prednost koju je na tržištu imao u odnosu na svoje konkurente i ponovno se uspostavlja stanje koje je postojalo prije isplate potpore.

| (219) | U skladu s tom sudskom praksom, u članku 16. stavku 1. Uredbe (EU) 2015/1589 propisano je da „[k]ada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od dotične države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere za povrat sredstava potpore od korisnika [...]”. |
| --- | --- |

(219)

U skladu s tom sudskom praksom, u članku 16. stavku 1. Uredbe (EU) 2015/1589 propisano je da „[k]ada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od dotične države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere za povrat sredstava potpore od korisnika [...]”.

| (220) | Prema tome, budući da su predmetne mjere provedene protivno članku 108. stavku 3. UFEU-a i da su nespojive s unutarnjim tržištem, moraju biti predmet povrata sredstava kako bi se ponovno uspostavilo stanje na tržištu koje je postojalo prije njihove dodjele. Povrat sredstava mora obuhvaćati razdoblje nakon trenutka u kojem je prednost dodijeljena korisnicima, odnosno od trenutka kada je potpora stavljena na raspolaganje korisnicima, do stvarnog povrata potpore. Dakle, iznosi koje valja povratiti trebaju stvarati kamate do trenutka stvarnog povrata potpore. |
| --- | --- |

(220)

Prema tome, budući da su predmetne mjere provedene protivno članku 108. stavku 3. UFEU-a i da su nespojive s unutarnjim tržištem, moraju biti predmet povrata sredstava kako bi se ponovno uspostavilo stanje na tržištu koje je postojalo prije njihove dodjele. Povrat sredstava mora obuhvaćati razdoblje nakon trenutka u kojem je prednost dodijeljena korisnicima, odnosno od trenutka kada je potpora stavljena na raspolaganje korisnicima, do stvarnog povrata potpore. Dakle, iznosi koje valja povratiti trebaju stvarati kamate do trenutka stvarnog povrata potpore.

| (221) | Belgija je dopisom od 20. ožujka 2017. obavijestila Komisiju o povlačenju kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. kraljevskim dekretom od 15. ožujka 2017. Dakle, Belgija je ukinula mjeru potpore, koja u budućnosti više neće proizvoditi učinke. |
| --- | --- |

(221)

Belgija je dopisom od 20. ožujka 2017. obavijestila Komisiju o povlačenju kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. kraljevskim dekretom od 15. ožujka 2017. Dakle, Belgija je ukinula mjeru potpore, koja u budućnosti više neće proizvoditi učinke.

| (222) | Nadalje, Belgija je dopisom od 16. svibnja 2017. isto tako dostavila sve elemente potrebne kako bi se dokazalo da su zračni prijevoznici Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium u skladu s kraljevskim dekretom od 15. ožujka 2017. vratili primljene iznose potpore, zajedno s kamatama obračunatima od 22. rujna 2014., na temelju osnovice sastavljene u skladu s poglavljem V. Uredbe (EZ) br. 794/2004 i Uredbe Komisije (EZ) br. 271/2008 (54) o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004, odnosno 16 779 819 EUR potpore i 543 546,30 EUR kamata, 2 143 621 EUR potpore i 69 438,01 EUR kamata i 76 560 EUR potpore i 2 480 EUR kamata. |
| --- | --- |

(222)

Nadalje, Belgija je dopisom od 16. svibnja 2017. isto tako dostavila sve elemente potrebne kako bi se dokazalo da su zračni prijevoznici Brussels Airlines, TUI Airlines Belgium i Thomas Cook Airlines Belgium u skladu s kraljevskim dekretom od 15. ožujka 2017. vratili primljene iznose potpore, zajedno s kamatama obračunatima od 22. rujna 2014., na temelju osnovice sastavljene u skladu s poglavljem V. Uredbe (EZ) br. 794/2004 i Uredbe Komisije (EZ) br. 271/2008 (54) o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004, odnosno 16 779 819 EUR potpore i 543 546,30 EUR kamata, 2 143 621 EUR potpore i 69 438,01 EUR kamata i 76 560 EUR potpore i 2 480 EUR kamata.

54

| (223) | U pogledu tih elemenata, uzimajući u obzir povrat plaćenih iznosa potpore i odgovarajućih kamata, Komisija smatra da su korisnici izgubili prednost koju su uživali na tržištu u odnosu na konkurenciju i da je ponovno uspostavljeno stanje u pogledu tržišnog natjecanja koje je postojalo prije isplate potpore. |
| --- | --- |

(223)

U pogledu tih elemenata, uzimajući u obzir povrat plaćenih iznosa potpore i odgovarajućih kamata, Komisija smatra da su korisnici izgubili prednost koju su uživali na tržištu u odnosu na konkurenciju i da je ponovno uspostavljeno stanje u pogledu tržišnog natjecanja koje je postojalo prije isplate potpore.

| (224) | S obzirom na prethodno navedeno nema potrebe za time da se Belgiji naloži da provede ukidanje mjere i povrat nespojive potrebe od korisnika jer je već provela te radnje. |
| --- | --- |

(224)

S obzirom na prethodno navedeno nema potrebe za time da se Belgiji naloži da provede ukidanje mjere i povrat nespojive potrebe od korisnika jer je već provela te radnje.

9.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (225) | Komisija utvrđuje da je Belgija nezakonito provela državnu potporu u korist zračnih prijevoznika koji su ispunjavali uvjete utvrđene člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., protivno članku 108. stavku 3. UFEU-a. Budući da ne postoji nikakav element spojivosti, zaključeno je da je program nespojiv s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(225)

Komisija utvrđuje da je Belgija nezakonito provela državnu potporu u korist zračnih prijevoznika koji su ispunjavali uvjete utvrđene člankom 2. točkom 1. kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014., protivno članku 108. stavku 3. UFEU-a. Budući da ne postoji nikakav element spojivosti, zaključeno je da je program nespojiv s unutarnjim tržištem.

| (226) | Međutim, budući da je Belgija povukla kraljevski dekret od 7. siječnja 2014. i provela povrat iznosa potpore i odgovarajućih kamata, ponovno je uspostavljeno stanje prisutno prije dodjele te nezakonite i nespojive državne potpore. Stoga nema potrebe za time da se naloži ukidanje mjere i povrat predmetne potpore, |
| --- | --- |

(226)

Međutim, budući da je Belgija povukla kraljevski dekret od 7. siječnja 2014. i provela povrat iznosa potpore i odgovarajućih kamata, ponovno je uspostavljeno stanje prisutno prije dodjele te nezakonite i nespojive državne potpore. Stoga nema potrebe za time da se naloži ukidanje mjere i povrat predmetne potpore,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Subvencija dodijeljena kraljevskim dekretom od 7. siječnja 2014. u korist određenih zračnih prijevoznika predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

2.   Potpora iz stavka 1. koju je Kraljevina Belgija nezakonito provela protivno članku 108. stavku 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije nespojiva je s unutarnjim tržištem.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Belgiji.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. srpnja 2017.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  SL C 24, 23.1.2015., str. 10.

1

(2)  Vidjeti bilješku na 1. stranici.

2

(3)  Brojke u zagradama predstavljaju promjenu u broju putnika ili letova u odnosu na prethodnu godinu.

3

(4)  Kraljevski dekret od 27. svibnja 2004. o preoblikovanju društva Brussels International Airport Company u privatnopravno dioničko društvo i o objektima zračnih luka (belgijski službeni list Moniteur belge od 24. lipnja 2004., str. 51750.).

4

Moniteur belge

(5)  Ontario Teachers' Pension Plan.

5

(6)  MAp Airports putem Macquarie European Infrastructure Fund I i Macquarie European Infrastructure Fund III.

6

(7)  Posebni zakon od 8. kolovoza 1980. o institucionalnim reformama (Moniteur belge od 15. kolovoza 1980., str. 9434.).

7

Moniteur belge

(8)  Kraljevski dekret od 21. lipnja 2004. o dodjeli operativne licencije za zračnu luku Bruxelles-National dioničkom društvu B.I.A.C. (Moniteur belge od 15. srpnja 2004., str. 55640.).

8

(9)  Članak 1. točka 12. i članak 30. točka 7. kraljevskog dekreta od 27. svibnja 2004.

9

(10)  Članak 35. stavak 1. kraljevskog dekreta od 27. svibnja 2004.

10

(11)  Odgovor od 12. ožujka 2015. na zahtjev za informacijama od 10. veljače 2015. (odgovor na pitanje 5.b).

11

(12)  Kraljevski dekret od 7. siječnja 2014. o dodjeli subvencije društvu Brussels Airport Company, nositelju operativne licencije za zračnu luku Bruxelles National, za potporu objektima povezanima sa sigurnošću (Moniteur belge, 23. travnja 2014., str. 34506.).

12

Moniteur belge

(13)  U ovom kontekstu izraz „korisnici zračne luke Bruxelles-National” znači zračni prijevoznici koji polijeću iz te zračne luke.

13

(14)  Odgovor od 12. ožujka 2015. na zahtjev za informacijama od 10. veljače 2015.

14

(15)  Kraljevski dekret od 15. ožujka 2017. o stavljanju izvan snage Kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. dodjeli subvencije društvu Brussels Airport Company, nositelju operativne licencije za zračnu luku Bruxelles National, za potporu objektima povezanima sa sigurnošću (Moniteur belge, 24. ožujka 2017.).

15

(16)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.). Obavijest Komisije o aktualnim državnim potporama oporavak referentnih kamatnih stopa i/diskontna stopa za 28 država članica primjenjuje od 1. siječnja 2014. (Objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.)) (SL C 2, 7.1.2014., str. 7.).

16

(17)  Uredba Komisije (EZ) br. 800/2008 od 6. kolovoza 2008. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima sa zajedničkim tržištem u primjeni članaka 87. i 88. Ugovora (Uredba o općem skupnom izuzeću) (SL L 214, 9.8.2008., str. 3.).

17

(18)  Komunikacija Komisije – Smjernice o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (SL C 99, 4.4.2014., str. 3.).

18

(19)  Točka 145. Smjernica o zrakoplovstvu.

19

(20)  Odluka Komisije (EU) 2016/2069 od 1. listopada 2014. o mjerama SA.14093 (C 76/2002) koje je poduzela Belgija u korist društava Brussels South Charleroi Airport i Ryanair (SL L 325, 30.11.2016., str. 63.).

20

(21)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

21

(22)  Uredba Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015., str. 9.).

22

(23)  
  SL L 325, 30.11.2016., str. 63.

23

(24)  
  Moniteur belge od 31. prosinca 2001.

24

Moniteur belge

(25)  Osobito njegov članak 158. stavak 1. točke 2. i 4.

25

(26)  Konvencija o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu, Chicago, 7. prosinca 1944., Ujedinjeni narodi, Zbornik ugovora, svezak 15., br. 102, članak 15.

26

(27)  Direktiva 2009/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o naknadama zračnih luka (SL L 70, 14.3.2009., str. 11.).

27

(28)  Vidjeti, na primjer, presudu Suda od 10. siječnja 2006., Ministero dell'Economia e delle Finanze protiv Cassa di Risparmio di Firenze, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, točku 129.

28

(29)  Vidjeti presude Suda Europske unije od 18. lipnja 1998., Komisija/Italija, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, t. 36.; presudu od 23. travnja 1991., Höfner and Elser, C-41/90, ECLI:CU:C:1991:161, t. 21.; presudu od 16. studenoga 1995., Fédération Française des Sociétés d'Assurances protiv Ministarstva poljoprivrede i ribarstva, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, t. 14. i presudu od 11. prosinca 1997., Job Centre, C-55/96, ECLI:EU:C:1997:603, t. 21.

29

(30)  Vidjeti presudu Suda Europske unije od 16. lipnja 1987., Komisija protiv Italije, C-118/85, ECLI:EU:C:1987:283, t. 7., i presudu od 18. lipnja 1998., Komisija protiv Italije, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, t. 36.

30

(31)  Vidjeti, na primjer, presudu Suda od 17. srpnja 2008., Essent Netwerk Noord, C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413, točke 58. do 74.

31

(32)  Vidjeti, među ostalim, presudu Suda od 14. veljače 1990., Francuska protiv Komisije, C-301/87, ECLI:EU:C:1990:67, točka 41.

32

(33)  Presuda Suda od 2. srpnja 1974., Italija protiv Komisije, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, točka 27.

33

(34)  Termin „državne intervencije” ne odnosi se samo na pozitivne akcije države, nego obuhvaća i činjenicu da tijela vlasti u nekim okolnostima ne poduzimaju mjere, na primjer za naplatu dugova. Vidjeti, na primjer, presudu Suda od 12. listopada 2000., Magefesa, C-480/98, ECLI:EU:C:2000:559, točke 19. i 20.

34

(35)  Presuda Suda od 2. srpnja 1974., Italija protiv Komisije, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, točka 13.

35

(36)  Odluka Komisije 2004/339/EZ od 15. listopada 2003. o mjerama koje je Italija provela za društvo RAI SpA (SL L 119, 23.4.2004., str. 1.), uvodna izjava 69.; Mišljenje nezavisnog odvjetnika Fennellyja od 26. studenoga 1998., Francuska protiv Komisije, C-251/97, ECLI:EU:C:1998:572, točka 26.

36

(37)  Presuda Suda Europske unije od 24. srpnja 2003., Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg protiv Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, točke 87. do 93.

37

(38)  Presuda Suda Europske unije od 21. prosinca 2016., Komisija protiv Hansestadt Lübeck, C-524/14 P, ECLI:EU:C:2016:971.

38

(39)  Presuda Suda Europske unije od 21. prosinca 2016., Komisija protiv Hansestadt Lübeck, C-524/14 P, ECLI:EU:C:2016:971, točka 62.

39

(40)  Argumenti Belgije u ovom pogledu u biti su navedeni u njezinu odgovoru od 2. travnja 2014. na zahtjev za informacijama od 11. veljače 2014., u njezinim primjedbama o odluci o pokretanju postupka i u njezinu odgovoru od 12. ožujka 2015. na zahtjev za informacijama od 10. veljače 2015.

40

(41)  Primjedbe Belgije o Odluci o pokretanju postupka (Dopis od 15. siječnja 2015.).

41

(42)  Prilog 2. odgovoru od 2. travnja 2014. na zahtjev za informacijama od 11. veljače 2014.

42

(43)  Odgovor od 2. travnja 2014. na 14. pitanje zahtjeva za informacijama od 11. veljače 2014.

43

(44)  Vidjeti treću uvodnu izjavu kraljevskog dekreta od 7. siječnja 2014. u kojoj je utvrđen taj cilj.

44

(45)  Odgovor Belgije od 12. ožujka 2015. na 2. pitanje iz zahtjeva Komisije za informacijama od 10. veljače 2015.

45

(46)  Odgovor od 2. travnja 2014. na zahtjev za informacijama od 11. veljače 2014. i odgovor od 12. ožujka 2015. na zahtjev za informacijama od 10. veljače 2015.

46

(47)  Odgovor od 14. ožujka 2015. na zahtjev za informacijama od 10. veljače 2015.

47

(48)  Presuda Općeg suda od 30. travnja 1998., Het Vlaamse Gewest protiv Komisije, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77, točke 46. i 49. do 53.

48

(49)  Presuda Suda od 14. siječnja 2015., Eventech protiv Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, točka 65.; presuda Suda od 8. svibnja 2013., Libert i dr., spojeni predmeti C-197/11 i C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, točka 76.

49

(50)  Presuda Suda od 14. siječnja 2015., Eventech protiv Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, točka 66.; presuda Suda od 8. svibnja 2013., Libert i dr., spojeni predmeti C-197/11 i C-203/11, ECLI:EU:C:2013:288, točka 77.; presuda Suda od 4. travnja 2001., Friulia Venezia Giulia, T-288/97, ECLI:EU:T:2001:115, točka 41.

50

(51)  Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 оd 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str. 1.).

51

(52)  Odluka Komisije 2012/21/EU od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 7, 11.1.2012., str. 3.).

52

(53)  
  SL C 312, 9.12.2005., str. 1.

53

(54)  Uredba Komisije (EZ) br. 271/2008 od 30. siječnja 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004 o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 82, 25.3.2008., str. 1.).

54

---

| 15.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 257/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 257/57

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/1538

оd 11. listopada 2018.

o usklađivanju radiofrekvencijskog spektra za uporabu uređaja malog dometa u frekvencijskim pojasevima 874–876 MHz i 915–921 MHz

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 6535)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Odluku br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru) (1), a posebno njezin članak 4. stavke 3. i 4.,

budući da:

| (1) | Uređaji malog dometa obično su proizvodi za masovno tržište i/ili prenosivi proizvodi koji se mogu jednostavno prenositi i upotrebljavati preko granica. Različiti uvjeti za pristup spektru mogu spriječiti njihovo slobodno kretanje, povećavaju troškove njihove proizvodnje i stvaraju rizike od štetnih smetnji u radu s drugim radijskim aplikacijama i uslugama zbog neovlaštene uporabe. Odlukom Komisije 2006/771/EZ (2) usklađuju se tehnički uvjeti uporabe spektra za širok raspon uređaja malog dometa. |
| --- | --- |

(1)

Uređaji malog dometa obično su proizvodi za masovno tržište i/ili prenosivi proizvodi koji se mogu jednostavno prenositi i upotrebljavati preko granica. Različiti uvjeti za pristup spektru mogu spriječiti njihovo slobodno kretanje, povećavaju troškove njihove proizvodnje i stvaraju rizike od štetnih smetnji u radu s drugim radijskim aplikacijama i uslugama zbog neovlaštene uporabe. Odlukom Komisije 2006/771/EZ (2) usklađuju se tehnički uvjeti uporabe spektra za širok raspon uređaja malog dometa.

| (2) | Odlukom br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) od država članica traži se da radi poboljšanja učinkovitosti i fleksibilnosti, u suradnji s Komisijom i tamo gdje je to prikladno, potiču kolektivnu i zajedničku uporabu radiofrekvencijskog spektra te da nastoje osigurati njegovu raspoloživost za internet stvari, uključujući za radiofrekvencijsku identifikaciju (RFID). Tehnički uvjeti za uporabu frekvencijskog pojasa 863–870 MHz za internet stvari, uključujući za RFID, obuhvaćeni su Odlukom 2006/771/EZ, kojom se utvrđuju opći usklađeni tehnički uvjeti za uporabu širokog raspona uređaja malog dometa koji, kao rezultat toga, podliježu samo općem ovlaštenju na temelju nacionalnog prava. Međutim, okruženje za dijeljenje u pojasevima 874–876 MHz i 915–921 MHz odstupa od ovog pristupa spektru za uređaje malog dometa i stoga zahtijeva poseban regulatorni okvir. |
| --- | --- |

(2)

Odlukom br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) od država članica traži se da radi poboljšanja učinkovitosti i fleksibilnosti, u suradnji s Komisijom i tamo gdje je to prikladno, potiču kolektivnu i zajedničku uporabu radiofrekvencijskog spektra te da nastoje osigurati njegovu raspoloživost za internet stvari, uključujući za radiofrekvencijsku identifikaciju (RFID). Tehnički uvjeti za uporabu frekvencijskog pojasa 863–870 MHz za internet stvari, uključujući za RFID, obuhvaćeni su Odlukom 2006/771/EZ, kojom se utvrđuju opći usklađeni tehnički uvjeti za uporabu širokog raspona uređaja malog dometa koji, kao rezultat toga, podliježu samo općem ovlaštenju na temelju nacionalnog prava. Međutim, okruženje za dijeljenje u pojasevima 874–876 MHz i 915–921 MHz odstupa od ovog pristupa spektru za uređaje malog dometa i stoga zahtijeva poseban regulatorni okvir.

| (3) | Na temelju stalnog mandata povjerenog u srpnju 2006. Europskoj konferenciji poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT) u skladu s člankom 4. stavkom 2. Odluke br. 676/2002/EZ za ažuriranje Priloga Odluci 2006/771/EZ u skladu s tehnološkim i tržišnim razvojem u području uređaja malog dometa, Komisija je u srpnju 2014. od CEPT-a izričito zatražila, u svojem pismu s uputama za odgovarajući šesti ciklus ažuriranja (RSCOM 13-78rev2), da ispita mogućnost uvođenja uređaja malog dometa u pojaseve 870–876 MHz i 915–921 MHz uz omogućivanje državnim upravama određene fleksibilnosti i zaštitu postojeće uporabe spektra za potrebe javnog reda i javne sigurnosti i obrane (kao što su autonomna zrakoplovna i kopnena vozila, daljinsko upravljanje i telemetrija, taktički radijski releji, taktički komunikacijski sustavi i podatkovne poveznice) te željeznica. |
| --- | --- |

(3)

Na temelju stalnog mandata povjerenog u srpnju 2006. Europskoj konferenciji poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT) u skladu s člankom 4. stavkom 2. Odluke br. 676/2002/EZ za ažuriranje Priloga Odluci 2006/771/EZ u skladu s tehnološkim i tržišnim razvojem u području uređaja malog dometa, Komisija je u srpnju 2014. od CEPT-a izričito zatražila, u svojem pismu s uputama za odgovarajući šesti ciklus ažuriranja (RSCOM 13-78rev2), da ispita mogućnost uvođenja uređaja malog dometa u pojaseve 870–876 MHz i 915–921 MHz uz omogućivanje državnim upravama određene fleksibilnosti i zaštitu postojeće uporabe spektra za potrebe javnog reda i javne sigurnosti i obrane (kao što su autonomna zrakoplovna i kopnena vozila, daljinsko upravljanje i telemetrija, taktički radijski releji, taktički komunikacijski sustavi i podatkovne poveznice) te željeznica.

| (4) | CEPT je 6. ožujka 2017. kao odgovor dostavio dopunu (RSCOM17-07) svojeg izvješća 59 od 17. srpnja 2016., u kojoj su dostupni zaključci o mogućnosti tehnički usklađene uporabe pojaseva 870–876 MHz i 915–921 MHz kako bi se omogućilo uvođenje tehnički naprednih RFID rješenja te novih uređaja malog dometa kojima se omogućuju nove vrste aplikacija M2M i interneta stvari. Te aplikacije M2M i interneta stvari temelje se na umreženim uređajima malog dometa pod kontrolom pristupnih točaka mreže koje, kao pristupne točke fiksne mreže u podatkovnoj mreži, služe kao točka povezivanja za druge uređaje malog dometa u takvoj mreži s platformama za usluge izvan te mreže prijenosom podataka prikupljenih iz terminalnih čvorišta pod njihovom kontrolom. Tim mogućnostima usklađivanja uzimaju se u obzir i nove mogućnosti u pojasu 863–868 MHz koji je već usklađen za uređaje malog dometa. |
| --- | --- |

(4)

CEPT je 6. ožujka 2017. kao odgovor dostavio dopunu (RSCOM17-07) svojeg izvješća 59 od 17. srpnja 2016., u kojoj su dostupni zaključci o mogućnosti tehnički usklađene uporabe pojaseva 870–876 MHz i 915–921 MHz kako bi se omogućilo uvođenje tehnički naprednih RFID rješenja te novih uređaja malog dometa kojima se omogućuju nove vrste aplikacija M2M i interneta stvari. Te aplikacije M2M i interneta stvari temelje se na umreženim uređajima malog dometa pod kontrolom pristupnih točaka mreže koje, kao pristupne točke fiksne mreže u podatkovnoj mreži, služe kao točka povezivanja za druge uređaje malog dometa u takvoj mreži s platformama za usluge izvan te mreže prijenosom podataka prikupljenih iz terminalnih čvorišta pod njihovom kontrolom. Tim mogućnostima usklađivanja uzimaju se u obzir i nove mogućnosti u pojasu 863–868 MHz koji je već usklađen za uređaje malog dometa.

| (5) | RFID uređaji koji se koriste spektrom u nižem rasponu od 900 MHz dostupni su gotovo posvuda u svijetu. Osiguravanjem njihove potpune dostupnosti i u Uniji stvorile bi se nove prilike za globalnu uporabu, što bi koristilo poduzećima iz Unije. Na isti bi način umreženim uređajima malog dometa, koji omogućuju širok raspon aplikacija interneta stvari uključujući jeftini internet stvari, mogao koristiti taj potencijal globalne usklađenosti te bi mogao omogućiti i aplikacije kao što su globalno praćenje imovine ili pomoći inovatorima iz Unije koji se bave uređajima za pametni dom da povećaju svoj tržišni doseg. Ti novi uređaji stoga predstavljaju važan brzorastući sektor s velikim potencijalom za inovacije. Uniji bi trebala koristiti gotovo globalna dostupnost takvih uređaja i odgovarajućih aplikacija te važne ekonomije razmjera i niži troškovi koji proizlaze iz osiguravanja usklađivanja tehničkih uvjeta uporabe spektra u pojasevima 874–876 MHz i 915–921 MHz u svim državama članicama. |
| --- | --- |

(5)

RFID uređaji koji se koriste spektrom u nižem rasponu od 900 MHz dostupni su gotovo posvuda u svijetu. Osiguravanjem njihove potpune dostupnosti i u Uniji stvorile bi se nove prilike za globalnu uporabu, što bi koristilo poduzećima iz Unije. Na isti bi način umreženim uređajima malog dometa, koji omogućuju širok raspon aplikacija interneta stvari uključujući jeftini internet stvari, mogao koristiti taj potencijal globalne usklađenosti te bi mogao omogućiti i aplikacije kao što su globalno praćenje imovine ili pomoći inovatorima iz Unije koji se bave uređajima za pametni dom da povećaju svoj tržišni doseg. Ti novi uređaji stoga predstavljaju važan brzorastući sektor s velikim potencijalom za inovacije. Uniji bi trebala koristiti gotovo globalna dostupnost takvih uređaja i odgovarajućih aplikacija te važne ekonomije razmjera i niži troškovi koji proizlaze iz osiguravanja usklađivanja tehničkih uvjeta uporabe spektra u pojasevima 874–876 MHz i 915–921 MHz u svim državama članicama.

| (6) | Usklađeni tehnički uvjeti uporabe omogućuju predvidljivo okruženje za dijeljenje određivanjem unutar frekvencijskog pojasa ograničenja snage odašiljanja, jakosti polja ili gustoće snage za određenu kategoriju uređaja malog dometa, kao i nekih dodatnih parametara i ograničenja uporabe na temelju osnovnih studija kompatibilnosti. Takvim uvjetima trebale bi se spriječiti štetne smetnje, potaknuti pouzdana i učinkovita uporaba frekvencijskih pojaseva te omogućiti fleksibilnost za razne primjene. Time bi se posljedično trebao omogućiti rad većine uređaja malog dometa u većini država članica na neisključivoj i zajedničkoj osnovi, podložno općem sustavu ovlaštenja na temelju nacionalnog prava, slično uređajima malog dometa usklađenima u okviru Odluke 2006/771/EZ. To ne dovodi u pitanje članak 5. Direktive 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) ni članak 9. stavke 3. i 4. Direktive 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) te je u skladu s člankom 7. Direktive 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6) u pogledu mogućnosti uvođenja dodatnih zahtjeva za zajedničku neisključivu uporabu tih pojaseva za određene svrhe ako usklađeni tehnički uvjeti ili opći uvjeti ovlaštenja nisu dovoljni za osiguravanje odgovarajuće kvalitete usluge. |
| --- | --- |

(6)

Usklađeni tehnički uvjeti uporabe omogućuju predvidljivo okruženje za dijeljenje određivanjem unutar frekvencijskog pojasa ograničenja snage odašiljanja, jakosti polja ili gustoće snage za određenu kategoriju uređaja malog dometa, kao i nekih dodatnih parametara i ograničenja uporabe na temelju osnovnih studija kompatibilnosti. Takvim uvjetima trebale bi se spriječiti štetne smetnje, potaknuti pouzdana i učinkovita uporaba frekvencijskih pojaseva te omogućiti fleksibilnost za razne primjene. Time bi se posljedično trebao omogućiti rad većine uređaja malog dometa u većini država članica na neisključivoj i zajedničkoj osnovi, podložno općem sustavu ovlaštenja na temelju nacionalnog prava, slično uređajima malog dometa usklađenima u okviru Odluke 2006/771/EZ. To ne dovodi u pitanje članak 5. Direktive 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) ni članak 9. stavke 3. i 4. Direktive 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) te je u skladu s člankom 7. Direktive 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6) u pogledu mogućnosti uvođenja dodatnih zahtjeva za zajedničku neisključivu uporabu tih pojaseva za određene svrhe ako usklađeni tehnički uvjeti ili opći uvjeti ovlaštenja nisu dovoljni za osiguravanje odgovarajuće kvalitete usluge.

| (7) | Iako pojasevi 873–876 MHz i 918–921 MHz nisu pravom Unije ni odlukom Europskog odbora za komunikacije (ECC) usklađeni za uporabu GSM-R-a, oni se mogu upotrebljavati za tu svrhu na nacionalnoj osnovi podložno nacionalnoj odluci u skladu s radijskim propisima Međunarodne telekomunikacijske unije (radijski propisi ITU-a). Stoga, ako usklađeni tehnički uvjeti u okviru općih ovlaštenja ne bi bili dostatni za zaštitu takve uporabe pojaseva 873–876 MHz i 918–921 MHz za nacionalno proširenje GSM-a za željeznice (E-GSM-R), predmetne države članice trebale bi moći učiniti uporabu uređaja malog dometa podložnom pojedinačnim neisključivim ovlaštenjima ili posebnim zahtjevima za ugradnju ili rad, geografskim ograničenjima ili posebnim tehnikama za smanjenje smetnji bez utjecaja na usklađene tehničke uvjete za pristup spektru za uređaje malog dometa unutar pojaseva. Takva ograničenja, ako su potrebna u određenoj državi članici, mogla bi osobito osigurati koordinaciju radi omogućivanja geografskog dijeljenja između E-GSM-R-a s jedne strane i RFID uređaja i umreženih uređaja malog dometa s druge strane. |
| --- | --- |

(7)

Iako pojasevi 873–876 MHz i 918–921 MHz nisu pravom Unije ni odlukom Europskog odbora za komunikacije (ECC) usklađeni za uporabu GSM-R-a, oni se mogu upotrebljavati za tu svrhu na nacionalnoj osnovi podložno nacionalnoj odluci u skladu s radijskim propisima Međunarodne telekomunikacijske unije (radijski propisi ITU-a). Stoga, ako usklađeni tehnički uvjeti u okviru općih ovlaštenja ne bi bili dostatni za zaštitu takve uporabe pojaseva 873–876 MHz i 918–921 MHz za nacionalno proširenje GSM-a za željeznice (E-GSM-R), predmetne države članice trebale bi moći učiniti uporabu uređaja malog dometa podložnom pojedinačnim neisključivim ovlaštenjima ili posebnim zahtjevima za ugradnju ili rad, geografskim ograničenjima ili posebnim tehnikama za smanjenje smetnji bez utjecaja na usklađene tehničke uvjete za pristup spektru za uređaje malog dometa unutar pojaseva. Takva ograničenja, ako su potrebna u određenoj državi članici, mogla bi osobito osigurati koordinaciju radi omogućivanja geografskog dijeljenja između E-GSM-R-a s jedne strane i RFID uređaja i umreženih uređaja malog dometa s druge strane.

| (8) | Nadalje, u skladu s člankom 1. stavkom 4. Odluke br. 676/2002/EZ, s obzirom na to da države članice zadržavaju pravo na organiziranje i uporabu svojeg radijskog spektra za potrebe javnog reda i javne sigurnosti te obrane, one bi trebale ostati slobodne da štite postojeću i buduću uporabu tih pojaseva i susjednih pojaseva za vojne i druge potrebe javne sigurnosti i javnog reda uz nastojanje da se postigne cilj stavljanja na raspolaganje minimalnih usklađenih temeljnih pojaseva za umrežene uređaje malog dometa prema tehničkim uvjetima definiranima u ovoj Odluci. |
| --- | --- |

(8)

Nadalje, u skladu s člankom 1. stavkom 4. Odluke br. 676/2002/EZ, s obzirom na to da države članice zadržavaju pravo na organiziranje i uporabu svojeg radijskog spektra za potrebe javnog reda i javne sigurnosti te obrane, one bi trebale ostati slobodne da štite postojeću i buduću uporabu tih pojaseva i susjednih pojaseva za vojne i druge potrebe javne sigurnosti i javnog reda uz nastojanje da se postigne cilj stavljanja na raspolaganje minimalnih usklađenih temeljnih pojaseva za umrežene uređaje malog dometa prema tehničkim uvjetima definiranima u ovoj Odluci.

| (9) | Europska željeznička zajednica pokrenula je 2012. projekt budućeg željezničkog mobilnog komunikacijskog sustava (Future Rail Mobile Communications System - FRMCS) radi pripreme za uvođenje nasljednika sustava GSM-R. Budući da taj projekt nije dovoljno napredovao u vrijeme pripremanja dopune (RSCOM17-07) izvješću 59 CEPT-a, dopuna ne uzima u obzir takav budući sustav. To je primljeno na znanje na 59. sastanku Odbora za radiofrekvencijski spektar održanom 15.–16. ožujka 2017. i Komisija je pozvana da radi na rješenju kojim se uzimaju u obzir buduće potrebe FRMCS-a. U tu je svrhu Komisija 19. lipnja 2017. organizirala radionicu za dionike o „Učinkovitoj uporabi spektra u pojasevima 870–876 MHz i 915–921 MHz u internetu stvari i željeznicama”. |
| --- | --- |

(9)

Europska željeznička zajednica pokrenula je 2012. projekt budućeg željezničkog mobilnog komunikacijskog sustava (Future Rail Mobile Communications System - FRMCS) radi pripreme za uvođenje nasljednika sustava GSM-R. Budući da taj projekt nije dovoljno napredovao u vrijeme pripremanja dopune (RSCOM17-07) izvješću 59 CEPT-a, dopuna ne uzima u obzir takav budući sustav. To je primljeno na znanje na 59. sastanku Odbora za radiofrekvencijski spektar održanom 15.–16. ožujka 2017. i Komisija je pozvana da radi na rješenju kojim se uzimaju u obzir buduće potrebe FRMCS-a. U tu je svrhu Komisija 19. lipnja 2017. organizirala radionicu za dionike o „Učinkovitoj uporabi spektra u pojasevima 870–876 MHz i 915–921 MHz u internetu stvari i željeznicama”.

| (10) | Tijekom radionice prisutni su dionici (zajednice u sektoru željeznica, RFID-a i interneta stvari) izrazili snažnu volju za usklađivanjem buduće uporabe pojaseva 870–876 MHz i 915–921 MHz. Na temelju dodatnih podataka od njih i od CEPT-a (RSCOM18-14) nakon radionice te uzimajući u obzir mišljenje Odbora za radiofrekvencijski spektar podpojasevi 874,4–876 MHz i 919,4–921 MHz trebali bi biti rezervirani za potencijalnu buduću uporabu u željeznicama. Nadalje, odgovarajući spektar trebalo bi staviti na raspolaganje za RFID i internet stvari kako bi se omogućile njihove glavne koristi i postigao usklađen pristup u cijeloj Uniji. Zbog toga je potrebno odstupiti od dopune Izvješća 59 CEPT-a. Međutim, iako se njime prilagođava lokacija i veličina frekvencijskih pojaseva, to odstupanje ostaje u granicama tehničkih uvjeta kako je predložio CEPT. |
| --- | --- |

(10)

Tijekom radionice prisutni su dionici (zajednice u sektoru željeznica, RFID-a i interneta stvari) izrazili snažnu volju za usklađivanjem buduće uporabe pojaseva 870–876 MHz i 915–921 MHz. Na temelju dodatnih podataka od njih i od CEPT-a (RSCOM18-14) nakon radionice te uzimajući u obzir mišljenje Odbora za radiofrekvencijski spektar podpojasevi 874,4–876 MHz i 919,4–921 MHz trebali bi biti rezervirani za potencijalnu buduću uporabu u željeznicama. Nadalje, odgovarajući spektar trebalo bi staviti na raspolaganje za RFID i internet stvari kako bi se omogućile njihove glavne koristi i postigao usklađen pristup u cijeloj Uniji. Zbog toga je potrebno odstupiti od dopune Izvješća 59 CEPT-a. Međutim, iako se njime prilagođava lokacija i veličina frekvencijskih pojaseva, to odstupanje ostaje u granicama tehničkih uvjeta kako je predložio CEPT.

| (11) | Rezerviranje pojaseva 874,4–876 MHz i 919,4–921 MHz za FRMCS podliježe daljnjem ispitivanju i možda će u budućnosti zahtijevati preispitivanje ove Odluke u pogledu tih pojaseva. |
| --- | --- |

(11)

Rezerviranje pojaseva 874,4–876 MHz i 919,4–921 MHz za FRMCS podliježe daljnjem ispitivanju i možda će u budućnosti zahtijevati preispitivanje ove Odluke u pogledu tih pojaseva.

| (12) | Iako se ovom Odlukom omogućuje veća fleksibilnost provedbe u usporedbi s Odlukom 2006/771/EZ i iako zaštita postojeće uporabe pojaseva za potrebe javnog reda i javne sigurnosti, obrane i željeznica može dovesti do ograničenja ili čak do djelomične ili potpune nedostupnosti spektra u nekim državama članicama, trebala bi se spriječiti daljnja fragmentacija pojaseva i omogućiti uporaba usluga interneta stvari, uključujući RFID, u usklađenim minimalnim temeljnim pojasevima diljem Unije. |
| --- | --- |

(12)

Iako se ovom Odlukom omogućuje veća fleksibilnost provedbe u usporedbi s Odlukom 2006/771/EZ i iako zaštita postojeće uporabe pojaseva za potrebe javnog reda i javne sigurnosti, obrane i željeznica može dovesti do ograničenja ili čak do djelomične ili potpune nedostupnosti spektra u nekim državama članicama, trebala bi se spriječiti daljnja fragmentacija pojaseva i omogućiti uporaba usluga interneta stvari, uključujući RFID, u usklađenim minimalnim temeljnim pojasevima diljem Unije.

| (13) | U skladu s člancima 5. i 10. Odluke 676/2002/EZ i kako se zahtijeva Odlukom Komisije 2007/344/EZ (7) o usklađenoj dostupnosti informacija u vezi s uporabom spektra u Zajednici, države članice trebale bi izvješćivati Komisiju o provedbi ove Odluke. |
| --- | --- |

(13)

U skladu s člancima 5. i 10. Odluke 676/2002/EZ i kako se zahtijeva Odlukom Komisije 2007/344/EZ (7) o usklađenoj dostupnosti informacija u vezi s uporabom spektra u Zajednici, države članice trebale bi izvješćivati Komisiju o provedbi ove Odluke.

| (14) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Odbora za radiofrekvencijski spektar, |
| --- | --- |

(14)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Odbora za radiofrekvencijski spektar,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Ovom Odlukom usklađuju se frekvencijski pojasevi i povezani tehnički uvjeti za dostupnost i učinkovitu uporabu spektra za uređaje malog dometa unutar frekvencijskih pojaseva 874–876 MHz i 915–921 MHz.

Članak 2.

Za potrebe ove Odluke, primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „uređaji malog dometa” znači radijski odašiljači kojima se osigurava jednosmjerna ili dvosmjerna komunikacija i koji prenose na kratke udaljenosti s malom snagom; |
| --- | --- |

1.

„uređaji malog dometa” znači radijski odašiljači kojima se osigurava jednosmjerna ili dvosmjerna komunikacija i koji prenose na kratke udaljenosti s malom snagom;

| 2. | „umreženi uređaj malog dometa” znači uređaj malog dometa u podatkovnoj mreži koji može pokrivati i šira područja; umreženi uređaji malog dometa pod kontrolom su pristupnih točaka mreže; |
| --- | --- |

2.

„umreženi uređaj malog dometa” znači uređaj malog dometa u podatkovnoj mreži koji može pokrivati i šira područja; umreženi uređaji malog dometa pod kontrolom su pristupnih točaka mreže;

| 3. | „pristupna točka mreže” znači fiksni zemaljski umreženi uređaj malog dometa u podatkovnoj mreži koji ostalim uređajima malog dometa u podatkovnoj mreži služi kao točka povezivanja s platformama za usluge koje se nalaze izvan te podatkovne mreže; |
| --- | --- |

3.

„pristupna točka mreže” znači fiksni zemaljski umreženi uređaj malog dometa u podatkovnoj mreži koji ostalim uređajima malog dometa u podatkovnoj mreži služi kao točka povezivanja s platformama za usluge koje se nalaze izvan te podatkovne mreže;

| 4. | „podatkovna mreža” znači nekoliko umreženih uređaja malog dometa, uključujući pristupnu točku mreže, kao elemenata mreže i bežične veze među njima; |
| --- | --- |

4.

„podatkovna mreža” znači nekoliko umreženih uređaja malog dometa, uključujući pristupnu točku mreže, kao elemenata mreže i bežične veze među njima;

| 5. | „bez smetnji i zaštite” znači da se radiokomunikacijskim uslugama ne smiju prouzročiti štetne smetnje te da nije moguće uložiti zahtjev za zaštitu tih uređaja od štetnih smetnji prouzročenih radiokomunikacijskim uslugama u istom pojasu; |
| --- | --- |

5.

„bez smetnji i zaštite” znači da se radiokomunikacijskim uslugama ne smiju prouzročiti štetne smetnje te da nije moguće uložiti zahtjev za zaštitu tih uređaja od štetnih smetnji prouzročenih radiokomunikacijskim uslugama u istom pojasu;

| 6. | „kategorija uređaja malog dometa” znači skupina uređaja malog dometa ili umreženih uređaja malog dometa koja upotrebljava spektar sa sličnim tehničkim mehanizmima pristupa spektru ili na temelju scenarija zajedničke uporabe. |
| --- | --- |

6.

„kategorija uređaja malog dometa” znači skupina uređaja malog dometa ili umreženih uređaja malog dometa koja upotrebljava spektar sa sličnim tehničkim mehanizmima pristupa spektru ili na temelju scenarija zajedničke uporabe.

Članak 3.

1.   Države članice dodjeljuju i stavljaju na raspolaganje frekvencijske pojaseve, na neisključivoj osnovi bez smetnji i zaštite, za vrste uređaja malog dometa i umreženih uređaja malog dometa, podložno usklađenim tehničkim uvjetima i prema rokovima provedbe utvrđenima u Prilogu.

2.   Države članice mogu poduzeti odgovarajuće mjere za zaštitu postojeće uporabe u spektru 874–876 MHz i 915–921 MHz u mjeri u kojoj je to potrebno i ako se ne može pronaći drugo zaštitno rješenje s pomoću koordinacije različitih vrsta uporaba u tim pojasevima. To može uključivati uvođenje dodatnih tehničkih, geografskih ili operativnih zahtjeva za uporabu pojasa u skladu s usklađenim tehničkim uvjetima za pristup spektru utvrđenima u Prilogu.

3.   Države članice mogu dopustiti uporabu frekvencijskih pojaseva obuhvaćenih Prilogom pod manje ograničavajućim uvjetima ili za uređaje malog dometa koji nisu dio usklađene kategorije. To vrijedi sve dok ne sprečava ni smanjuje mogućnost za uređaje malog dometa usklađene kategorije da se oslanjaju na odgovarajući skup usklađenih tehničkih uvjeta kojima se omogućuje zajednička uporaba određenog dijela spektra na neisključivoj osnovi i u različite svrhe od strane uređaja malog dometa iste kategorije.

4.   Države članice suzdržavaju se od uvođenja novih uporaba u podpojasevima 874,4–876 MHz i 919,4–921 MHz do donošenja usklađenih uvjeta za njihovu uporabu na temelju Odluke br. 676/2002/EZ.

Članak 4.

Države članice prate uporabu frekvencijskih pojaseva 874–876 MHz i 915–921 MHz, uključujući potencijalnu uporabu podpojaseva 874,4–876 MHz i 919,4–921 MHz za budući željeznički mobilni komunikacijski sustav (FRMCS), te o svojim nalazima izvješćuju Komisiju na zahtjev ili na vlastitu inicijativu kako bi se omogućilo redovito i pravodobno preispitivanje Odluke.

Članak 5.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. listopada 2018.

Za Komisiju

Mariya GABRIEL

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 108, 24.4.2002., str. 1.

1

(2)  Odluka Komisije 2006/771/EZ od 9. studenoga 2006. o usklađivanju radijskog spektra za uporabu uređaja malog dometa (SL L 312, 11.11.2006., str. 66.).

2

(3)  Odluka br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra (SL L 81, 21.3.2012., str. 7.).

3

(4)  Direktiva 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o ovlaštenju u području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga (Direktiva o ovlaštenju) (SL L 108, 24.4.2002., str. 21.).

4

(5)  Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (SL L 108, 24.4.2002., str. 33.).

5

(6)  Direktiva 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/5/EZ (SL L 153, 22.5.2014., str. 62.).

6

(7)  Odluka Komisije 2007/344/EZ od 16. svibnja 2007. o usklađenoj dostupnosti informacija u vezi s uporabom spektra u Zajednici (SL L 129, 17.5.2007., str. 67.).

7

---

PRILOG

Frekvencijski pojasevi s pripadajućim usklađenim tehničkim uvjetima i rokovima provedbe za uređaje malog dometa

U tablici u nastavku navode se različite kombinacije frekvencijskog pojasa i kategorije uređaja malog dometa (kako su definirani u članku 2. stavku 6.) te usklađeni tehnički uvjeti za pristup spektru i rokovi provedbe koji se primjenjuju na njih.

Opći tehnički uvjeti koji se primjenjuju na sve pojaseve i uređaje malog dometa koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Odluke:

| — | Države članice moraju dopustiti uporabu radiofrekvencijskog spektra do snage odašiljanja, jakosti polja ili gustoće snage navedene u ovoj tablici. U skladu s člankom 3. stavkom 3. mogu odrediti manje ograničavajuće uvjete, tj. dopustiti uporabu radiofrekvencijskog spektra s većom snagom odašiljanja, jakošću polja ili gustoćom snage, pod uvjetom da to ne umanjuje ili ugrožava odgovarajuću koegzistenciju uređaja malog dometa u pojasevima usklađenima ovom Odlukom; |
| --- | --- |

—

Države članice moraju dopustiti uporabu radiofrekvencijskog spektra do snage odašiljanja, jakosti polja ili gustoće snage navedene u ovoj tablici. U skladu s člankom 3. stavkom 3. mogu odrediti manje ograničavajuće uvjete, tj. dopustiti uporabu radiofrekvencijskog spektra s većom snagom odašiljanja, jakošću polja ili gustoćom snage, pod uvjetom da to ne umanjuje ili ugrožava odgovarajuću koegzistenciju uređaja malog dometa u pojasevima usklađenima ovom Odlukom;

| — | Države članice mogu odrediti samo „
  dodatne parametre (pravila za raspodjelu kanala i/ili pristup kanalima i njihovu zauzetost)” navedene u tablici i ne smiju dodavati druge parametre ili zahtjeve u vezi s pristupom radiofrekvencijskom spektru i smanjenjem smetnji. Manje ograničavajući uvjeti u smislu članka 3. stavka 3. znače da države članice mogu potpuno izostaviti „dodatne parametre (pravila za raspodjelu kanala i/ili pristup kanalima i njihovu zauzetost)” iz određenog polja ili dopustiti veće vrijednosti pod uvjetom da to ne ugrožava odgovarajuće okruženje za zajedničku uporabu u usklađenom pojasu. |
| --- | --- |

—

Države članice mogu odrediti samo „
  dodatne parametre (pravila za raspodjelu kanala i/ili pristup kanalima i njihovu zauzetost)” navedene u tablici i ne smiju dodavati druge parametre ili zahtjeve u vezi s pristupom radiofrekvencijskom spektru i smanjenjem smetnji. Manje ograničavajući uvjeti u smislu članka 3. stavka 3. znače da države članice mogu potpuno izostaviti „dodatne parametre (pravila za raspodjelu kanala i/ili pristup kanalima i njihovu zauzetost)” iz određenog polja ili dopustiti veće vrijednosti pod uvjetom da to ne ugrožava odgovarajuće okruženje za zajedničku uporabu u usklađenom pojasu.

| — | Države članice mogu nametnuti samo „
  ostala ograničenja uporabe
  ” navedena u tablici i ne smiju dodavati druga ograničenja uporabe osim ako se ne primjenjuju uvjeti navedeni u članku 3. stavku 2. Budući da se u smislu članka 3. stavka 3. mogu uvesti manje ograničavajući uvjeti, države članice mogu izostaviti jedno ili sva navedena ograničenja pod uvjetom da to ne ugrožava odgovarajuće okruženje za zajedničku uporabu u usklađenom pojasu. |
| --- | --- |

—

Države članice mogu nametnuti samo „
  ostala ograničenja uporabe
  ” navedena u tablici i ne smiju dodavati druga ograničenja uporabe osim ako se ne primjenjuju uvjeti navedeni u članku 3. stavku 2. Budući da se u smislu članka 3. stavka 3. mogu uvesti manje ograničavajući uvjeti, države članice mogu izostaviti jedno ili sva navedena ograničenja pod uvjetom da to ne ugrožava odgovarajuće okruženje za zajedničku uporabu u usklađenom pojasu.

Upotrijebljeni pojmovi:

„
  Radni ciklus
  ” definira se kao omjer, izražen postotkom, Σ(Ton)/(Tobs), pri čemu je Ton vrijeme aktivnog odašiljanja jednog uređaja, a Tobs je razdoblje promatranja. Ton se mjeri u frekvencijskom pojasu promatranja (Fobs). Osim ako se u ovom tehničkom prilogu drukčije navodi, Tobs je neprekinuto jednosatno razdoblje, a Fobs je primjenjivi frekvencijski pojas u ovom tehničkom prilogu. Manje ograničavajući uvjeti u smislu članka 3. stavka 3. znače da države članice mogu dopustiti veće vrijednosti za „radni ciklus”.

| Pojas br. | Frekvencijski pojas | Kategorija uređaja malog dometa | Ograničenje snage odašiljanja/jakosti polja/gustoće snage | Dodatni parametri (pravila za raspodjelu kanala i/ili pristup kanalima i njihovu zauzetost) | Ostala ograničenja uporabe | Rok provedbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 874–874,4 MHz (8) | Nespecifični uređaji malog dometa (1) | 500 mW e.r.p.
  Zahtijeva se prilagodljivo upravljanje snagom (APC), odnosno druge tehnike smanjenja smetnji kojima se postiže barem jednaka razina kompatibilnosti spektra. | Moraju se upotrebljavati tehnike za pristup radiofrekvencijskom spektru i smanjenje smetnji koje osiguravaju odgovarajuću razinu učinkovitosti kako bi se pridržavalo osnovnih zahtjeva Direktive 2014/53/EU. Ako su relevantne tehnike opisane u usklađenim normama ili njihovim dijelovima na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije u okviru Direktive 2014/53/EU, mora se osigurati barem jednaka učinkovitost kao u tim tehnikama.
  Pojasna širina: ≤ 200 kHz
  Radni ciklus: ≤ 10 % za pristupne točke mreže (4)

  Radni ciklus: 2,5 % u drugim slučajevima | Ovaj se skup uvjeta uporabe primjenjuje samo na podatkovne mreže.
  Svi uređaji u okviru podatkovne mreže moraju biti pod kontrolom pristupnih točaka mreže (4)
   (5)
   (6)
   (7) | 1. veljače 2019. |
| 2 | 917,4–919,4 MHz (9) | Uređaji za širokopojasni prijenos podataka (3) | 25 mW e.r.p. | Moraju se upotrebljavati tehnike za pristup radiofrekvencijskom spektru i smanjenje smetnji koje osiguravaju odgovarajuću razinu učinkovitosti kako bi se pridržavalo osnovnih zahtjeva Direktive 2014/53/EU. Ako su relevantne tehnike opisane u usklađenim normama ili njihovim dijelovima na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije u okviru Direktive 2014/53/EU, mora se osigurati barem jednaka učinkovitost kao u tim tehnikama.
  Pojasna širina: ≤ 1 MHz
  Radni ciklus: ≤ 10 % za pristupne točke mreže (4)

  Radni ciklus: ≤ 2,8 % u drugim slučajevima | Ovaj se skup uvjeta uporabe primjenjuje samo na širokopojasne uređaje malog dometa u podatkovnim mrežama.
  Svi uređaji u okviru podatkovne mreže moraju biti pod kontrolom pristupnih točaka mreže (4)
   (5)
   (6) | 1. veljače 2019. |
| 3 | 916,1–918,9 MHz (10) | Uređaji za radiofrekvencijsku identifikaciju (RFID) (2) | Prijenosi čitača pri 4 W e.r.p. dopušteni su samo pri središnjim frekvencijama 916,3 MHz, 917,5 MHz, 918,7 MHz | Moraju se upotrebljavati tehnike za pristup radiofrekvencijskom spektru i smanjenje smetnji koje osiguravaju odgovarajuću razinu učinkovitosti kako bi se pridržavalo osnovnih zahtjeva Direktive 2014/53/EU. Ako su relevantne tehnike opisane u usklađenim normama ili njihovim dijelovima na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije u okviru Direktive 2014/53/EU, mora se osigurati barem jednaka učinkovitost kao u tim tehnikama.
  Pojasna širina: ≤ 400 kHz | (5)
   (6)
   (7) | 1. veljače 2019. |
| 4 | 917,3–918,9 MHz | Nespecifični uređaji malog dometa (1) | 500 mW e.r.p.
  Prijenosi su dopušteni samo u frekvencijskim rasponima 917,3–917,7 MHz, 918,5–918,9 MHz
  Zahtijeva se prilagodljivo upravljanje snagom (APC), odnosno druge tehnike smanjenja smetnji kojima se postiže barem jednaka razina kompatibilnosti spektra. | Moraju se upotrebljavati tehnike za pristup radiofrekvencijskom spektru i smanjenje smetnji koje osiguravaju odgovarajuću razinu učinkovitosti kako bi se pridržavalo osnovnih zahtjeva Direktive 2014/53/EU. Ako su relevantne tehnike opisane u usklađenim normama ili njihovim dijelovima na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije u okviru Direktive 2014/53/EU, mora se osigurati barem jednaka učinkovitost kao u tim tehnikama.
  Pojasna širina: ≤ 200 kHz
  Radni ciklus: ≤ 10 % za pristupne točke mreže (4)

  Radni ciklus: ≤ 2,5 % u drugim slučajevima | Ovaj se skup uvjeta uporabe primjenjuje samo na podatkovne mreže.
  Svi uređaji u okviru podatkovne mreže moraju biti pod kontrolom pristupnih točaka mreže (4)
   (5)
   (6)
   (7) | 1. veljače 2019. |
| 5 | 917,4–919,4 MHz (9) | Nespecifični uređaji malog dometa (1) | 25 mW e.r.p. | Moraju se upotrebljavati tehnike za pristup radiofrekvencijskom spektru i smanjenje smetnji koje osiguravaju odgovarajuću razinu učinkovitosti kako bi se pridržavalo osnovnih zahtjeva Direktive 2014/53/EU. Ako su relevantne tehnike opisane u usklađenim normama ili njihovim dijelovima na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije u okviru Direktive 2014/53/EU, mora se osigurati barem jednaka učinkovitost kao u tim tehnikama.
  Pojasna širina: ≤ 600 kHz
  Radni ciklus: ≤ 1 %, | Ovaj se skup uvjeta uporabe primjenjuje samo na uređaj malog dometa u podatkovnim mrežama.
  Svi uređaji u okviru podatkovne mreže moraju biti pod kontrolom pristupnih točaka mreže (4)
   (5)
   (6) | 1. veljače 2019. |

Pojas br.

Frekvencijski pojas

Kategorija uređaja malog dometa

Ograničenje snage odašiljanja/jakosti polja/gustoće snage

Dodatni parametri (pravila za raspodjelu kanala i/ili pristup kanalima i njihovu zauzetost)

Ostala ograničenja uporabe

Rok provedbe

1

874–874,4 MHz (8)

Nespecifični uređaji malog dometa (1)

500 mW e.r.p.

Zahtijeva se prilagodljivo upravljanje snagom (APC), odnosno druge tehnike smanjenja smetnji kojima se postiže barem jednaka razina kompatibilnosti spektra.

Moraju se upotrebljavati tehnike za pristup radiofrekvencijskom spektru i smanjenje smetnji koje osiguravaju odgovarajuću razinu učinkovitosti kako bi se pridržavalo osnovnih zahtjeva Direktive 2014/53/EU. Ako su relevantne tehnike opisane u usklađenim normama ili njihovim dijelovima na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije u okviru Direktive 2014/53/EU, mora se osigurati barem jednaka učinkovitost kao u tim tehnikama.

Pojasna širina: ≤ 200 kHz

Radni ciklus: ≤ 10 % za pristupne točke mreže (4)

Radni ciklus: 2,5 % u drugim slučajevima

Ovaj se skup uvjeta uporabe primjenjuje samo na podatkovne mreže.

Svi uređaji u okviru podatkovne mreže moraju biti pod kontrolom pristupnih točaka mreže (4)
   (5)
   (6)
   (7)

1. veljače 2019.

2

917,4–919,4 MHz (9)

Uređaji za širokopojasni prijenos podataka (3)

25 mW e.r.p.

Moraju se upotrebljavati tehnike za pristup radiofrekvencijskom spektru i smanjenje smetnji koje osiguravaju odgovarajuću razinu učinkovitosti kako bi se pridržavalo osnovnih zahtjeva Direktive 2014/53/EU. Ako su relevantne tehnike opisane u usklađenim normama ili njihovim dijelovima na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije u okviru Direktive 2014/53/EU, mora se osigurati barem jednaka učinkovitost kao u tim tehnikama.

Pojasna širina: ≤ 1 MHz

Radni ciklus: ≤ 10 % za pristupne točke mreže (4)

Radni ciklus: ≤ 2,8 % u drugim slučajevima

Ovaj se skup uvjeta uporabe primjenjuje samo na širokopojasne uređaje malog dometa u podatkovnim mrežama.

Svi uređaji u okviru podatkovne mreže moraju biti pod kontrolom pristupnih točaka mreže (4)
   (5)
   (6)

1. veljače 2019.

3

916,1–918,9 MHz (10)

Uređaji za radiofrekvencijsku identifikaciju (RFID) (2)

Prijenosi čitača pri 4 W e.r.p. dopušteni su samo pri središnjim frekvencijama 916,3 MHz, 917,5 MHz, 918,7 MHz

Moraju se upotrebljavati tehnike za pristup radiofrekvencijskom spektru i smanjenje smetnji koje osiguravaju odgovarajuću razinu učinkovitosti kako bi se pridržavalo osnovnih zahtjeva Direktive 2014/53/EU. Ako su relevantne tehnike opisane u usklađenim normama ili njihovim dijelovima na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije u okviru Direktive 2014/53/EU, mora se osigurati barem jednaka učinkovitost kao u tim tehnikama.

Pojasna širina: ≤ 400 kHz

(5)
   (6)
   (7)

1. veljače 2019.

4

917,3–918,9 MHz

Nespecifični uređaji malog dometa (1)

500 mW e.r.p.

Prijenosi su dopušteni samo u frekvencijskim rasponima 917,3–917,7 MHz, 918,5–918,9 MHz

Zahtijeva se prilagodljivo upravljanje snagom (APC), odnosno druge tehnike smanjenja smetnji kojima se postiže barem jednaka razina kompatibilnosti spektra.

Moraju se upotrebljavati tehnike za pristup radiofrekvencijskom spektru i smanjenje smetnji koje osiguravaju odgovarajuću razinu učinkovitosti kako bi se pridržavalo osnovnih zahtjeva Direktive 2014/53/EU. Ako su relevantne tehnike opisane u usklađenim normama ili njihovim dijelovima na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije u okviru Direktive 2014/53/EU, mora se osigurati barem jednaka učinkovitost kao u tim tehnikama.

Pojasna širina: ≤ 200 kHz

Radni ciklus: ≤ 10 % za pristupne točke mreže (4)

Radni ciklus: ≤ 2,5 % u drugim slučajevima

Ovaj se skup uvjeta uporabe primjenjuje samo na podatkovne mreže.

Svi uređaji u okviru podatkovne mreže moraju biti pod kontrolom pristupnih točaka mreže (4)
   (5)
   (6)
   (7)

1. veljače 2019.

5

917,4–919,4 MHz (9)

Nespecifični uređaji malog dometa (1)

25 mW e.r.p.

Moraju se upotrebljavati tehnike za pristup radiofrekvencijskom spektru i smanjenje smetnji koje osiguravaju odgovarajuću razinu učinkovitosti kako bi se pridržavalo osnovnih zahtjeva Direktive 2014/53/EU. Ako su relevantne tehnike opisane u usklađenim normama ili njihovim dijelovima na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije u okviru Direktive 2014/53/EU, mora se osigurati barem jednaka učinkovitost kao u tim tehnikama.

Pojasna širina: ≤ 600 kHz

Radni ciklus: ≤ 1 %,

Ovaj se skup uvjeta uporabe primjenjuje samo na uređaj malog dometa u podatkovnim mrežama.

Svi uređaji u okviru podatkovne mreže moraju biti pod kontrolom pristupnih točaka mreže (4)
   (5)
   (6)

1. veljače 2019.

---

(1)  Kategorija nespecifičnih uređaja malog dometa obuhvaća sve vrste radiouređaja, bez obzira na primjenu ili svrhu, koji ispunjavaju tehničke uvjete utvrđene za određeni frekvencijski pojas. Uobičajeno se upotrebljavaju za telemetriju, daljinsko upravljanje, uzbunjivanje, općenito za prijenose podataka i za druge primjene.

(2)  Kategorija uređaja za radiofrekvencijsku identifikaciju (RFID) obuhvaća radiokomunikacijske sustave koji djeluju na temelju sustava oznaka/čitač, koji se sastoji od radiouređaja (oznake) priključenog na žive ili nežive predmete i odašiljača/prijamnika (čitača) koji aktiviraju oznake i primaju povratne podatke. Uobičajeno se upotrebljavaju za praćenje i identifikaciju predmeta, poput elektroničkog nadzora proizvoda (EAS), te za prikupljanje i prijenos podataka o predmetima kojima su pridružene oznake, a koji mogu raditi bez baterija, uz pomoć baterija ili s napajanjem na baterije. Čitač oznake potvrđuje odgovore oznake i šalje ih poslužitelju.

(3)  Kategorija uređaja za širokopojasni prijenos podataka obuhvaća radiouređaje koji upotrebljavaju tehnike širokopojasne modulacije za pristup spektru. Uobičajeno se upotrebljavaju kod sustava bežičnog pristupa kao što su radijske lokalne mreže (WAS/RLAN) ili širokopojasni uređaji malog dometa u podatkovnim mrežama.

(4)  Pristupna točka mreže u podatkovnoj mreži fiksni je zemaljski uređaj malog dometa koji ostalim uređajima malog dometa u podatkovnoj mreži služi kao točka povezivanja s platformama za usluge koje se nalaze izvan te podatkovne mreže. Pojam podatkovna mreža odnosi se na nekoliko uređaja malog dometa, uključujući pristupnu točku mreže, kao elemenata mreže i na bežične veze među njima.”

(5)  U skladu s člankom 3. stavkom 1. svi frekvencijski pojasevi dodjeljuju se i stavljaju na raspolaganje na neisključivoj i zajedničkoj osnovi. Usklađeni tehnički uvjeti trebali bi omogućiti da se većinom uređaja malog dometa u većini država članica upravlja podložno općem sustavu ovlaštenja na temelju nacionalnog prava. Time se ne dovode u pitanje članak 5. Direktive 2002/20/EZ, članak 9. stavci 3. i 4. Direktive 2002/21/EZ, članak 7. Direktive 2014/53/EU i članak 3. stavak 2., a države članice mogu ograničiti uporabu ovog unosa tako da ugradnju i rad izvode samo profesionalni korisnici te mogu razmotriti pojedinačno ovlaštenje, npr. za upravljanje geografskim dijeljenjem i/ili primjenom tehnika za smanjenje smetnji kako bi se osigurala zaštita radijskih usluga.

(6)  U državama članicama u kojima se ovaj cijeli frekvencijski raspon ili njegovi dijelovi upotrebljavaju za potrebe javnog reda i javne sigurnosti i obranu pa usklađivanje nije moguće, države članice mogu odlučiti da neće primjenjivati ovaj unos djelomično ili u cijelosti, u skladu s člankom 1. stavkom 4. Odluke 676/2002/EZ i člankom 3. stavkom 2. ove Odluke.

(7)  Nacionalna pravila, kao što je lokalna koordinacija, također bi mogla biti potrebna kako bi se izbjeglo ometanje radijskih usluga koje se odvijaju u susjednim pojasevima, primjerice zbog intermodulacije ili blokiranja.

(8)  Ovaj frekvencijski raspon 874–874,4 MHz jest usklađeni minimalni temeljni pojas.

(9)  Ovaj frekvencijski raspon 917,4–919,4 MHz jest usklađeni minimalni temeljni pojas.

(10)  RFID oznake odgovaraju na vrlo niskoj razini (-10 dBm e.r.p.) u frekvencijskom pojasu oko kanala RFID čitača i moraju biti u skladu s temeljnim zahtjevima Direktive 2014/53/EU.

---

Ispravci

| 15.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 257/64 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 257/64

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) 2018/317 od 2. ožujka 2018. o utvrđivanju odstupanja od Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 u pogledu najmanje udaljenosti od obale i najmanje dubine mora za potegače otvorenog mora koje love mliječ ružični (Aphia minuta) u određenim teritorijalnim vodama Italije

(
  Službeni list Europske unije L 62 od 5. ožujka 2018.
  )

Na stranici 2. u uvodnoj izjavi 18.:

umjesto:

„ožujka”;

treba stajati:

„svibnja”.

---