# Europeiska unionens C 367/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2012.367.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 367 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången27 november 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2012.367.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 367

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången27 november 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 367/01 | Meddelande från kommissionen med information till medlemsstaterna om vissa brister i Filippinernas system för utbildning och certifiering av sjöfolk när det gäller att uppfylla bestämmelserna i STCW-konventionen (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 367/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6745 – SNCF/Haselsteiner Familien-Privatstiftung/Augusta Holding/Rail Holding) (
  1
  ) | 4 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2012/C 367/01

Meddelande från kommissionen med information till medlemsstaterna om vissa brister i Filippinernas system för utbildning och certifiering av sjöfolk när det gäller att uppfylla bestämmelserna i STCW-konventionen (
  1
  )

1

1

2012/C 367/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6745 – SNCF/Haselsteiner Familien-Privatstiftung/Augusta Holding/Rail Holding) (
  1
  )

1

4

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 367/03 | Eurons växelkurs | 5 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2012/C 367/03

Eurons växelkurs

5

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 367/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 6 |
| 2012/C 367/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6766 – Migros/Tegut) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 7 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 367/06 | Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 8 |
| 2012/C 367/07 | Offentliggörande av en ändringsansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 13 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2012/C 367/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

6

2012/C 367/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6766 – Migros/Tegut) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

7

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2012/C 367/06

Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

8

2012/C 367/07

Offentliggörande av en ändringsansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

13

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2012/C 367/08 | Rättelse till Gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter — tredje tillägget till den 30:e fullständiga utgåvan (EUT C 102 A av den 5.4.2012) | 18 |

Rättelser

2012/C 367/08

Rättelse till Gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter — tredje tillägget till den 30:e fullständiga utgåvan (EUT C 102 A av den 5.4.2012)

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 27.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/1

---

Meddelande från kommissionen med information till medlemsstaterna om vissa brister i Filippinernas system för utbildning och certifiering av sjöfolk när det gäller att uppfylla bestämmelserna i STCW-konventionen

(Text av betydelse för EES)

2012/C 367/01

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA MEDDELANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG av den 19 november 2008 om minimikrav på utbildning för sjöfolk, särskilt artikel 20.2 (1), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt regel I/10 i Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) konvention om normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning (STCW-konventionen), i dess lydelse 1995, får stater som är part i konventionen genom intyg erkänna behörighets- och kompetenscertifikat för befälhavare eller annat befäl på tank- och gasfartyg som utfärdats av annan konventionsstat, förutsatt att den godkännande parten har kontrollerat att den part som godkänt följer konventionen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt regel I/10 i Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) konvention om normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning (STCW-konventionen), i dess lydelse 1995, får stater som är part i konventionen genom intyg erkänna behörighets- och kompetenscertifikat för befälhavare eller annat befäl på tank- och gasfartyg som utfärdats av annan konventionsstat, förutsatt att den godkännande parten har kontrollerat att den part som godkänt följer konventionen.

| (2) | Enligt unionslagstiftningen erkänns på unionsnivå sådana certifikat som tredjeländer utfärdat för STCW-syften. Enligt direktiv 2008/106/EG får medlemsstaterna besluta att godkänna ovannämnda sjöfolkscertifikat som tredjeland utfärdat, på villkor att det landet har erkänts genom ett kommissionsbeslut, efter ett förfarande som anges i direktivet. Kommissionens beslut bygger på en bedömning av utbildnings- och certifieringssystemen i det tredjelandet, när det gäller uppfyllandet av STCW-konventionens bestämmelser. Bedömningen bygger på information som kommissionen har samlat in och inspektioner som den har utfört, bistådd av Europeiska sjösäkerhetsbyrån (nedan kallad EMSA). |
| --- | --- |

(2)

Enligt unionslagstiftningen erkänns på unionsnivå sådana certifikat som tredjeländer utfärdat för STCW-syften. Enligt direktiv 2008/106/EG får medlemsstaterna besluta att godkänna ovannämnda sjöfolkscertifikat som tredjeland utfärdat, på villkor att det landet har erkänts genom ett kommissionsbeslut, efter ett förfarande som anges i direktivet. Kommissionens beslut bygger på en bedömning av utbildnings- och certifieringssystemen i det tredjelandet, när det gäller uppfyllandet av STCW-konventionens bestämmelser. Bedömningen bygger på information som kommissionen har samlat in och inspektioner som den har utfört, bistådd av Europeiska sjösäkerhetsbyrån (nedan kallad EMSA).

| (3) | Enligt den tidigare ordning som infördes genom direktiv 2001/25/EG av den 4 april 2001 om minimikrav på utbildning för sjöfolk (2), kan medlemsstaterna på ren bilateral basis erkänna tredjeländer för STCW-syften. Sådana erkännanden är fortfarande giltiga i enlighet med artikel 19.5 i direktiv 2008/106/EG och har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Enligt denna tidigare ordning har Belgien, Danmark, Frankrike, Tyskland, Grekland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket erkänt vissa typer av certifikat som Filippinerna utfärdat (3). Dessa erkännanden får alla medlemsstater använda. |
| --- | --- |

(3)

Enligt den tidigare ordning som infördes genom direktiv 2001/25/EG av den 4 april 2001 om minimikrav på utbildning för sjöfolk (2), kan medlemsstaterna på ren bilateral basis erkänna tredjeländer för STCW-syften. Sådana erkännanden är fortfarande giltiga i enlighet med artikel 19.5 i direktiv 2008/106/EG och har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Enligt denna tidigare ordning har Belgien, Danmark, Frankrike, Tyskland, Grekland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket erkänt vissa typer av certifikat som Filippinerna utfärdat (3). Dessa erkännanden får alla medlemsstater använda.

| (4) | Enligt artikel 21.1 i direktiv 2008/106/EG ska alla (enligt den tidigare eller nuvarande ordningen) erkända tredjeländer bedömas på nytt minst vart femte år, för att kontrollera att de fortfarande uppfyller de relevanta kriterierna i bilaga II till direktivet (främst STCW-konventionens krav) och kontrollera att lämpliga åtgärder vidtagits för att förhindra bedrägerier med certifikat. I artikel 20 i direktiv 2008/106/EG föreskrivs att om sådana länder inte längre uppfyller bestämmelserna i konventionen, ska kommissionen informera medlemsstaterna om skälen för det. Erkännandet kan då återkallas i enlighet med förfarandet som anges i det direktivet. Tills beslutet om återkallande antas av kommissionen, får medlemsstaterna fortfarande godkänna certifikat utfärdade av de berörda tredjeländerna. När beslutet har fattats, får inga ytterligare licenser godkännas, medan de godkännanden som utfärdats före beslutsdatumet fortsätter att gälla tills de löper ut. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 21.1 i direktiv 2008/106/EG ska alla (enligt den tidigare eller nuvarande ordningen) erkända tredjeländer bedömas på nytt minst vart femte år, för att kontrollera att de fortfarande uppfyller de relevanta kriterierna i bilaga II till direktivet (främst STCW-konventionens krav) och kontrollera att lämpliga åtgärder vidtagits för att förhindra bedrägerier med certifikat. I artikel 20 i direktiv 2008/106/EG föreskrivs att om sådana länder inte längre uppfyller bestämmelserna i konventionen, ska kommissionen informera medlemsstaterna om skälen för det. Erkännandet kan då återkallas i enlighet med förfarandet som anges i det direktivet. Tills beslutet om återkallande antas av kommissionen, får medlemsstaterna fortfarande godkänna certifikat utfärdade av de berörda tredjeländerna. När beslutet har fattats, får inga ytterligare licenser godkännas, medan de godkännanden som utfärdats före beslutsdatumet fortsätter att gälla tills de löper ut.

| (5) | Mot denna bakgrund inledde kommissionen under 2006 en omvärdering av Filippinernas utbildnings- och certifieringssystem genom en EMSA-inspektion som genomfördes i mars samma år. Vid denna första inspektion konstaterades flera brister som följdes upp med två ytterligare inspektioner i april 2010 respektive mars 2012. Särskilt vid 2010 års inspektion framkom å ena sidan betydande brister, medan å andra sidan betydande framsteg gjorts i förhållande till 2006 års inspektion. De viktigaste återstående bristerna vid den tidpunkten handlade om följande: Lagstiftningen uppfyllde inte alla konventionens normer om certifieringskrav på sjöfolk, särskilt när det gäller möjligheten för befäl att få tillgång till chefstjänster utan att ha genomgått särskild utbildning som krävs i konventionen; otillräcklig utbildning ombord, särskilt för kadetter som till sjöss tjänstgör som manskap; ett ofullständigt kvalitetsnormsystem, som inte omfattar samtliga förvaltningsgrenar som ansvarar för STCW-relaterad verksamhet för vilken konventionen kräver ett kvalitetsnormsystem; brist på förfaranden för att genomföra kvalitetsnormsystemet; behöriga myndigheters obefintliga eller bristfälliga övervakning av skolor, vilket bekräftats i form av betydande brister som också konstaterats på skolorna; obefintlig, otillräcklig eller felaktigt använd utrustning på skolorna (som simulatorer för däcksbefäl); en utbildning på skolorna som avviker från kraven och då ofta väsentligt. |
| --- | --- |

(5)

Mot denna bakgrund inledde kommissionen under 2006 en omvärdering av Filippinernas utbildnings- och certifieringssystem genom en EMSA-inspektion som genomfördes i mars samma år. Vid denna första inspektion konstaterades flera brister som följdes upp med två ytterligare inspektioner i april 2010 respektive mars 2012. Särskilt vid 2010 års inspektion framkom å ena sidan betydande brister, medan å andra sidan betydande framsteg gjorts i förhållande till 2006 års inspektion. De viktigaste återstående bristerna vid den tidpunkten handlade om följande: Lagstiftningen uppfyllde inte alla konventionens normer om certifieringskrav på sjöfolk, särskilt när det gäller möjligheten för befäl att få tillgång till chefstjänster utan att ha genomgått särskild utbildning som krävs i konventionen; otillräcklig utbildning ombord, särskilt för kadetter som till sjöss tjänstgör som manskap; ett ofullständigt kvalitetsnormsystem, som inte omfattar samtliga förvaltningsgrenar som ansvarar för STCW-relaterad verksamhet för vilken konventionen kräver ett kvalitetsnormsystem; brist på förfaranden för att genomföra kvalitetsnormsystemet; behöriga myndigheters obefintliga eller bristfälliga övervakning av skolor, vilket bekräftats i form av betydande brister som också konstaterats på skolorna; obefintlig, otillräcklig eller felaktigt använd utrustning på skolorna (som simulatorer för däcksbefäl); en utbildning på skolorna som avviker från kraven och då ofta väsentligt.

| (6) | De beskrivna bristerna har regelbundet påtalats för Filippinernas myndigheter av kommissionen, biträdd av EMSA. Samtidigt har kommissionens bedömning och dess följande framställningar om särskilda korrigerande åtgärder tillställts samma myndigheter genom skrivelser av den 27 februari 2009, 4 februari 2010, 6 maj 2011 och 26 december 2011. Särskilt genom skrivelsen av den 6 maj 2011 begärde kommissionen att Filippinernas myndigheter skulle tillhandahålla konkreta bevis för att de påtalade bristerna hade åtgärdats eller höll på att åtgärdas. |
| --- | --- |

(6)

De beskrivna bristerna har regelbundet påtalats för Filippinernas myndigheter av kommissionen, biträdd av EMSA. Samtidigt har kommissionens bedömning och dess följande framställningar om särskilda korrigerande åtgärder tillställts samma myndigheter genom skrivelser av den 27 februari 2009, 4 februari 2010, 6 maj 2011 och 26 december 2011. Särskilt genom skrivelsen av den 6 maj 2011 begärde kommissionen att Filippinernas myndigheter skulle tillhandahålla konkreta bevis för att de påtalade bristerna hade åtgärdats eller höll på att åtgärdas.

| (7) | Genom skrivelser av den 10 maj 2009, 13 juli 2010, 19 augusti 2011 och 25 januari 2012 lämnade Filippinerna information och bevis rörande de korrigerande åtgärder som de hade vidtagit för att ta itu med de nämnda bristerna. Särskilt deras skrivelse av den 19 augusti 2011 åtföljdes av ett mycket stort antal handlingar för att styrka dessa korrigerande åtgärder, speciellt i fråga om brister i lagstiftningen och obefintlig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Genom skrivelser av den 10 maj 2009, 13 juli 2010, 19 augusti 2011 och 25 januari 2012 lämnade Filippinerna information och bevis rörande de korrigerande åtgärder som de hade vidtagit för att ta itu med de nämnda bristerna. Särskilt deras skrivelse av den 19 augusti 2011 åtföljdes av ett mycket stort antal handlingar för att styrka dessa korrigerande åtgärder, speciellt i fråga om brister i lagstiftningen och obefintlig utrustning.

| (8) | Genom insatserna enligt deras skrivelse av den 19 augusti 2011 och dess bilagor föreföll Filippinernas myndigheter ha åtgärdat följande brister: rörande lagstiftning, särskilt certifieringskrav på ledningsfunktioner, rörande utbildning ombord av kadetter som till sjöss tjänstgör som manskap, rörande brister avseende kvalitetsnormsystemet samt rörande förfaranden för tillsynen av skolor. I de filippinska myndigheternas filer ingår också en rad handlingar som styrker inköp av utrustning eller andra arrangemang (t.ex. hyresavtal) i syfte att förse skolor med simulatorer. Alla de nämnda åtgärderna behövde kontrolleras på plats. |
| --- | --- |

(8)

Genom insatserna enligt deras skrivelse av den 19 augusti 2011 och dess bilagor föreföll Filippinernas myndigheter ha åtgärdat följande brister: rörande lagstiftning, särskilt certifieringskrav på ledningsfunktioner, rörande utbildning ombord av kadetter som till sjöss tjänstgör som manskap, rörande brister avseende kvalitetsnormsystemet samt rörande förfaranden för tillsynen av skolor. I de filippinska myndigheternas filer ingår också en rad handlingar som styrker inköp av utrustning eller andra arrangemang (t.ex. hyresavtal) i syfte att förse skolor med simulatorer. Alla de nämnda åtgärderna behövde kontrolleras på plats.

| (9) | Därför inspekterade EMSA på nytt Filippinerna i mars 2012, främst för att kontrollera genomförandet av de korrigerande åtgärder rörande förvaltningen som rapporterades i handlingarna som lämnades till kommissionen i augusti 2011. I detta skede inspekterade EMSA inte sjöfartsutbildning och utbildningsinstitut. Den dokumentation om utbildningsinstitut som Filippinerna tillhandahöll under 2011 kommer att kontrolleras under ytterligare en EMSA-inspektion, som är planerad till början av 2013. Brister och korrigerande åtgärder i detta avseende gäller inte bara tillgången till utrustning, utan också dess korrekta användning på utbildningsinstitut i olika delar av landet, och det behövs en viss tid för att bekanta sig med sådan utrustning. Kommissionen har därför ansett det vara lämpligare att granska dem i ett senare skede. |
| --- | --- |

(9)

Därför inspekterade EMSA på nytt Filippinerna i mars 2012, främst för att kontrollera genomförandet av de korrigerande åtgärder rörande förvaltningen som rapporterades i handlingarna som lämnades till kommissionen i augusti 2011. I detta skede inspekterade EMSA inte sjöfartsutbildning och utbildningsinstitut. Den dokumentation om utbildningsinstitut som Filippinerna tillhandahöll under 2011 kommer att kontrolleras under ytterligare en EMSA-inspektion, som är planerad till början av 2013. Brister och korrigerande åtgärder i detta avseende gäller inte bara tillgången till utrustning, utan också dess korrekta användning på utbildningsinstitut i olika delar av landet, och det behövs en viss tid för att bekanta sig med sådan utrustning. Kommissionen har därför ansett det vara lämpligare att granska dem i ett senare skede.

| (10) | På grundval av mottagna handlingar och EMSA:s genomförda inspektioner kan vissa slutsatser dras om Filippinernas iakttagande av STCW-konventionens krav. |
| --- | --- |

(10)

På grundval av mottagna handlingar och EMSA:s genomförda inspektioner kan vissa slutsatser dras om Filippinernas iakttagande av STCW-konventionens krav.

| (11) | I synnerhet har de åtgärder som Filippinernas regering nyligen vidtagit bringat landets regelverk i linje med STCW-konventionens krav på certifiering av sjöfolk och med det kvalitetsnormsystem som förvaltningen ska genomföra. Emellertid förefaller förvaltningspraxis ännu inte överensstämma med det nya regelverket. Således finns det fortfarande förvaltningsbrister som beskrivs nedan. |
| --- | --- |

(11)

I synnerhet har de åtgärder som Filippinernas regering nyligen vidtagit bringat landets regelverk i linje med STCW-konventionens krav på certifiering av sjöfolk och med det kvalitetsnormsystem som förvaltningen ska genomföra. Emellertid förefaller förvaltningspraxis ännu inte överensstämma med det nya regelverket. Således finns det fortfarande förvaltningsbrister som beskrivs nedan.

| (12) | Enligt regel I/6 i bilagan till STCW-konventionen ska utbildning och bedömning av sjöfolk övervakas och kontrolleras, för att se till att program, metoder och sätt för framförande säkerställer att de föreskrivna kompetensnormerna uppfylls. Däremot visade inspektionen i mars 2012 att Filippinernas övervakning av utbildningsinstitut inte säkerställer att program, metoder och sätt för framförande uppfyller kraven, eftersom denna övervakning främst tycks ske genom checklistor för utrustning, medan användningen av sådan utrustning och undervisningens och utbildningens metoder och innehåll inte kontrolleras tillräckligt. Denna brist på effektiv och oberoende övervakning och regeltillämpning på utbildningsinstitut konstaterades också vid byråns tidigare inspektioner. Den yttrade sig också i de brister som upptäcktes på skolorna, avseende program, metoder, användning och frånvaro av utrustning. Dessutom tyder EMSA:s inspektioner och analysen av lämnade uppgifter på att intressekonflikter fortfarande kan förekomma i Filippinerna, när kompetensen bedöms för dem som söker STCW-certifikat. Även om i december 2011 ett nytt förfarande har antagits i detta avseende, har det ännu inte säkerställts att de som söker ett certifikat granskas av personer som inte har intresse av att deras examinationer får ett positivt resultat. |
| --- | --- |

(12)

Enligt regel I/6 i bilagan till STCW-konventionen ska utbildning och bedömning av sjöfolk övervakas och kontrolleras, för att se till att program, metoder och sätt för framförande säkerställer att de föreskrivna kompetensnormerna uppfylls. Däremot visade inspektionen i mars 2012 att Filippinernas övervakning av utbildningsinstitut inte säkerställer att program, metoder och sätt för framförande uppfyller kraven, eftersom denna övervakning främst tycks ske genom checklistor för utrustning, medan användningen av sådan utrustning och undervisningens och utbildningens metoder och innehåll inte kontrolleras tillräckligt. Denna brist på effektiv och oberoende övervakning och regeltillämpning på utbildningsinstitut konstaterades också vid byråns tidigare inspektioner. Den yttrade sig också i de brister som upptäcktes på skolorna, avseende program, metoder, användning och frånvaro av utrustning. Dessutom tyder EMSA:s inspektioner och analysen av lämnade uppgifter på att intressekonflikter fortfarande kan förekomma i Filippinerna, när kompetensen bedöms för dem som söker STCW-certifikat. Även om i december 2011 ett nytt förfarande har antagits i detta avseende, har det ännu inte säkerställts att de som söker ett certifikat granskas av personer som inte har intresse av att deras examinationer får ett positivt resultat.

| (13) | De olika inspektionerna har också visat att överensstämmelsen kan variera betydligt på utbildningsinstituten. Vissa skolor är väl kända av den europeiska branschen och står i vissa fall under dess kontroll. Som redan nämnts ska EMSA på nytt inspektera utbildningsinstitut under 2013. |
| --- | --- |

(13)

De olika inspektionerna har också visat att överensstämmelsen kan variera betydligt på utbildningsinstituten. Vissa skolor är väl kända av den europeiska branschen och står i vissa fall under dess kontroll. Som redan nämnts ska EMSA på nytt inspektera utbildningsinstitut under 2013.

| (14) | Sammanfattningsvis finns det en klar och stadig tendens i Filippinerna, när det gäller att säkerställa full efterlevnad av STCW-konventionens krav. Full efterlevnad har dock ännu inte uppnåtts. Om denna tendens skulle mattas och full efterlevnad av STCW-konventionens krav inte uppnås inom rimlig tid – också med tanke på den tid som redan förflutit sedan den första inspektionen – bör ett återkallande allvarligt övervägas av EU:s erkännande av Filippinerna när det gäller dess utbildnings- och certifieringssystem för sjöfolk. |
| --- | --- |

(14)

Sammanfattningsvis finns det en klar och stadig tendens i Filippinerna, när det gäller att säkerställa full efterlevnad av STCW-konventionens krav. Full efterlevnad har dock ännu inte uppnåtts. Om denna tendens skulle mattas och full efterlevnad av STCW-konventionens krav inte uppnås inom rimlig tid – också med tanke på den tid som redan förflutit sedan den första inspektionen – bör ett återkallande allvarligt övervägas av EU:s erkännande av Filippinerna när det gäller dess utbildnings- och certifieringssystem för sjöfolk.

| (15) | Eftersom direktiv 2008/106/EG inte tillåter godkännande eller återkallande av certifikat för nationella utbildningssystem för sjöfarare, och eftersom vissa enskilda skolor i Filippinerna kontrolleras av redare som är etablerade i unionen, bör medlemsstaterna överväga att integrera dessa skolor i sina nationella utbildningssystem. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom direktiv 2008/106/EG inte tillåter godkännande eller återkallande av certifikat för nationella utbildningssystem för sjöfarare, och eftersom vissa enskilda skolor i Filippinerna kontrolleras av redare som är etablerade i unionen, bör medlemsstaterna överväga att integrera dessa skolor i sina nationella utbildningssystem.

| (16) | Eftersom slutligen ett av Filippinernas största hinder för efterlevnad av STCW-konventionens krav är bristen på tekniskt kunnig personal med ansvar för skoltillsynen – särskilt på regional och lokal nivå – kan medlemsstaterna vara villiga att hjälpa myndigheterna i det landet med att stärka den nödvändiga kapaciteten på området. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom slutligen ett av Filippinernas största hinder för efterlevnad av STCW-konventionens krav är bristen på tekniskt kunnig personal med ansvar för skoltillsynen – särskilt på regional och lokal nivå – kan medlemsstaterna vara villiga att hjälpa myndigheterna i det landet med att stärka den nödvändiga kapaciteten på området.

HÄRMED MEDDELAS FÖLJANDE.

| 1. | Kommissionen fäster medlemsstaternas uppmärksamhet på de brister som påpekas i skälen 11, 12 och 13. Den uppmanar de medlemsstater som deltar i tekniskt bistånd till Filippinerna att koncentrera sitt arbete till dessa frågor. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen fäster medlemsstaternas uppmärksamhet på de brister som påpekas i skälen 11, 12 och 13. Den uppmanar de medlemsstater som deltar i tekniskt bistånd till Filippinerna att koncentrera sitt arbete till dessa frågor.

| 2. | Kommissionen anser att Filippinernas system för utbildning och certifiering av sjöfolk i detta skede inte är helt förenligt med STCW-konventionens krav. I synnerhet är Filippinernas utbildningsinstitut för sjöfolk inte vederbörligen övervakade av förvaltningen och STCW-kraven på program, metoder och sätt för framförande genomdrivs inte korrekt. Kommissionen anser också att bedömarnas oberoende vid certifieringsförfarandet för sjöfolk ännu inte tryggats. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen anser att Filippinernas system för utbildning och certifiering av sjöfolk i detta skede inte är helt förenligt med STCW-konventionens krav. I synnerhet är Filippinernas utbildningsinstitut för sjöfolk inte vederbörligen övervakade av förvaltningen och STCW-kraven på program, metoder och sätt för framförande genomdrivs inte korrekt. Kommissionen anser också att bedömarnas oberoende vid certifieringsförfarandet för sjöfolk ännu inte tryggats.

| 3. | Kommissionen erkänner de seriösa ansträngningar som Filippinernas regering har gjort år 2011 och 2012. Den erkänner också att det till följd av dessa ansträngningar har gjorts avsevärda framsteg med regelverket för certifiering av sjöfolk och med förvaltningens organisation för att iaktta STCW-konventionens krav. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen erkänner de seriösa ansträngningar som Filippinernas regering har gjort år 2011 och 2012. Den erkänner också att det till följd av dessa ansträngningar har gjorts avsevärda framsteg med regelverket för certifiering av sjöfolk och med förvaltningens organisation för att iaktta STCW-konventionens krav.

| 4. | Kommissionen avser att begära att EMSA utför en ytterligare inspektion i Filippinerna år 2013 för att kontrollera om den utrustning som enligt de handlingar som skickades i augusti 2011 skulle ha införskaffats verkligen finns på utbildningsinstituten för sjöfolk, och att denna utrustning används i enlighet med STCW-konventionens krav. Mer generellt kommer inspektionen att syfta till att kontrollera om utbildningen vid dessa institut överensstämmer med STCW-konventionen. Inspektionen år 2013 kommer också att inriktas på förvaltningen, för att säkerställa att övervakningsbrister som upptäcktes så sent som 2012 har åtgärdats och att kvalitetsnormsystemet tillämpas. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen avser att begära att EMSA utför en ytterligare inspektion i Filippinerna år 2013 för att kontrollera om den utrustning som enligt de handlingar som skickades i augusti 2011 skulle ha införskaffats verkligen finns på utbildningsinstituten för sjöfolk, och att denna utrustning används i enlighet med STCW-konventionens krav. Mer generellt kommer inspektionen att syfta till att kontrollera om utbildningen vid dessa institut överensstämmer med STCW-konventionen. Inspektionen år 2013 kommer också att inriktas på förvaltningen, för att säkerställa att övervakningsbrister som upptäcktes så sent som 2012 har åtgärdats och att kvalitetsnormsystemet tillämpas.

| 5. | Detta meddelande riktar sig till medlemsstaterna och kommer att hänskjutas till kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg. |
| --- | --- |

5.

Detta meddelande riktar sig till medlemsstaterna och kommer att hänskjutas till kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg.

Utfärdat i Bryssel den 26 november 2012.

På kommissionens vägnar

Siim KALLAS

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 323, 3.12.2008, s. 33.

1

(2)  EGT L 136, 18.5.2001, s. 17.

2

(3)  EGT C 155, 29.6.2002, s. 11; EUT C 268, 7.11.2003, s. 7; EUT C 85, 7.4.2005, s. 8.

3

---

| 27.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/4

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6745 – SNCF/Haselsteiner Familien-Privatstiftung/Augusta Holding/Rail Holding)

(Text av betydelse för EES)

2012/C 367/02

Kommissionen beslutade den 19 november 2012 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6745. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6745. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 27.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/5

---

Eurons växelkurs (1)

26 november 2012

2012/C 367/03

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2964 |
| JPY | japansk yen | 106,47 |
| DKK | dansk krona | 7,4580 |
| GBP | pund sterling | 0,80995 |
| SEK | svensk krona | 8,5763 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2046 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,3370 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,293 |
| HUF | ungersk forint | 281,83 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6963 |
| PLN | polsk zloty | 4,1032 |
| RON | rumänsk leu | 4,5276 |
| TRY | turkisk lira | 2,3270 |
| AUD | australisk dollar | 1,2416 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,2884 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,0472 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5770 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5851 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 408,22 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 11,5072 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,0707 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5625 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 472,66 |
| MYR | malaysisk ringgit | 3,9605 |
| PHP | filippinsk peso | 53,146 |
| RUB | rysk rubel | 40,2110 |
| THB | thailändsk baht | 39,774 |
| BRL | brasiliansk real | 2,6932 |
| MXN | mexikansk peso | 16,8255 |
| INR | indisk rupie | 72,1120 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2964

JPY

japansk yen

106,47

DKK

dansk krona

7,4580

GBP

pund sterling

0,80995

SEK

svensk krona

8,5763

CHF

schweizisk franc

1,2046

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,3370

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,293

HUF

ungersk forint

281,83

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6963

PLN

polsk zloty

4,1032

RON

rumänsk leu

4,5276

TRY

turkisk lira

2,3270

AUD

australisk dollar

1,2416

CAD

kanadensisk dollar

1,2884

HKD

Hongkongdollar

10,0472

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5770

SGD

singaporiansk dollar

1,5851

KRW

sydkoreansk won

1 408,22

ZAR

sydafrikansk rand

11,5072

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,0707

HRK

kroatisk kuna

7,5625

IDR

indonesisk rupiah

12 472,66

MYR

malaysisk ringgit

3,9605

PHP

filippinsk peso

53,146

RUB

rysk rubel

40,2110

THB

thailändsk baht

39,774

BRL

brasiliansk real

2,6932

MXN

mexikansk peso

16,8255

INR

indisk rupie

72,1120

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 27.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/6

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2012/C 367/04

| 1. | Kommissionen mottog den 19 november 2012 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Bain Capital Investors LLC, (Bain, USA) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över företaget Apex Tool Group LLC (Apex, USA) genom förvärv av andelar. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 19 november 2012 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Bain Capital Investors LLC, (Bain, USA) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över företaget Apex Tool Group LLC (Apex, USA) genom förvärv av andelar.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Bain: Riskkapitalbolag, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Bain: Riskkapitalbolag,

| — | Apex: Tillverkning och leverans av hand- och maskinverktyg, kedjeprodukter, lödningsprodukter och specialprodukter för industrin, handeln och gör-det-självbruk. |
| --- | --- |

—

Apex: Tillverkning och leverans av hand- och maskinverktyg, kedjeprodukter, lödningsprodukter och specialprodukter för industrin, handeln och gör-det-självbruk.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

| 27.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/7

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6766 – Migros/Tegut)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2012/C 367/05

| 1. | Kommissionen mottog den 19 november 2012 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Genossenschaft Migros Zürich (Schweiz) som tillhör Migros-koncernen, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över företagen Okay Handelsgesellschaft mbH & Co. – Tegut... Einzelhandelsunternehmen KG (Tyskland), Gutberlet GmbH (Tyskland), TGT GmbH & Co. Logistik KG (Tyskland) och TGT Verwaltungs- und Beteiligungs GmbH (Tyskland) (tillsammans Tegut retail) som tillhör Tegut...-koncernen genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 19 november 2012 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Genossenschaft Migros Zürich (Schweiz) som tillhör Migros-koncernen, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över företagen Okay Handelsgesellschaft mbH & Co. – Tegut... Einzelhandelsunternehmen KG (Tyskland), Gutberlet GmbH (Tyskland), TGT GmbH & Co. Logistik KG (Tyskland) och TGT Verwaltungs- und Beteiligungs GmbH (Tyskland) (tillsammans Tegut retail) som tillhör Tegut...-koncernen genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Genossenschaft Mirgos Zürich: Bedriver detaljhandel med livsmedel i Schweiz. Migros-koncernen är även aktiv inom produktion (livsmedel och livsmedelsnära produkter), grossisthandel, detaljhandel (livsmedel, livsmedelsnära produkter samt andra produkter än livsmedel), gastronomi, media, turism och finansiella tjänster, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Genossenschaft Mirgos Zürich: Bedriver detaljhandel med livsmedel i Schweiz. Migros-koncernen är även aktiv inom produktion (livsmedel och livsmedelsnära produkter), grossisthandel, detaljhandel (livsmedel, livsmedelsnära produkter samt andra produkter än livsmedel), gastronomi, media, turism och finansiella tjänster,

| — | Tegut retail: Bedriver detaljhandel med livsmedel i Tyskland. |
| --- | --- |

—

Tegut retail: Bedriver detaljhandel med livsmedel i Tyskland.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6766 – Migros/Tegut, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6766 – Migros/Tegut, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 27.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/8

---

Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2012/C 367/06

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”STROMBERGER PFLAUME”

EG-nr: DE-PDO-0005-0841-03.01.2011

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning:

”Stromberger Pflaume”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Tyskland

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 1.6. | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

Endast frukt från en viss sorts sviskonträd (”Hauszwetschgen”-träd) i det geografiska området får ges beteckningen ”Stromberger Pflaume”. ”Hauszwetschge” är en mycket gammal, medelsen sviskonsort (Prunus domestica subsp. domestica) som även kallas ”Zwetsche” eller ”Quetsche” i Tyskland och ”Zwetschke” i Österrike. Sviskon i sin tur är en underart till plommon som är en stenfrukt i familjen Rosaceae. Ett sviskon är inte lika runt som ett plommon. Det är spetsigt i toppen, har mörkare blå färg och tydligare söm och är lättare att kärna ur.

Frukten mognar från slutet av augusti till mitten av september och har då utvecklat sin fulla färg. Det är en rätt lång, oval frukt av medelstorlek jämfört med andra sviskonsorter. Diametern är minst 24 mm. Kärnhuset är platt och ovalt och har mellanbrun färg. Fruktköttet är finkornigt och svällande och har jämn gulaktig till orange färg. När frukten är mogen kan fruktköttet lätt skiljas från kärnan. Varje plommon väger upp till 30 g. Förhållandet mellan fruktköttets och kärnans massa är minst 3:1. Mogna, färska frukter har en total sockerhalt på minst 6 %.

”Stromberger Pflaume” kännetecknas av sin milt aromatiska smak, med god balans mellan sötma och syra, och sin låga vattenhalt. Frukten smakar aldrig bittert.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Alla steg i produktionsprocessen – från planteringen av de unga träden (två till tre år gamla) och formbeskärningen under tillväxtfasen till skörden av frukten, sorteringen och lastningen av frukten i behållare för transport och försäljning – ska äga rum i det geografiska området. ”Stromberger Pflaume” odlas huvudsakligen på högstamträd.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

—

3.7   Särskilda regler för märkning:

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Distriktet Stromberg i kommunen Oelde plus ett 500 m brett område längs distriktsgränsen. I detta 500 m breda område ingår mindre delar av kommunerna Wadersloh (distriktet Warendorf), Langenberg (distriktet Gütersloh) och Rheda-Wiedenbrück (distriktet Gütersloh).

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

De faktorer som i störst utsträckning påverkar plommonens kvalitet och arom är det lokala höghöjdsklimatet, den våta odlingssäsongen, landskapets topografi – i synnerhet lutningen – och jordmånen i kombination med hydrologin, framför allt grundvattennivån. Dessutom finns det en mycket lång tradition av sviskonodling i produktionsområdet, vilket har resulterat i en särskild kompetens.

a)   Jordens egenskaper

Produktionsområdet lämpar sig särskilt väl för odling av plommon. Sett ur ett större perspektiv är det en del av den nordtyska slätten. Området ligger på det münsterländska låglandet (eller westfaliska låglandet), ett lågland med vissa högre områden mellan Teutoburgerskogen och den norra kanten av Rhenska skifferbergen. Beckumbergen ligger i detta låglandsområde. Odlingsområdet för ”Stromberger Pflaume” ligger i den östra delen av ett av dessa högre belägna områden, mellan 90 och 151 m över havet.

Jordskikten i Beckumbergen och i produktionsområdet är 1,5 till 2 m djupa och ligger huvudsakligen på märgelsten. Under den förekommer på en del ställen massiv sten i form av skiffer från jura, som genomkorsas av kraftiga akviferer med vatten som på sina ställen är under tryck och kommer i dagen på platser med särskild jordformation. Över den finns ett 3–5 dm tjockt lager siltig lerjord och märgel, som täcks av ett 2–5 dm tjockt lager rå, kraftig till tung siltjord, till viss del lerig och kalkhaltig. Det översta lagret på 2–3 dm består av lätt sandig till kraftig humushaltig siltjord. Denna djupa och tunga jordstruktur gör marken behåller fukt under mycket lång tid, även under torra år.

b)   Klimatet

Westfaliska låglandet ligger i ett område med kustklimat som kännetecknas av svala somrar och milda vintrar. Klimatet påverkas huvudsakligen av Nordsjön och de angränsande höglandsområdena (Teutoburgerskogen, Eggebergen och Sauerland). Tillräckligt med fukt och varma luftmassor förs in med de oftast västliga och nordvästliga vindarna. Den genomsnittliga nederbörden är 767 mm (1976: 561 mm; 1998: 998 mm). Den genomsnittliga månatliga lufttemperaturen över längre tid (1961–1990) är över fryspunkten (omkring 1,5 °C, i januari, som är årets kallaste månad, och 18 °C i juli, som är den varmaste månaden).

I odlingsområdet Stromberg är den årliga genomsnittliga lufttemperaturen omkring 10 °C, en halv grad under genomsnittet för westfaliska låglandet (10,5 °C) vilket beror på Beckumbergens höjd.

c)   Mänskliga faktorer

Plommon har av tradition odlats i Stromberg sedan omkring 1790. Förr i tiden var det kuperade landskapet idealiskt för bete och odling av plommonträd, eftersom det var mycket svårt att plöja på sluttningarna. Plommonträden växte då i ängsfruktodlingar och kantrader, medan de i dag oftast sätts i plantager.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

a)   Huvudsakliga egenskaper

”Stromberger Pflaume” är minst 24 mm i diameter och är alltså relativt litet jämfört med andra sviskonsorter.

Plommonet är saftigt men inte vattnigt och har frisk, söt smak med fin, lätt syrlig ton. Det passar därför mycket bra att äta färskt. Eftersom det har hög sockerhalt och är lätt att kärna ur är ”Stromberger Pflaume” också idealiskt för vidare bearbetning – matlagning, bakning, torkning eller flambering. Den fasta konsistensen gör att ”Stromberger Pflaume” lämpar sig särskilt väl till bakning. Det vätskar sig inte vid gräddning, och skinnet blir inte segt eller bittert vid upphettning. Den låga vattenhalten i jämförelse med andra krikonsorter gör att torkning tar betydligt kortare tid. Fruktens arom beror dels på den högre halten löslig substans, dels på det höga förhållandet mellan löslig substans och syror. Frukten har en jämn färg.

b)   Produktens höga anseende

Tack vare den aromatiska smaken och de goda bearbetningsegenskaperna är ”Stromberger Pflaume” välkänt långt utanför stadens gränser. Enligt en artikel i ”Die Glocke” den 4 oktober 1940 kunde upp till 2 500 ton plommon säljas i Ruhrområdet och Münsterland när skördarna var goda. Dessa siffror bör ses mot bakgrund av att Stromberg är en stad med bara 4 600 invånare och en yta på omkring 23,75 km2. År 2000, som var ett mycket bra år, skördades runt 1 500 ton.

På grund av det stora intresset för ”Stromberger Pflaume” hölls 2004 för första gången en plommonmarknad i Stromberg. Den har blivit ett populärt evenemang som lockar omkring 15 000 besökare till Stromberg varje år. Tysklands första ”plommondrottning” kröntes 2004 under Strombergs första plommonmarknad. Produktens historia vittnar om dess höga anseende och bekräftar att den verkligen har särskilda egenskaper:

Ludwig Niedieck började odla plommon i Stromberg omkring 1790 (redan 150 år innan Johan Koberg publicerade sin artikel Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit (”Strombergsviskon genom tiden”) i ”Die Glocke” den 4 oktober 1940). Enligt en teori som har många belägg, ska köpmannen Ludwig Niedieck ha importerat ett antal plommonträd från södra Frankrike. För att citera en artikel av Elisabeth Reckmann med titeln Damals als die Dörröfen rauchten (”På den tiden när det rök från torkugnarna”) (lokala berättelser publicerade i ”Die Glocke” den 17 oktober 1972):

”Några uppskattningsvis 200 år gamla träd sägs ha stått på sluttningen längs en stig från Bettmanns gård till den femte korsvägsstationen. Groddplantorna användes snart i trädgårdar och längs vägar och stigar. De unga träden bildade snart ett slutet trädbestånd (...).”

I en artikel med titeln Stromberger gründen einen Pflaumenverein (”Strombergbor bildar en plommonförening”) i ”Westfälische Nachrichten” den 20 oktober 1949 berättas om Franz Stanlein och Heinrich Hungerkötter, som båda föddes i Stromberg men så småningom hamnade i Warendorf, 25 km därifrån. Från slutet av 1800-talet fram till 1930-talet skulle de varje år återvända till Stromberg med häst och vagn för att hämta Strombergplommon till sig själva och många andra i Warendorf. De bildade 1931 sin egen förening för detta ändamål, Verein der Pflaumenbrüder.

År 1818 hade den lilla staden Stromberg med 1 341 invånare redan 30 000 plommonträd (artikel med titeln Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten aus (”Gammal tradition med lila frukt börjar blomstra”) i ”Die Glocke” den 28 augusti 1992). År 1940 var Stromberg den tyska stad som relativt sett hade flest fruktträd (”Die Glocke”, 4 oktober 1940, Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit (”Strombergsviskon genom tiderna”)).

Plommonets anseende bekräftas också av det faktum att en spritfabrik i det skyddade området använder ”Stromberger Pflaume” för att framställa en konjak, ”Stromberger Pflaumenbrand”, och en plommonlikör, som båda uppmärksammas i företagets reklam.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Kvaliteten och egenskaperna hos ”Stromberger Pflaume”, och därmed dess höga anseende, beror främst på de geografiska förhållandena i produktionsområdet och på naturliga och mänskliga faktorer. Plommonen är Strombergs ”varumärke”, vilket träffande beskrivs i artikeln med titeln Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten aus (”Gammal tradition med lila frukt börjar blomstra”) i ”Die Glocke” den 28 augusti 1992. Plommonets särskilda smak och färg beror på egenskaper hos jorden och klimatet.

a)   Geologiska faktorer

Det kuperade landskapet och den djupa humushaltiga lerjorden lämpar sig på många sätt för odling av plommon. Träden står stadigt och djupt rotade i den tunga jorden, och tack vare den höga kalk- och näringshalten, det neutrala pH-värdet och den rikliga vattenförekomsten i jorden förses träden sakta men säkert med fukt och därmed också med lättupptagliga primära mineraler. Detta bidrar till att förstärka aromen och smakkvaliteten hos ”Stromberger Pflaume”.

Det påverkar också de lokala jordarnas temperatur, värmeledningsförmåga och värmekapacitet. Jordarna värms upp och kyls ned långsammare än andra jordar och fungerar därmed som en buffert mot temperaturvariationer, vilket inverkar gynnsamt på mikroklimatet.

Genom den sluttande marken skiljer sig produktionsområdet från det angränsande, mestadels platta Westfalen och gör tillsammans med de hydrologiska förhållandena att den relativt rikliga nederbörden inte resulterar i vattensjuka, vilket skulle kunna få träden att dö. Jordens relativt låga vattenpermeabilitet och den kuperade terrängen påskyndar vattenavrinningen (vilket förhindrar vattensjuka) och har gynnsam effekt på fruktens vattenhalt och koncentrationen av dess specifika arom.

Den djupa och tunga jorden, med förmåga att hålla kvar fukt inte bara under våta utan även under torra år, ger plommonträdens rötter en jämn vattentillförsel. Detta gör att ”Stromberger Pflaume” inte lagrar vatten och därför får en fast konsistens samtidigt som det behåller sin saftighet även under torra perioder.

b)   Klimatfaktorer

Den relativt rikliga nederbörden frigör viktiga mineralämnen i jorden så att de kan tas upp av plommonträden. Frukten blir därför särskilt saftig.

Det milda klimatet, särskilt under årets kallare månader, gör att träden växer bra och blommar tidigt på våren. Eftersom sommaren inte är särskilt varm på dessa höjder är mognadsperioden relativt lång jämfört med i andra fruktodlingsområden i Westfalen och i södra Tyskland eller Sydeuropa. Under denna långa mognadsperiod utvecklas fruktos och fina fruktaromer till följd av omväxlande solexponering och låga nattemperaturer. Detta ger ”Stromberger Pflaume” dess typiska, säregna och mycket aromatiska smak. Temperaturskillnaderna mellan natt och dag, som på grund av höjden är mycket större än i andra fruktodlingsområden -även de som ligger mycket nära - ger ”Stromberger Pflaume” djupare färg än sviskon som odlas på annat håll.

c)   Mänskliga faktorer som påverkar ”Stromberger Pflaume”, fruktens egenskaper och dess höga anseende

För att visa upp sin långa plommonodlingstradition för allmänheten har Stromberg sedan flera år tillbaka hållit en plommonmarknad, vars framgång vittnar om kvaliteten hos ”Stromberger Pflaume”.

Enskilda odlare har haft stor betydelse för dagens produktion av ”Stromberger Pflaume”. De har genom enkla men effektiva innovationer av odlings- och skördemetoderna utvecklat en produkt som är optimalt anpassad till trakten. Sådana innovationer utgör inte bara en framgångsrik kompromiss mellan å ena sidan nya odlingskrav och å andra sidan tradition och lokal kultur, utan de har också bidragit till att sänka driftskostnaderna t.ex. genom plantageodling, användning av tekniska hjälpmedel vid beskärning av träden och användning av moderna skördemetoder. Odling på sluttningar som är svåra att nå med moderna maskiner har visat sig vara en särskild utmaning. Sluttningarna måste omformas till terrasser och maskinerna anpassas till terrängen.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

Markenblatt Vol. 11, 19 mars 2010, del 7a-aa, s. 4243.

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13350

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 27.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/13

---

Offentliggörande av en ändringsansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2012/C 367/07

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

ANSÖKAN OM ÄNDRING ENLIGT ARTIKEL 9

”CHUFA DE VALENCIA”

EG-nr: ES-PDO-0105-0936-09.01.2012

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen:

| — |  | Produktens beteckning |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produktbeskrivning |
| — | ☒ | Geografiskt område |
| — |  | Bevis på ursprung |
| — |  | Framställningsmetod |
| — |  | Samband |
| — |  | Märkning |
| — |  | Nationella krav |
| — |  | Annat (specificera) |

—



Produktens beteckning

—

☒

Produktbeskrivning

—

☒

Geografiskt område

—



Bevis på ursprung

—



Framställningsmetod

—



Samband

—



Märkning

—



Nationella krav

—



Annat (specificera)

2.   Typ av ändring(ar):

| — | ☒ | Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning |
| --- | --- | --- |
| — |  | Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts |
| — |  | Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006) |
| — |  | Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006) |

—

☒

Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning

—



Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts

—



Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006)

—



Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006)

3.   Ändring(ar):

3.1   Beskrivning:

| — | Minimistorleken på knölarna har tagits bort för färsk jordmandel.
  Orsak: de färska knölarna är mycket olika i fråga om storlek och vikt. Färsk jordmandel säljs aldrig direkt till konsumenten och är inte stämplad med ursprungsbeteckningen. Det är i urvalet av de torra jordmandlarna som en minimistorlek sorteras fram. |
| --- | --- |

—

Minimistorleken på knölarna har tagits bort för färsk jordmandel.

Orsak: de färska knölarna är mycket olika i fråga om storlek och vikt. Färsk jordmandel säljs aldrig direkt till konsumenten och är inte stämplad med ursprungsbeteckningen. Det är i urvalet av de torra jordmandlarna som en minimistorlek sorteras fram.

| — | Sammansättningen i torrsubstansens vikt ändras enligt följande: Sockerhalt: minst 11 %, fetthalt: minst 25 %, proteinhalt: minst 6,5 %, stärkelsehalt: minst 25 %, bruttofiberhalt: minst 5 %.
  Orsak: förbättra kvaliteten på ”Chufa de Valencia” och ändra värdena så de överensstämmer med bästa tillgängliga information.
  Stärkelse: beslut har fattats att ha kvar det nedre gränsvärdet men stryka det övre gränsvärdet, eftersom ett högre värde än 40 % inte har någon negativ inverkan varken på knölarnas kvalitet eller på mandelmjölkens kvalitet.
  Socker: det nedre gränsvärde som anges i tidigare förordning är kvar och det övre gränsvärdet har strukits, eftersom ett högre värde än 17,5 % inte har någon negativ inverkan varken på knölarnas kvalitet eller på de produkter där jordmandel används som råvara.
  Fett: ju högre fetthalt i jordmandlarna, desto högre avkastning får man av dem och kvaliteten är högre. Det är orsaken till att det har beslutats att stryka det övre gränsvärdet och ha kvar det nedre gränsvärdet.
  Proteiner: beslut har fattats att stryka det övre gränsvärdet och ha kvar det nedre, eftersom en högre halt än det fastställda gränsvärdet inte sänker knölarnas kvalitet, utan tvärtom ökar den.
  Fibrer: jordmandel har ett högt fiberinnehåll, något som måste tas med i beskrivningen av de särdrag som den skyddade jordmandeln ska ha. |
| --- | --- |

—

Sammansättningen i torrsubstansens vikt ändras enligt följande: Sockerhalt: minst 11 %, fetthalt: minst 25 %, proteinhalt: minst 6,5 %, stärkelsehalt: minst 25 %, bruttofiberhalt: minst 5 %.

Orsak: förbättra kvaliteten på ”Chufa de Valencia” och ändra värdena så de överensstämmer med bästa tillgängliga information.

Stärkelse: beslut har fattats att ha kvar det nedre gränsvärdet men stryka det övre gränsvärdet, eftersom ett högre värde än 40 % inte har någon negativ inverkan varken på knölarnas kvalitet eller på mandelmjölkens kvalitet.

Socker: det nedre gränsvärde som anges i tidigare förordning är kvar och det övre gränsvärdet har strukits, eftersom ett högre värde än 17,5 % inte har någon negativ inverkan varken på knölarnas kvalitet eller på de produkter där jordmandel används som råvara.

Fett: ju högre fetthalt i jordmandlarna, desto högre avkastning får man av dem och kvaliteten är högre. Det är orsaken till att det har beslutats att stryka det övre gränsvärdet och ha kvar det nedre gränsvärdet.

Proteiner: beslut har fattats att stryka det övre gränsvärdet och ha kvar det nedre, eftersom en högre halt än det fastställda gränsvärdet inte sänker knölarnas kvalitet, utan tvärtom ökar den.

Fibrer: jordmandel har ett högt fiberinnehåll, något som måste tas med i beskrivningen av de särdrag som den skyddade jordmandeln ska ha.

| — | Följande typer av jordmandel är skyddade: färsk jordmandel, torkad jordmandel och torkad, utvald jordmandel. Begreppen ”Chufa seca cosechero” och ”Chufa seca granza” stryks. |
| --- | --- |

—

Följande typer av jordmandel är skyddade: färsk jordmandel, torkad jordmandel och torkad, utvald jordmandel. Begreppen ”Chufa seca cosechero” och ”Chufa seca granza” stryks.

| — | Orsak: de strukna begreppen är helt föråldrade och ingår i begreppet ”torkad, utvald jordmandel”. |
| --- | --- |

—

Orsak: de strukna begreppen är helt föråldrade och ingår i begreppet ”torkad, utvald jordmandel”.

| — | Vattenhalten i torkad jordmandel ligger mellan 6,5 och 12 % (det nedre gränsvärdet har sänkts från 7,5 till 6,5 %). |
| --- | --- |

—

Vattenhalten i torkad jordmandel ligger mellan 6,5 och 12 % (det nedre gränsvärdet har sänkts från 7,5 till 6,5 %).

| — | Orsak: jordmandelns kvalitet ändras inte och hållbarheten förbättras, eftersom den löper mindre risk att drabbas av mögel. |
| --- | --- |

—

Orsak: jordmandelns kvalitet ändras inte och hållbarheten förbättras, eftersom den löper mindre risk att drabbas av mögel.

| — | Den minsta storleken för torkad, utvald jordmandel sätts till 3 mm. |
| --- | --- |

—

Den minsta storleken för torkad, utvald jordmandel sätts till 3 mm.

| — | Orsak: mätningar av knölarnas storlek visar att jordmandel, så snart den mäter 3 mm, kan säljas och sållas och att dess kemiska egenskaper är identiska med dem hos större jordmandlar. |
| --- | --- |

—

Orsak: mätningar av knölarnas storlek visar att jordmandel, så snart den mäter 3 mm, kan säljas och sållas och att dess kemiska egenskaper är identiska med dem hos större jordmandlar.

3.2   Geografiskt område:

| — | Det föreslås att produktionsområdet utökas så det även omfattar kommunerna Massalfassar, Museros och Emperador.
  Orsak: dessa tre kommuner har samma samband med odling av jordmandel som övriga 16 kommuner som redan omfattas. Deras klimat och jordmån, kunskaper och tradition av denna odling är identiska. |
| --- | --- |

—

Det föreslås att produktionsområdet utökas så det även omfattar kommunerna Massalfassar, Museros och Emperador.

Orsak: dessa tre kommuner har samma samband med odling av jordmandel som övriga 16 kommuner som redan omfattas. Deras klimat och jordmån, kunskaper och tradition av denna odling är identiska.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”CHUFA DE VALENCIA”

EG-nr: ES-PDO-0105-0936-09.01.2012

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning:

”Chufa de Valencia”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 1.8. | Övriga produkter i bilaga I till fördraget (kryddor etc.) |
| --- | --- |

Klass 1.8.

Övriga produkter i bilaga I till fördraget (kryddor etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

Namn: ”Chufa de Valencia”

Beskrivning: knöl av sorten jordmandel (Cyperus esculentus L. var. sativus Boeck.), av varierande form och storlek, med tunt skal, korkvävnad och höga halter av fett och socker.

”Chufa de Valencia” är jordmandel som skördats, tvättats och torkats (vattenhalt mellan 6,5 och 12 %) och valts ut (storlek större än 3 mm).

De utvalda jordmandlarna ska ha ett typiskt utseende, vara friska, hela, rena och utan förändringar som kan inverka menligt på konsumtion och hållbarhet.

I fråga om procentandelen torrsubstans är den kemiska sammansättning i ”Chufa de Valencia” som skyddas av ursprungsbeteckningen följande:

| — | Socker: minst 11 %. |
| --- | --- |

—

Socker: minst 11 %.

| — | Fett: minst 25 %. |
| --- | --- |

—

Fett: minst 25 %.

| — | Protein: minst 6,5 %. |
| --- | --- |

—

Protein: minst 6,5 %.

| — | Stärkelse: minst 25 %. |
| --- | --- |

—

Stärkelse: minst 25 %.

| — | Bruttofiberhalt: minst 5 %. |
| --- | --- |

—

Bruttofiberhalt: minst 5 %.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

De steg i produktionen av jordmandel som måste äga rum i det avgränsade området är följande:

| — | Plantering, som sker mellan mars och juni, och skörd, som börjar i slutet av oktober. |
| --- | --- |

—

Plantering, som sker mellan mars och juni, och skörd, som börjar i slutet av oktober.

| — | Tvättning och torkning av jordmandlarna, som pågår under tre månader. Det särskilda klimatet i området samt de specialiserade jordbrukarnas kunskaper spelar en avgörande roll för att den traditionella torkningen av produkten ska bli rätt och för att knölarna ska få den önskvärda slutliga sammansättningen. |
| --- | --- |

—

Tvättning och torkning av jordmandlarna, som pågår under tre månader. Det särskilda klimatet i området samt de specialiserade jordbrukarnas kunskaper spelar en avgörande roll för att den traditionella torkningen av produkten ska bli rätt och för att knölarna ska få den önskvärda slutliga sammansättningen.

| — | Rensning av jordmandlarna: under detta steg rensas de torra jordmandlarna en gång till och dåliga knölar tas bort. Tack vare att producenterna i området har lång erfarenhet finns det inte kvar några jordmandlar som inte uppfyller de relevanta kraven efter denna rensning. |
| --- | --- |

—

Rensning av jordmandlarna: under detta steg rensas de torra jordmandlarna en gång till och dåliga knölar tas bort. Tack vare att producenterna i området har lång erfarenhet finns det inte kvar några jordmandlar som inte uppfyller de relevanta kraven efter denna rensning.

| — | Urval och klassificering: under dessa steg väljs de torra och rena jordmandlarna ut för att få bort odlingsrester, jordmandlar som skadats av parasiter eller annat, och om aktuellt klassificeras de efter storlek. Detta är de sista stegen för att få fram den slutprodukt som avses i punkt 3.2. De kunskaper som producenterna har samlat på sig, tillsammans med de metoder som införts och de redskap som de förfogar över, gör att de kan genomföra tillfredsställande urval och klassificering av jordmandlarna och på så sätt få fram slutprodukten. |
| --- | --- |

—

Urval och klassificering: under dessa steg väljs de torra och rena jordmandlarna ut för att få bort odlingsrester, jordmandlar som skadats av parasiter eller annat, och om aktuellt klassificeras de efter storlek. Detta är de sista stegen för att få fram den slutprodukt som avses i punkt 3.2. De kunskaper som producenterna har samlat på sig, tillsammans med de metoder som införts och de redskap som de förfogar över, gör att de kan genomföra tillfredsställande urval och klassificering av jordmandlarna och på så sätt få fram slutprodukten.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

—

3.7   Särskilda regler för märkning:

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Produktionsområdet för de skyddade jordmandlarna ligger i området Horta Nord de Valencia och omfattar följande kommuner: Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepós i Mirambell, Burjassot, Emperador, Foios, Godella, Massalfassar, Meliana, Moncada, Museros, Paterna, Rocafort, Tavernes Blanques, Valencia och Vinalesa.

Det är ett slättområde, typiskt för sedimentområdena längs Medelhavskusten. Tack vare närheten till havet har det medelhavsklimat, ganska hög fuktighet och små dygnstemperaturvariationer.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Naturliga faktorer

| — | Höjdförhållanden: platt, typiskt för sedimentområdena längs Medelhavskusten. |
| --- | --- |

—

Höjdförhållanden: platt, typiskt för sedimentområdena längs Medelhavskusten.

| — | Jordmån: lösa, väldränerade och jämna sandjordar.
  Lätta, luckra jordar med fin sand som är ogräsfria. |
| --- | --- |

—

Jordmån: lösa, väldränerade och jämna sandjordar.

Lätta, luckra jordar med fin sand som är ogräsfria.

| — | Klimat: Medelhavsklimat, med ganska hög fuktighet och små dygnstemperaturvariationer, tack vare närheten till havet som jämnar ut temperaturen.
  Den relativt höga fuktigheten gynnar odlingarna, eftersom det inte regnar mycket i regionen. |
| --- | --- |

—

Klimat: Medelhavsklimat, med ganska hög fuktighet och små dygnstemperaturvariationer, tack vare närheten till havet som jämnar ut temperaturen.

Den relativt höga fuktigheten gynnar odlingarna, eftersom det inte regnar mycket i regionen.

| — | Hydrologi: område med låg nederbörd (400 mm/år). Produktionsområdet bevattnas genom ett kanalsystem som får sitt vatten från floden Turia och som används under sommaren. |
| --- | --- |

—

Hydrologi: område med låg nederbörd (400 mm/år). Produktionsområdet bevattnas genom ett kanalsystem som får sitt vatten från floden Turia och som används under sommaren.

Mänskliga faktorer

Jordmandeln infördes i Spanien på 700-talet av araberna på grund av sin utsökta smak och användes till en uppfriskande dryck som framställs genom att den blötläggs. På 1200-talet under den islamska kulturen spreds odlingen i den medelhavsregion som motsvarar nuvarande Valencia kommun. 1975 talar A. J. Cavanilles om att det finns 15 ha jordmandel i Alboraya och Almàssera och nämner odlingen och konsumtionen av den. Det har publicerats många studier om forskning som gjorts i området på jordmandel, dess egenskaper, mikrobiologi och den dryck som framställs genom att den blötläggs.

Odlingen av jordmandel är en tradition i det geografiska området och har en stor socioekonomisk betydelse, eftersom den utgör huvudnäring för över 500 jordbrukare som har ingående tekniska odlingskunskaper. Deras kunskaper är avgörande för brukandet av jorden, plantering, odlingsmetoder, skörd och torkning och för att få fram en slutprodukt av utmärkt kvalitet.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

Bland de kemiska faktorer som avgör jordmandelns kvalitet är de viktigaste värdena fetthalt och proteinhalt, vilka särskiljer kvaliteten på jordmandel från Valencia från jordmandel från andra regioner, som har lägre sådana värden än jordmandeln från Valencia. Dessutom har jordmandel från Valencia tunnare skal än jordmandel från andra regioner. Jordmandel från Valencia har alltså en sötare och intensivare smak, tunnare skal och större och jämnare storlek.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Klimatet i området spelar en avgörande roll för groning, utveckling och produktion av jordmandeln. Denna faktor, som hör ihop med jordmånsförhållandena som främst bildats genom att havet under årens lopp har fört med sig sand, utgör den idealiska miljön för ovannämnda utveckling, knölarnas storlek och kvalitet: sötare och intensivare smak, tunnare skal och större och jämnare storlek.

Odlingen av produkten kräver hög medeltemperatur, mellan 13 och 25 °C och ingen frost under odlingen för att knölarna ska kunna gro och utvecklas. Den relativt höga fuktigheten gynnar odlingarna, eftersom det inte regnar mycket i regionen. Alla dessa villkor uppfylls i det avgränsade området för den skyddade ursprungsbeteckningen, vilket redan konstaterats i punkt 5.1.

Mänskliga faktorer spelar också in för produktens kvalitet, nämligen kunskaperna hos de specialiserade jordbrukare i produktionsområdet som bedriver odlingen. Det är särskilt viktigt att jordmandel odlas omväxlande med medelhavsgrönsaker, med effektiv ogräsbekämpning i kombination med andra avgörande steg i odlingen för att få fram jordmandel av hög kvalitet.

Stegen efter skörd och särskilt den noggranna, traditionella och långsamma torkningen som ändrar den kemiska sammansättningen i jordmandeln ger ”Chufa de Valencia” dess unika egenskaper.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

http://www.agricultura.gva.es/pc_chufadevalencia

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

Rättelser

| 27.11.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/18

---

Rättelse till Gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter — tredje tillägget till den 30:e fullständiga utgåvan

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 102 A av den 5 april 2012
  )

2012/C 367/08

På sidan 8 (species 17 Festuca rubra L.), ska det

i stället för:

| ”Sámur | (del.)” |
| --- | --- |

”Sámur

(del.)”

vara:

| ”Sámur | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

”Sámur

f: 30.6.2014”.

På sidan 9 (species 20.2 Lolium multiflorum Lam.), ska det

Lolium multiflorum

i stället för:

| ”Ajax | (del.)” |
| --- | --- |

”Ajax

(del.)”

vara:

| ”Ajax | f: 30.6.2014”, |
| --- | --- |

”Ajax

f: 30.6.2014”,

i stället för:

| ”Tonic | (del.)” |
| --- | --- |

”Tonic

(del.)”

vara:

| ”Tonic | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

”Tonic

f: 30.6.2014”.

På sidan 10 (species 25 Phleum pratense L.), ska det

Phleum pratense

i stället för:

| ”Bodin | (del.)” |
| --- | --- |

”Bodin

(del.)”

vara:

| ”Bodin | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

”Bodin

f: 30.6.2014”.

På sidan 11 (species 42 Pisum sativum L. (partim)), ska det

Pisum sativum

i stället för:

| ”Rif | (del.)” |
| --- | --- |

”Rif

(del.)”

vara:

| ”Rif | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

”Rif

f: 30.6.2014”.

På sidan 14 (species 59 Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs), ska det

Brassica rapa

silvestris

i stället för:

| ”Civasto-R | (del.)” |
| --- | --- |

”Civasto-R

(del.)”

vara:

| ”Civasto R | f: 30.6.2014”, |
| --- | --- |

”Civasto R

f: 30.6.2014”,

i stället för:

| ”Vollenda | (del.)” |
| --- | --- |

”Vollenda

(del.)”

vara:

| ”Vollenda | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

”Vollenda

f: 30.6.2014”.

På sidan 15 (species 61 Brassica napus L. (partim)), ska det

Brassica napus

i stället för:

| ”Sigma | (del.)” |
| --- | --- |

”Sigma

(del.)”

vara:

| ”Sigma | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

”Sigma

f: 30.6.2014”.

På sidan 19 (species 73 Avena sativa L. (including A. byzantina K. Koch.), ska det

Avena sativa

A. byzantina

i stället för:

| ”Peniarth | (del.)” |
| --- | --- |

”Peniarth

(del.)”

vara:

| ”Peniarth | f: 30.6.2014”. |
| --- | --- |

”Peniarth

f: 30.6.2014”.

På sidan 20 (species 75.1 Hordeum vulgare L.), ska det

Hordeum vulgare

i stället för:

| ”Skegla | (del.)” |
| --- | --- |

”Skegla

(del.)”

vara:

| ”Skegla | f: 30.6.2013”. |
| --- | --- |

”Skegla

f: 30.6.2013”.

---