# Eiropas Savienības L 290/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 290 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 16. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 290

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 16. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 9 – Vienoti noteikumi L2, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz skaņas emisiju [2018/1704] | 1 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 63 – Vienoti noteikumi L1 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz to skaņas emisiju [2018/1705] | 28 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 90 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju bremžu maiņas uzlikas mezglu, loku bremžu uzliku, un disku, un trumuļu apstiprināšanu [2018/1706] | 54 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 92 – Vienoti noteikumi L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu izplūdes klusināšanas neoriģinālo aizstājējsistēmu (NORESS) apstiprināšanai attiecībā uz skaņas emisiju [2018/1707] | 162 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 9 – Vienoti noteikumi L2, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz skaņas emisiju [2018/1704]

2

4

5

1

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 63 – Vienoti noteikumi L1 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz to skaņas emisiju [2018/1705]

1

28

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 90 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju bremžu maiņas uzlikas mezglu, loku bremžu uzliku, un disku, un trumuļu apstiprināšanu [2018/1706]

54

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 92 – Vienoti noteikumi L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu izplūdes klusināšanas neoriģinālo aizstājējsistēmu (NORESS) apstiprināšanai attiecībā uz skaņas emisiju [2018/1707]

1

2

3

4

5

NORESS

162

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 16.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 290/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 9 – Vienoti noteikumi L2, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz skaņas emisiju [2018/1704]

Ar visiem grozījumiem līdz:

Ar visiem grozījumiem līdz:

07. grozījumu sērijas 3. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2017. gada 10. oktobris

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Piemērošanas joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprināšanas pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikācijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transportlīdzekļa tipa vai izplūdes vai klusināšanas sistēmas(-u) tipa apstiprinājuma izmaiņa un paplašinājums |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

11.

| 12. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

12.

Pielikumi

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metodes un instrumenti L2, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu radītās skaņas mērīšanai |
| --- | --- |

3.

2

4

5

| 4. | Maksimālā skaņas līmeņa robežvērtības (jauniem transportlīdzekļiem) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Testa trases specifikācijas |
| --- | --- |

5.

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz L2, L4 un L5
   (1) kategorijas transportlīdzekļiem attiecībā uz skaņas emisiju.

2

4

5

1

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

| 2.1. | “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz skaņas līmeni un izplūdes oriģinālo sistēmu kā transportlīdzekļa tipa tehnisko vienību, uz ko attiecas šo noteikumu piemērošanas joma. |
| --- | --- |

2.1.

“Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz skaņas līmeni un izplūdes oriģinālo sistēmu kā transportlīdzekļa tipa tehnisko vienību, uz ko attiecas šo noteikumu piemērošanas joma.

| 2.2. | “Transportlīdzekļa tips” ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:






  2.2.1. | virsbūves forma un materiāli (īpaši motora nodalījums un tā skaņas izolācija); |
| --- | --- | --- |

2.2.

“Transportlīdzekļa tips” ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

2.2.1.

virsbūves forma un materiāli (īpaši motora nodalījums un tā skaņas izolācija);

| 2.2.2. | transportlīdzekļa garums un platums; |
| --- | --- |

2.2.2.

transportlīdzekļa garums un platums;

| 2.2.3. | Motora tips (dzirksteļaizdedzes vai kompresijas aizdedzes; turp-atpakaļ kustības vai rotējošs virzulis; cilindru skaits un tilpums; karburatoru vai iesmidzināšanas sistēmu skaits un tips, vārstu izvietojums; nominālā maksimālā lietderīgā jauda un motora nominālie apgriezieni).
  Par rotormotoru darba tilpumu uzskata dubultu kameras tilpumu. |
| --- | --- |

2.2.3.

Motora tips (dzirksteļaizdedzes vai kompresijas aizdedzes; turp-atpakaļ kustības vai rotējošs virzulis; cilindru skaits un tilpums; karburatoru vai iesmidzināšanas sistēmu skaits un tips, vārstu izvietojums; nominālā maksimālā lietderīgā jauda un motora nominālie apgriezieni).

Par rotormotoru darba tilpumu uzskata dubultu kameras tilpumu.

| 2.2.4. | Elektromotors hibrīdelektriska transportlīdzekļa gadījumā. |
| --- | --- |

2.2.4.

Elektromotors hibrīdelektriska transportlīdzekļa gadījumā.

| 2.2.5. | Piedziņas ķēde, jo īpaši transmisijas pārnesumu skaits un pārnesuma skaitļi un galvenā pārvada pārnesuma skaitlis. |
| --- | --- |

2.2.5.

Piedziņas ķēde, jo īpaši transmisijas pārnesumu skaits un pārnesuma skaitļi un galvenā pārvada pārnesuma skaitlis.

| 2.2.6. | Izplūdes sistēmu skaits, tips un izvietojums. |
| --- | --- |

2.2.6.

Izplūdes sistēmu skaits, tips un izvietojums.

| 2.3. | “Nominālā maksimālā lietderīgā jauda” ir iekšdedzes motora nominālā jauda kā definēts ISO 4106:2012.
  Simbols Pn apzīmē nominālās maksimālās lietderīgās jaudas skaitlisko vērtību, izteiktu kW. |
| --- | --- |

2.3.

“Nominālā maksimālā lietderīgā jauda” ir iekšdedzes motora nominālā jauda kā definēts ISO 4106:2012.

Simbols Pn apzīmē nominālās maksimālās lietderīgās jaudas skaitlisko vērtību, izteiktu kW.

n

| 2.4. | “Nominālie motora apgriezieni” ir iekšdedzes motora apgriezieni, pie kuriem motors sasniedz savu nominālo maksimālo lietderīgo jaudu, ko norādījis ražotājs (2).
  Simbols nrated apzīmē nominālos motora apgriezienus, izteiktus min-1. |
| --- | --- |

2.4.

“Nominālie motora apgriezieni” ir iekšdedzes motora apgriezieni, pie kuriem motors sasniedz savu nominālo maksimālo lietderīgo jaudu, ko norādījis ražotājs (2).

2

Simbols nrated apzīmē nominālos motora apgriezienus, izteiktus min-1.

rated

-1

| 2.5. | “Izplūdes vai klusināšanas sistēma(-as)” ir pilns sastāvdaļu kopums, kas nepieciešams, lai mazinātu mehāniskā transportlīdzekļa un tā izplūdes radīto skaņu. |
| --- | --- |

2.5.

“Izplūdes vai klusināšanas sistēma(-as)” ir pilns sastāvdaļu kopums, kas nepieciešams, lai mazinātu mehāniskā transportlīdzekļa un tā izplūdes radīto skaņu.

| 2.6. | “Izplūdes vai klusināšanas oriģinālā sistēma ir tā tipa sistēma, ar ko transportlīdzeklis bija aprīkots pieņemšanas vai pieņemšanas paplašinājuma laikā. Tā var būt daļa no oriģinālā aprīkojuma vai aizstājēja. |
| --- | --- |

2.6.

“Izplūdes vai klusināšanas oriģinālā sistēma ir tā tipa sistēma, ar ko transportlīdzeklis bija aprīkots pieņemšanas vai pieņemšanas paplašinājuma laikā. Tā var būt daļa no oriģinālā aprīkojuma vai aizstājēja.

| 2.7. | “Atšķirīgu tipu izplūdes vai klusināšanas sistēmas” ir izplūdes vai klusināšanas sistēmas, kas atšķiras tādos būtiskos aspektos kā:






  2.7.1. | to sastāvdaļām ir citi tirdzniecības nosaukumi vai zīmes; |
| --- | --- | --- |

2.7.

“Atšķirīgu tipu izplūdes vai klusināšanas sistēmas” ir izplūdes vai klusināšanas sistēmas, kas atšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

2.7.1.

to sastāvdaļām ir citi tirdzniecības nosaukumi vai zīmes;

| 2.7.2. | sastāvdaļu veidojošo materiālu īpašības ir citādas, vai sastāvdaļas atšķiras pēc formas vai izmēra; |
| --- | --- |

2.7.2.

sastāvdaļu veidojošo materiālu īpašības ir citādas, vai sastāvdaļas atšķiras pēc formas vai izmēra;

| 2.7.3. | vismaz vienas sastāvdaļas darbības principi ir citādi; |
| --- | --- |

2.7.3.

vismaz vienas sastāvdaļas darbības principi ir citādi;

| 2.7.4. | to sastāvdaļas ir citādi samontētas. |
| --- | --- |

2.7.4.

to sastāvdaļas ir citādi samontētas.

| 2.8. | “Izplūdes vai klusināšanas sistēmas sastāvdaļa” ir viena no atsevišķām sastāvdaļām, kuras samontētas veido izplūdes vai klusināšanas sistēmu (3).
  Ja motors ir aprīkots ar gaisa ieplūdes ierīci (gaisa filtru un/vai ieplūdes skaņas absorbētāju, kas ir būtisks, lai nodrošinātu atbilstību skaņas līmeņa robežvērtībām), šo ierīci uzskata par tikpat nozīmīgu sastāvdaļu kā pati izplūdes sistēma un to iekļauj sarakstā, kas minēts zemāk 3.2.2. punktā, un uz tās ir zemāk 4.1. punktā noteiktie marķējumi. |
| --- | --- |

2.8.

“Izplūdes vai klusināšanas sistēmas sastāvdaļa” ir viena no atsevišķām sastāvdaļām, kuras samontētas veido izplūdes vai klusināšanas sistēmu (3).

3

Ja motors ir aprīkots ar gaisa ieplūdes ierīci (gaisa filtru un/vai ieplūdes skaņas absorbētāju, kas ir būtisks, lai nodrošinātu atbilstību skaņas līmeņa robežvērtībām), šo ierīci uzskata par tikpat nozīmīgu sastāvdaļu kā pati izplūdes sistēma un to iekļauj sarakstā, kas minēts zemāk 3.2.2. punktā, un uz tās ir zemāk 4.1. punktā noteiktie marķējumi.

| 2.9. | “Standartmasa” ir tāda transportlīdzekļa masa, kas gatavs normālai darbībai un aprīkots ar šādām iekārtām:






  a) | pilnībā nokomplektēta elektroiekārta, ieskaitot apgaismojuma un gaismas signalizēšanas ierīces, ko piegādājis ražotājs; |
| --- | --- | --- |

2.9.

“Standartmasa” ir tāda transportlīdzekļa masa, kas gatavs normālai darbībai un aprīkots ar šādām iekārtām:

a)

pilnībā nokomplektēta elektroiekārta, ieskaitot apgaismojuma un gaismas signalizēšanas ierīces, ko piegādājis ražotājs;

| b) | visi instrumenti un aprīkojums, ko nosaka jebkādi tiesību akti, saskaņā ar kuriem veic transportlīdzekļa sausmasas mērījumu; |
| --- | --- |

b)

visi instrumenti un aprīkojums, ko nosaka jebkādi tiesību akti, saskaņā ar kuriem veic transportlīdzekļa sausmasas mērījumu;

| c) | pilns šķidrumu komplekts, lai nodrošinātu pareizu katras transportlīdzekļa sastāvdaļas darbību, un degvielas tvertne, kas piepildīta par vismaz 90 % no ražotāja noteiktā tilpuma; |
| --- | --- |

c)

pilns šķidrumu komplekts, lai nodrošinātu pareizu katras transportlīdzekļa sastāvdaļas darbību, un degvielas tvertne, kas piepildīta par vismaz 90 % no ražotāja noteiktā tilpuma;

| d) | palīgaprīkojums, ko parasti piegādā ražotājs papildus tam, kas vajadzīgs normālai darbībai (instrumentu komplekts, bagāžnieks(-i), vējstikls(-i), aizsargaprīkojums utt.); |
| --- | --- |

d)

palīgaprīkojums, ko parasti piegādā ražotājs papildus tam, kas vajadzīgs normālai darbībai (instrumentu komplekts, bagāžnieks(-i), vējstikls(-i), aizsargaprīkojums utt.);

| e) | piedziņas akumulatoru baterijas masa, ja attiecināms. |
| --- | --- |

e)

piedziņas akumulatoru baterijas masa, ja attiecināms.

Simbols mref apzīmē standartmasu, izteiktu kg.

ref

Piezīmes

Piezīmes

| 1. | Ja transportlīdzekli darbina ar degvielas/eļļas maisījumu:






  1.1. | ja degvielas un eļļas maisījums ir iepriekš sagatavots, vārdu “degviela” interpretē kā šādu iepriekš sagatavotu degvielas un eļļas maisījumu ietverošu; |
| --- | --- | --- |

1.

Ja transportlīdzekli darbina ar degvielas/eļļas maisījumu:

1.1.

ja degvielas un eļļas maisījums ir iepriekš sagatavots, vārdu “degviela” interpretē kā šādu iepriekš sagatavotu degvielas un eļļas maisījumu ietverošu;

| 1.2. | ja degvielas un eļļas daudzumu mēra atsevišķi, vārdu “degviela” interpretē kā tikai benzīnu ietverošu. “Eļļa” dotajā gadījumā ir jau ietverta šī punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

1.2.

ja degvielas un eļļas daudzumu mēra atsevišķi, vārdu “degviela” interpretē kā tikai benzīnu ietverošu. “Eļļa” dotajā gadījumā ir jau ietverta šī punkta c) apakšpunktā.

| 2.10. | “Testa masa” ir standartmasa, kam pieskaitīta vadītāja un testa aprīkojuma kopējā masa.
  Vadītāja un testa aprīkojuma kopējā masa, ko izmanto saistībā ar konkrēto transportlīdzekli, nav ne lielāka par 90 kg, ne mazāka par 70 kg. Ja 70 kg minimums nav sasniegts, uz transportlīdzekļa novieto atsvarus.
  Simbols mt apzīmē testa masu, izteiktu kg. |
| --- | --- |

2.10.

“Testa masa” ir standartmasa, kam pieskaitīta vadītāja un testa aprīkojuma kopējā masa.

Vadītāja un testa aprīkojuma kopējā masa, ko izmanto saistībā ar konkrēto transportlīdzekli, nav ne lielāka par 90 kg, ne mazāka par 70 kg. Ja 70 kg minimums nav sasniegts, uz transportlīdzekļa novieto atsvarus.

Simbols mt apzīmē testa masu, izteiktu kg.

t

| 2.11. | “Maksimālais transportlīdzekļa ātrums” ir maksimālais projektētais transportlīdzekļa ātrums, kas L2 kategorijas transportlīdzekļiem mērīts saskaņā ar ISO 7116:2011 un L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem mērīts saskaņā ar ISO 7117:2010.
  Simbols vmax apzīmē maksimālo transportlīdzekļa ātrumu, izteiktu km/h. |
| --- | --- |

2.11.

“Maksimālais transportlīdzekļa ātrums” ir maksimālais projektētais transportlīdzekļa ātrums, kas L2 kategorijas transportlīdzekļiem mērīts saskaņā ar ISO 7116:2011 un L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem mērīts saskaņā ar ISO 7117:2010.

2

4

5

Simbols vmax apzīmē maksimālo transportlīdzekļa ātrumu, izteiktu km/h.

max

3.   APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS

3.1.   Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai attiecībā uz skaņu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā atbilstīgi pilnvarots pārstāvis.

3.2.   Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trīs eksemplāros un šādas ziņas:

| 3.2.1. | transportlīdzekļu tipa aprakstu attiecībā uz iepriekš 2.2. punktā minētajiem aspektiem. Norāda numurus un/vai simbolus, kas identificē transportlīdzekļa tipu un motora tipu; |
| --- | --- |

3.2.1.

transportlīdzekļu tipa aprakstu attiecībā uz iepriekš 2.2. punktā minētajiem aspektiem. Norāda numurus un/vai simbolus, kas identificē transportlīdzekļa tipu un motora tipu;

| 3.2.2. | izplūdes vai klusināšanas sistēmas sastāvdaļu sarakstu, tās pienācīgi identificējot; |
| --- | --- |

3.2.2.

izplūdes vai klusināšanas sistēmas sastāvdaļu sarakstu, tās pienācīgi identificējot;

| 3.2.3. | samontētas izplūdes vai klusināšanas sistēmas rasējumu, norādot tās atrašanās vietu uz transportlīdzekļa; |
| --- | --- |

3.2.3.

samontētas izplūdes vai klusināšanas sistēmas rasējumu, norādot tās atrašanās vietu uz transportlīdzekļa;

| 3.2.4. | katras sastāvdaļas detalizētu rasējumu, kurā to var viegli atrast un identificēt, un izmantoto materiālu specifikāciju. |
| --- | --- |

3.2.4.

katras sastāvdaļas detalizētu rasējumu, kurā to var viegli atrast un identificēt, un izmantoto materiālu specifikāciju.

3.3.   Pēc tehniskā dienesta, kas veic apstiprināšanas testus, pieprasījuma transportlīdzekļa ražotājs papildus iesniedz izplūdes vai klusināšanas sistēmas paraugu.

3.4.   Tehniskajam dienestam, kas veic apstiprināšanas testus, iesniedz apstiprināmā transportlīdzekļa tipa transportlīdzekļa paraugu.

4.   MARĶĒJUMI

4.1.   Uz izplūdes vai klusināšanas sistēmas sastāvdaļām ir vismaz šādas identificējošas marķējuma zīmes:

| 4.1.1. | izplūdes vai klusināšanas sistēmas un tās sastāvdaļu ražotāja tirdzniecības nosaukums vai tirdzniecības zīme; |
| --- | --- |

4.1.1.

izplūdes vai klusināšanas sistēmas un tās sastāvdaļu ražotāja tirdzniecības nosaukums vai tirdzniecības zīme;

| 4.1.2. | ražotāja sagatavots preces apraksts; |
| --- | --- |

4.1.2.

ražotāja sagatavots preces apraksts;

| 4.1.3. | daļas identifikācijas numurs. |
| --- | --- |

4.1.3.

daļas identifikācijas numurs.

| 4.1.4. | Uz visiem oriģinālajiem klusinātājiem – “E” zīme un tās valsts identifikācija, kas piešķīrusi sastāvdaļas tipa apstiprinājumu (4). |
| --- | --- |

4.1.4.

Uz visiem oriģinālajiem klusinātājiem – “E” zīme un tās valsts identifikācija, kas piešķīrusi sastāvdaļas tipa apstiprinājumu (4).

4

| 4.1.5. | Jebkāds izplūdes vai klusināšanas oriģinālo aizstājējsistēmu iepakojums ir salasāmi marķēts ar vārdiem “oriģināla detaļa” un norādēm uz marku un tipu, kas apvienotas ar “E” zīmi, kā arī norādi uz izcelsmes valsti. |
| --- | --- |

4.1.5.

Jebkāds izplūdes vai klusināšanas oriģinālo aizstājējsistēmu iepakojums ir salasāmi marķēts ar vārdiem “oriģināla detaļa” un norādēm uz marku un tipu, kas apvienotas ar “E” zīmi, kā arī norādi uz izcelsmes valsti.

| 4.1.6. | Šādi marķējumi ir neizdzēšami, skaidri salasāmi un arī redzami tādā pozīcijā, kādā to montē uz transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

4.1.6.

Šādi marķējumi ir neizdzēšami, skaidri salasāmi un arī redzami tādā pozīcijā, kādā to montē uz transportlīdzekļa.

5.   APSTIPRINĀJUMS

5.1.   Ja transportlīdzekļa tips, kas iesniegts apstiprināšanai saskaņā ar šiem noteikumiem, atbilst šo noteikumu 6. un 7. punkta prasībām, attiecīgajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu.

5.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 07, kas atbilst 07. grozījumu sērijai, kas stājās spēkā 2013. gada 3. novembrī) norāda grozījumu sēriju, kura ietver visjaunākos svarīgākos tehniskos grozījumus, kas līdz apstiprinājuma izdošanas brīdim izdarīti šajos noteikumos. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nepiešķir vienu un to pašu numuru tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas aprīkots ar cita tipa izplūdes vai klusināšanas sistēmu, vai citam transportlīdzekļa tipam.

5.3.   Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai par apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam, un izplūdes vai klusināšanas sistēmas rasējumus (ko iesniedz apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs) formātā, kas nepārsniedz A4 (210 × 297 mm) vai salocīti līdz šim formātam, un pienācīgā mērogā.

5.4.   Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kas sastāv no:

| 5.4.1. | apļa, kas aptver burtu “E” un tam līdzās esošo tās valsts pazīšanas numuru, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4); un |
| --- | --- |

5.4.1.

apļa, kas aptver burtu “E” un tam līdzās esošo tās valsts pazīšanas numuru, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4); un

4

| 5.4.2. | pa labi no 5.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

5.4.2.

pa labi no 5.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

5.5.   Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti 1958. gada nolīgumam kā pielikumi, tad valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 5.4.1. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; šādā gadījumā visu noteikumu, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, un apstiprinājumu papildu numurus un simbolus norāda vertikālās slejās pa labi no 5.4.1. punktā noteiktā simbola.

5.6.   Apstiprinājuma marķējuma zīme ir skaidri salasāma un neizdzēšama.

5.7.   Apstiprinājuma marķējuma zīmi novieto uz transportlīdzekļa datu plāksnītes vai tās tuvumā.

5.8.   Šo noteikumu 2. pielikumā doti apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojuma piemēri.

6.   SPECIFIKĀCIJAS

6.1.   Vispārīgas specifikācijas

6.1.1.   Transportlīdzekli, tā motoru un tā izplūdes vai klusināšanas sistēmu konstruē, izgatavo un montē tā, lai, transportlīdzekli normāli lietojot, neatkarīgi no iespējamās vibrācijas tas atbilstu šo noteikumu nosacījumiem.

6.1.2.   Izplūdes vai klusināšanas sistēmu konstruē, izgatavo un montē tā, lai tā spētu izturēt iespējamo korozīvo iedarbību.

6.1.3.   Uz mehāniskā transportlīdzekļa viegli pieejamā vietā, bet kas var nebūt uzreiz pamanāma, norāda šādu informāciju:

| a) | ražotāja nosaukumu; |
| --- | --- |

a)

ražotāja nosaukumu;

| b) | sasniedzamos motora apgriezienus un nekustīga transportlīdzekļa testa galīgo rezultātu, kā noteikts šo noteikumu 3. pielikuma 3.1.4. punktā. |
| --- | --- |

b)

sasniedzamos motora apgriezienus un nekustīga transportlīdzekļa testa galīgo rezultātu, kā noteikts šo noteikumu 3. pielikuma 3.1.4. punktā.

6.2.   Skaņas līmeņu specifikācijas

6.2.1.   Mērīšanas metodes

6.2.1.1.   Skaņu, ko rada apstiprināšanai pieteiktais transportlīdzekļa tips, mēra pēc metodes(-ēm), kas aprakstītas šo noteikumu 3. pielikumā, transportlīdzeklim esot kustībā un transportlīdzeklim esot nekustīgam (5); ja transportlīdzeklim ir elektromotors vai iekšdedzes motors, kas nedarbojas, transportlīdzeklim esot nekustīgam, radīto skaņu mēra tikai kustībā esošam transportlīdzeklim.

5

Ja transportlīdzeklim ir programmas vai režīmi, ko lietotājs var izvēlēties un kas ietekmē transportlīdzekļa skaņas emisiju, visi šie režīmi atbilst šī punkta prasībām. Testējot izmanto sliktākā gadījuma scenāriju.

Hibrīdelektrisko transportlīdzekļu testus veic divreiz šādos stāvokļos:

| a) | A stāvoklis: akumulatoru baterijas ir maksimāli uzlādētas; ja pieejams vairāk nekā viens “hibrīda režīms”, testam izvēlas visvairāk elektrisko hibrīda režīmu; |
| --- | --- |

a)

A stāvoklis: akumulatoru baterijas ir maksimāli uzlādētas; ja pieejams vairāk nekā viens “hibrīda režīms”, testam izvēlas visvairāk elektrisko hibrīda režīmu;

| b) | B stāvoklis: akumulatoru baterijas ir minimāli uzlādētas; ja pieejams vairāk nekā viens “hibrīda režīms”, testam izvēlas degvielu visvairāk patērējošo hibrīda režīmu. |
| --- | --- |

b)

B stāvoklis: akumulatoru baterijas ir minimāli uzlādētas; ja pieejams vairāk nekā viens “hibrīda režīms”, testam izvēlas degvielu visvairāk patērējošo hibrīda režīmu.

Galīgais rezultāts ir augstākais testa rezultāts, kas sasniegts A un B stāvoklī.

6.2.1.2.   Vērtību(-as), ko iegūst mērījumos saskaņā ar 6.2.1.1. punktu, ieraksta testa ziņojumā un veidlapā, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

6.2.1.3.   Skaņas līmenis, kas noteikts ar šo noteikumu 3. pielikuma 3.1. punktā aprakstīto metodi, transportlīdzeklim esot kustībā, nepārsniedz robežvērtības, kas noteiktas (jauniem transportlīdzekļiem un jaunām izplūdes vai klusināšanas sistēmām) šo noteikumu 4. pielikumā kategorijai, kurai pieder transportlīdzeklis.

6.3.   Papildu prasības

6.3.1.   Nosacījumi aizsardzībai pret neatļautu iejaukšanos

Visas izplūdes vai klusināšanas sistēmas izgatavo tādā veidā, kas nepieļauj demontēt deflektoru, izejas difuzoru un citas daļas, kuru primārā funkcija ir būt daļai no klusināšanas/izplešanās kamerām. Ja šādas daļas iestrādāšana ir nenovēršama, tās piestiprināšanas metode ir tāda, kas neatvieglo demontāžu (piem., izmantojot parastus vītņsavienojumus), un šī daļa ir arī tā piestiprināta, ka tās demontāža rada paliekošu/neatgriezenisku mezgla bojājumu.

6.3.2.   Daudzrežīmu izplūdes vai klusināšanas sistēma

Izplūdes vai klusināšanas sistēmas ar vairākiem, manuāli vai elektroniski regulējamiem, vadītāja izvēlētiem darbības režīmiem atbilst visām prasībām visos darbības režīmos. Paziņotie skaņas līmeņi ir tie, kas iegūti režīmā ar augstākajiem skaņas līmeņiem.

6.3.3.   Pārveidošanas ierīču aizliegums

Transportlīdzekļa ražotājs ar nolūku nemaina, nepielāgo vai neievieš jebkādas ierīces vai procedūras vienīgi šo noteikumu skaņas emisijas prasību izpildei, kas nedarbojas parastas ekspluatācijas laikā uz ceļa.

7.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA VAI IZPLŪDES VAI KLUSINĀŠANAS SISTĒMAS(-U) TIPA APSTIPRINĀJUMA IZMAIŅA UN PAPLAŠINĀJUMS

7.1.   Par visiem transportlīdzekļa tipa vai izplūdes vai klusināšanas sistēmas pārveidojumiem ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi transportlīdzekļa tipu. Minētā iestāde tad drīkst vai nu:

| 7.1.1. | atzīt, ka veiktie pārveidojumi nevarētu radīt ievērojamas negatīvas sekas; vai |
| --- | --- |

7.1.1.

atzīt, ka veiktie pārveidojumi nevarētu radīt ievērojamas negatīvas sekas; vai

| 7.1.2. | pieprasīt vēl vienu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

7.1.2.

pieprasīt vēl vienu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

7.2.   Apstiprinājuma apliecinājumu vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo šos noteikumus piemērojošajām nolīguma pusēm saskaņā ar procedūru, kas noteikta 5.3. punktā.

7.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

8.1.   Katrs transportlīdzeklis, uz kura ir šajos noteikumos definētā apstiprinājuma marķējuma zīme, atbilst apstiprinātajam tipam, ir aprīkots ar izplūdes vai klusināšanas sistēmu(-ām), ar kādu(-ām) tas ticis apstiprināts, un atbilst 6. punkta prasībām.

8.2.   Lai pārliecinātos par atbilstību, kas noteikta 8.1. punktā, transportlīdzekli, uz kura ir šajos noteikumos definētā apstiprinājuma marķējuma zīme, ņem no sērijas. Ražošanu uzskata par atbilstošu šo noteikumu prasībām, ja līmeņi, kas izmērīti, izmantojot 3. pielikumā aprakstīto metodi, nepārsniedz ne pieņemšanas laikā izmērītās vērtības par vairāk kā 3 dB(A), ne 6.2.1.3. punktā noteiktās robežvērtības par vairāk kā 1 dB(A).

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

9.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem transportlīdzeklim piešķirto tipa apstiprinājumu var anulēt, ja konstatē neatbilstību 8. punktā noteiktajām prasībām vai ja transportlīdzeklis neiztur 8.2. punktā noteiktos testus.

9.2.   Ja nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās nolīguma puses, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

10.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekli vai izplūdes vai klusināšanas sistēmu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās šos noteikumus piemērojošās nolīguma puses, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

11.   PĀREJAS NOTEIKUMI

11.1.   No 07. sērijas grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena šos noteikumus piemērojošā līgumslēdzēja puse neatsakās piešķirt vai atzīt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 07. sērijas grozījumiem.

11.2.   Pēc 24 mēnešiem no 07. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses piešķir tipa apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, kas noteiktas šajos noteikumos, kuri grozīti ar 07. sērijas grozījumiem.

11.3.   Šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses neatsakās piešķirt tipa apstiprinājumu, kuri piešķirti saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem, paplašinājumus esošiem tipiem.

11.4.   Ne ilgāk kā 24 mēnešus no šo noteikumu 07. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas šos noteikumus piemērojošā līgumslēdzēja puse neatsaka valsts vai reģionālu tipa apstiprinājumu tādam transportlīdzeklim, kura tips apstiprināts atbilstoši šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem.

11.5.   Pēc 24 mēnešiem no šo noteikumu 07. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas šos noteikumus piemērojošām līgumslēdzējām pusēm valsts vai reģionālā tipa apstiprinājuma nolūkā nav pienākuma atzīt transportlīdzekli, kura tips apstiprināts atbilstoši šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem.

11.6.   Neatkarīgi no iepriekšējiem pārejas noteikumiem līgumslēdzējām pusēm, kurām šo noteikumu piemērošana stājas spēkā pēc jaunākās sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas, nav pienākuma atzīt tipa apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar jebkuras no šo noteikumu iepriekšējās sērijas grozījumiem, un tām ir tikai pienākums atzīt tipa apstiprinājumu, kas piešķirts saskaņā ar 07. sērijas grozījumiem.

11.7.   No 07. sērijas grozījumu 1. papildinājuma oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena šos noteikumus piemērojošā līgumslēdzēja puse neatsakās piešķirt vai atzīt tipa apstiprinājumu saskaņā ar šo noteikumu 07. sērijas grozījumu 1. papildinājumu.

11.8.   Pēc 60 mēnešiem no šo noteikumu 07. sērijas grozījumu 1. papildinājuma spēkā stāšanās datuma šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses piešķir apstiprinājumus vienīgi tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļu tips atbilst šo noteikumu prasībām, ievērojot 07. sērijas grozījumu 1. papildinājumu.

12.   PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumus un adreses, kas piešķir apstiprinājumu un kurām nosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu, anulēšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu uzbūvi (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, 2. punkts.

1

(2)  Ja nominālā maksimālā lietderīgā jauda tiek sasniegta pie dažādiem motora apgriezieniem, šajos noteikumos izmanto nominālo motora apgriezienu lielāko vērtību, pie kuras tiek sasniegta nominālā maksimālā lietderīgā jauda.

2

(3)  Šīs sastāvdaļas ir, jo īpaši, izplūdes kolektors, izplūdes caurules, izplešanās kamera, klusinātājs utt. Ja motora ieplūde ir aprīkota ar gaisa filtru un filtra esamība ir būtiska, lai nodrošinātu skaņas līmeņa noteikto robežvērtību ievērošanu, filtrs jāuzskata par “izplūdes vai klusināšanas sistēmas(-u)” sastāvdaļu, un uz tā jābūt 3.2.2. un 4.1. punktā noteiktajam marķējumam.

3

(4)  Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā (dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4) ir norādīti 1958. gada nolīguma līgumslēdzēju pušu pazīšanas numuri.

4

(5)  Nekustīga transportlīdzekļa testu veic, lai nodrošinātu ar standartvērtību administratīvās struktūras, kas izmanto šo metodi lietošanā esošu transportlīdzekļu pārbaudei.

5

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz tā skaņas emisiju saskaņā ar Noteikumiem Nr. 9.

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr.

1. Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:

2. Transportlīdzekļa tips:

2.1. Variants(-i) (ja nepieciešams)

2.2. Versija(-as) (ja nepieciešams)

3. Ražotāja nosaukums un adrese:

4. Ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese (ja attiecināms):

5. Iekšdedzes motors

5.1. Motora ražotājs

5.2. Motora tips

5.3. Motora veids:, piem., dzirksteļaizdedzes, kompresijaizdedzes, utt. (3)

5.4. Cikli: divu taktu vai četru taktu (ja attiecināms) (2)

5.5. Motora tilpums (ja attiecināms): cm3

5.6. Nominālā maksimālā lietderīgā jauda (mērīšanas metode): kW

5.7. Nominālie motora apgriezieni: min– 1

6. Elektromotors (ja attiecināms)

6.1. Marka

6.2. Tips

7. Pārnesumkārba

7.1. Marka

7.2. Tips (manuāla, automātiska, bezpakāpju variators)

7.3. Pārnesumu skaits:

7.4. Izmantotie pārnesumi:

7.5. Galvenā pārvada pārnesumskaitlis(-ļi):

8. Riepu tips un izmēri (pa asīm):

9. Maksimālā pieļaujamā masa, ieskaitot puspiekabi (kad attiecināms): kg

10. Izplūdes oriģinālās sistēmas īss apraksts:

11. Izplūdes oriģinālās(-o) sistēmas(-u) tips(-i):

12. Ieplūdes sistēmas(-u) tips(-i) (ja nepieciešams skaņas līmeņa robežvērtības ievērošanai):

13. Transportlīdzekļu noslogojums testa laikā:

14. Nekustīga transportlīdzekļa testam: mikrofona atrašanās vieta un orientācija (ar atsauci uz šo noteikumu 3. pielikumā dotajām diagrammām – papildinājums):

15. Skaņas līmeņi:

15.1. Kustībā esošs transportlīdzeklis dB(A)

15.2. Pie transportlīdzekļa nemainīga ātruma (pirms paātrinājuma) .km/h

15.3. Nekustīgs transportlīdzeklis dB(A)

15.4. pie motora apgriezieniem min– 1

16. Atsauces dati atbilstībai lietošanas laikā

16.1. Pārnesums (i) transportlīdzekļiem ar manuālo transmisiju:

16.2. Transportlīdzekļa ātrums paātrinājuma perioda sākumā (3 braucienu vidējais) pārnesumā (i): km/h

16.3. Skaņas spiediena līmenis L(i): dB(A)

17. Transportlīdzeklis nodots apstiprināšanai:

18. Tehniskais dienests, kas ir atbildīgs par apstiprinājuma testu veikšanu:

19. Šī dienesta izdotā ziņojuma datums:

20. Šī dienesta izsniegtā ziņojuma numurs:

21. Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/anulēts (2)

22. Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta uz transportlīdzekļa:

23. Vieta:

24. Datums:

25. Paraksts:

26. Šim paziņojumam ir pievienoti šādi dokumenti ar iepriekš minēto apstiprinājuma numuru:

a) motora un izplūdes vai klusināšanas sistēmas rasējumi, diagrammas un plāni;

b) motora un izplūdes vai klusināšanas sistēmas fotogrāfijas;

c) izplūdes vai klusināšanas sistēmu veidojošo sastāvdaļu saraksts, tās pienācīgi identificējot.

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (skatīt apstiprināšanas nosacījumus šajos noteikumos).

(2) Nevajadzīgo svītrot.

(3) Ja tiek izmantots nestandarta motors, tas jānorāda.

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA ZĪMES IZKĀRTOJUMS

A paraugs

(Skatīt šo noteikumu 5.4. punktu)

Image 3

Augstāk dotā apstiprinājuma marķējuma zīme, kas piestiprināta transportlīdzeklim, norāda, ka konkrētais transportlīdzekļa tips attiecībā uz tā skaņas emisiju ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 9 ar apstiprinājuma Nr. 072439. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši prasībām Noteikumos Nr. 9, kas grozīti ar 07. grozījumu sēriju.

B paraugs

(Skatīt šo noteikumu 5.5. punktu)

Image 4

Augstāk dotā apstiprinājuma marķējuma zīme, kas piestiprināta transportlīdzeklim, norāda, ka konkrētais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 9 un Nr. 33 (1). Apstiprinājuma numuri norāda, ka laikā, kad piešķīra attiecīgos apstiprinājumus, Noteikumi Nr. 9 bija grozīti ar 07. grozījumu sēriju, bet Noteikumi Nr. 33 joprojām bija to sākotnējā redakcijā.

---

(1)  Otrais numurs norādīts tikai kā piemērs.

---

3. PIELIKUMS

METODES UN INSTRUMENTI L2, L4 UN L5 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻU RADĪTĀS SKAŅAS MĒRĪŠANAI

1.   MĒRINSTRUMENTI

1.1.   Vispārīgi nosacījumi

Skaņas spiediena līmeņa mērīšanai izmanto skaņas līmeņa mērītāju vai ekvivalentu mērīšanas sistēmu, kas atbilst prasībām 1. klases instrumentiem (kopā ar ieteicamo vējsargu, ja to izmanto). Šīs prasības ir aprakstītas IEC 61672-1:2013. Mērījumus veic, izmantojot akustiskā mērinstrumenta laika svērumu “F” un frekvences svēruma līkni “A”, kas arī aprakstīta IEC 61672-1:2013. Ja izmanto sistēmu, kur ietverta A-izsvarotā skaņas spiediena līmeņa periodiska uzraudzība, intervālam starp diviem nolasījumiem nevajadzētu pārsniegt 30 ms. Instrumentus uztur un kalibrē saskaņā ar instrumenta ražotāja norādījumiem.

1.2.   Kalibrēšana

Sākot un beidzot katru mērījumu virkni, visu akustisko mērījumu sistēmu pārbauda ar skaņas kalibratoru, kas atbilst prasībām, ko piemēro pirmās klases skaņas kalibratoriem saskaņā ar IEC 60942:2003. Neveicot papildu regulēšanu, starpība starp nolasījumiem ir mazāka par 0,5 dB(A) vai vienāda ar to. Ja šī vērtība ir pārsniegta, mērījumu rezultātus, kas iegūti pēc iepriekšējās apmierinošās pārbaudes, uzskata par nederīgiem.

1.3.   Atbilstība prasībām

Skaņas kalibratora atbilstību IEC 60942:2003 prasībām pārbauda reizi gadā. Instrumentu sistēmas atbilstību IEC 61672-1:2013 prasībām pārbauda vismaz reizi divos gados. Visus atbilstības testus veic laboratorija, kurai ir atļauts veikt līdz attiecīgiem standartiem izsekojamu kalibrēšanu.

1.4.   Ātruma mērinstrumenti

Motora apgriezienus mēra ar instrumentu, kura specifikācijas robeža ir vismaz ± 2 % vai augstāka pie motora apgriezieniem, kādi noteikti mērījumu veikšanai.

Transportlīdzekļa ātrumu uz ceļa mēra ar instrumentiem, kuru specifikācijas robeža ir vismaz ± 0,5 km/h, izmantojot nepārtrauktas mērīšanas ierīces. Ja testēšanā izmanto neatkarīgus transportlīdzekļa ātruma mērījumus, instrumenti atbilst specifikācijas robežām vismaz ± 0,2 km/h (1).

1.5.   Meteoroloģiskie mērinstrumenti

Meteoroloģiskie instrumenti, ko izmanto apkārtējās vides apstākļu uzraudzībai testa veikšanas laikā, atbilst vismaz šādām specifikācijām:

| | ± 1 °C vai mazāk temperatūras mērierīcei; |
| --- | --- |

± 1 °C vai mazāk temperatūras mērierīcei;

| | ± 1,0 m/s vēja ātruma mērīšanas ierīcei; |
| --- | --- |

± 1,0 m/s vēja ātruma mērīšanas ierīcei;

| | ± 5 hPa barometriskā spiediena mērīšanas ierīcei; |
| --- | --- |

± 5 hPa barometriskā spiediena mērīšanas ierīcei;

| | ± 5 procenti relatīvā mitruma mērīšanas ierīcei. |
| --- | --- |

± 5 procenti relatīvā mitruma mērīšanas ierīcei.

2.   MĒRĪJUMA NOSACĪJUMI

2.1.   Testa vieta, laika apstākļi un fona trokšņa līmeņa korekcija

2.1.1.   Testa vieta

Testa vietu veido centrālais paātrinājuma sektors, kam apkārt ir praktiski līdzena testa zona. Testa trase ir līdzena; trases virsma ir sausa un tā konstruēta, lai riepu radītā skaņa saglabātos zemā līmenī.

Testa vietā brīva akustiskā lauka apstākļus starp skaņas avotu, kas atrodas paātrinājuma sektora vidū, un mikrofonu uztur ± 1 dB robežās. Šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja 50 m robežās no paātrinājuma sektora centra nav lielu skaņu atstarojošu objektu, tādu kā žogi, klintis, tilti vai ēkas. Testa trases virsma atbilst šo noteikumu 5. pielikuma prasībām.

Mikrofona tuvumā nav šķēršļu, kas varētu ietekmēt skaņas lauku, un starp mikrofonu un skaņas avotu neatrodas neviena persona. Mērījumus veicošais novērotājs atrodas pozīcijā, kas neietekmē mērierīces rādījumus.

Testa trases virsma atbilst šo noteikumu 5. pielikuma prasībām vai ISO10844:2014. Beidzoties laikposmam, kas norādīts šo noteikumu 11.8. punktā, par atsauci kalpo tikai ISO 10844: 2014.

2.1.2.   Laika apstākļi un fona trokšņa korekcija

Mērījumus neveic sliktos laika apstākļos. Testus neveic, ja skaņas mērīšanas intervālā vēja ātrums, tai skaitā brāzmās, pārsniedz 5 m/s.

Lai veiktu mērījumu, skaņas avotu, kas neatrodas uz testējamā transportlīdzekļa, un vēja ietekmes radītā skaņas līmeņa svērtais skaņas līmenis (A) ir vismaz par 10 dB(A) zemāks par transportlīdzekļa radītās skaņas līmeni. Mikrofonu var aprīkot ar piemērotu vējsargu ar nosacījumu, ka tiek ņemta vērā tā ietekme uz mikrofona jutīgumu un vērsuma raksturlielumiem.

Ja atšķirība starp apkārtējā trokšņa un izmērītās skaņas līmeņiem ir robežās starp 10 un 15 dB(A), testa rezultāta aprēķināšanas nolūkā no skaņas līmeņa mērierīces rādījumiem atņem atbilstošu korekciju, kā norādīts 1. tabulā.

1. tabula

Atsevišķi mērītajām testa vērtībām piemērotā korekcija

| Fona skaņas spiediena līmeņa un izmērītā skaņas spiediena līmeņa atšķirība, dB | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | ≥ 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korekcija, dB(A) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

Fona skaņas spiediena līmeņa un izmērītā skaņas spiediena līmeņa atšķirība, dB

10

11

12

13

14

≥ 15

Korekcija, dB(A)

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

2.2.   Transportlīdzekļa stāvoklis

2.2.1.   Vispārīgie nosacījumi

Transportlīdzekli piegādā tādu, kā to noteicis transportlīdzekļa ražotājs.

Pirms mērījumu uzsākšanas transportlīdzeklim jābūt sasniegušam normālu darba stāvokli attiecībā uz:

| — | temperatūrām, |
| --- | --- |

—

temperatūrām,

| — | iestatījumiem, |
| --- | --- |

—

iestatījumiem,

| — | degvielu, |
| --- | --- |

—

degvielu,

| — | aizdedzes svecēm, karburatoru(-iem), utt., (kas attiecināms). |
| --- | --- |

—

aizdedzes svecēm, karburatoru(-iem), utt., (kas attiecināms).

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar ventilatoriem, kam ir automātiskas iedarbināšanas mehānisms, skaņas mērījumu laikā šīs sistēmas darbībā neiejaucas.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar ierīcēm, kas nav nepieciešamas tā darbināšanai, bet ko izmanto transportlīdzekļa normālai izmantošanai uz ceļa, šīs ierīces darbojas saskaņā ar ražotāja specifikācijām.

Transportlīdzekļiem, kam ir vairāk nekā viens dzenošais ritenis, var izmantot tikai to riteni, kas nodrošina braukšanu parastos apstākļos. Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar piekabi vai puspiekabi, pirms testa veikšanas to noņem.

2.2.2.   Transportlīdzekļa testa masa

Transportlīdzekli testē ar tā testa masu, kā noteikts šo noteikumu 2.10. punktā.

2.2.3.   Riepu izvēle un stāvoklis

Riepas atbilst transportlīdzeklim un ir piepumpētas līdz spiedienam, ko transportlīdzekļa ražotājs ir ieteicis transportlīdzekļa testa masai.

Riepas izvēlas transportlīdzekļa ražotājs, un tās atbilst vienam no riepu izmēriem un tipiem, ko šim transportlīdzeklim norādījis transportlīdzekļa ražotājs. Minimālais protektora dziļums ir vismaz 80 procenti no pilnā protektora dziļuma.

3.   MĒRĪŠANAS METODES

3.1.   Kustībā esoša transportlīdzekļa skaņas emisijas mērīšana.

3.1.1.   Testa izvietojums un mikrofona pozīcijas

3.1.1.1.   Testa izvietojums parādīts 1. attēlā.

Uz testa trases atzīmē divas līnijas, AA′ un BB′, kas ir paralēlas mikrofona līnijai PP′ un atrodas attiecīgi 10 m pirms un 10 m pēc minētās līnijas.

3.1.1.2.   Mikrofona pozīciju attālums no līnijas CC′ uz mikrofona līnijas PP′, kas ir perpendikulāra atskaites līnijai CC′ uz testa trases (skatīt 1. attēlu), ir 7,5 ± 0,05 m.

Mikrofonus novieto 1,2 ± 0,02 metru augstumā virs zemes. Atskaites virziens brīva lauka apstākļos (skatīt IEC 61672-1:2013) ir horizontāls un vērsts perpendikulāri virzienā uz transportlīdzekļa braukšanas trajektorijas līniju CC′.

3.1.2.   Paātrinājuma testa veikšana, transportlīdzekļa tuvošanās ātrums un pārnesums

3.1.2.1.   Paātrinājuma testa veikšana

Transportlīdzeklis tuvojas līnijai AA′ ar vienmērīgu sākotnējo ātrumu vAA′, kā noteikts turpmāk. Kad transportlīdzekļa priekša sasniedz līniju AA′, pēc iespējas ātri pilnībā atver droseļvārstu un tur to šādā stāvoklī, līdz transportlīdzekļa aizmugure sasniedz līniju BB′; pēc tam pēc iespējas ātri droseļvārstu atgriež brīvgaitas pozīcijā. Transportlīdzekļa ātrumu, kas sasniegts, kad transportlīdzekļa aizmugure sasniedz līniju BB′, apzīmē ar vBB′.

Motora apgriezienus, kas atbilst vAA′ un vBB′ konkrētajos testa apstākļos, apzīmē ar nAA′ un nBB′.

Posmainu transportlīdzekļu gadījumā, kad divas neatdalāmas vienības uzskata par vienu transportlīdzekli, puspiekabi neņem vērā, nosakot līnijas BB′ šķērsošanas brīdi.

Visu mērījumu veikšanai transportlīdzekli vada pa testa trasi taisnvirziena kustībā tā, lai transportlīdzekļa centrālā garenplakne atrodas iespējami tuvu līnijai CC′.

1. attēls

Mērījumu pozīcijas, kad transportlīdzekļi ir kustībā

Image 5

3.1.2.2.   Transportlīdzekļa tuvošanās ātruma noteikšana un pārnesums

3.1.2.2.1.   Transportlīdzeklis bez pārnesumkārbas

Transportlīdzeklis tuvojas līnijai AA′ ar vienmērīgu ātrumu vAA′, kas atbilst vai nu motora apgriezienu izteiksmē (min-1) 75 procentiem no nominālajiem motora apgriezieniem, kā definēts šo noteikumu 2.4. punktā, vai 75 procentiem no motora maksimālajiem apgriezieniem, kādus pieļauj apgriezienu ierobežotājs, vai 50 km/h, izvēloties mazāko no tiem.

3.1.2.2.2.   Transportlīdzekļi ar manuālo transmisiju, automātisko transmisiju, bezpakāpju variatora transmisiju (CVT), kurus testē ar bloķētiem pārnesumiem

Ja transportlīdzeklis aprīkots ar divu režīmu transmisiju (piem., zemais un augstais), izvēlas normālai braukšanai pa ceļu atbilstošo režīmu.

Ja transportlīdzeklis aprīkots ar pārnesumu kārbu, kurai ir divi vai trīs, vai četri pārnesumi kustībai uz priekšu vai tāds pats skaits bloķējamu automātiskās transmisijas vai CVT pārnesumu, izmanto otro pārnesumu. Ja pārnesumu kārbai ir vairāk nekā četri pārnesumi kustībai uz priekšu, vai tāds pats skaits bloķējamu automātiskās transmisijas vai CVT pārnesumu, izmanto trešo pārnesumu.

Transportlīdzeklis tuvojas līnijai AA′ ar vienmērīgu ātrumu vAA′, kas atbilst vai nu motora apgriezienu izteiksmē 75 procentiem no nominālajiem motora apgriezieniem, kā definēts šo noteikumu 2.4. punktā, vai 75 procentiem no motora maksimālajiem apgriezieniem, kādus pieļauj apgriezienu ierobežotājs, vai 50 km/h, izvēloties mazāko no tiem.

Ja, izpildot minēto procedūru, motora apgriezieni nBB′, kas sasniegti, transportlīdzekļa aizmugurei šķērsojot līniju BB′, pārsniedz nominālos motora apgriezienus, kas definēti šo noteikumu 2.4. punktā, otrā vai trešā pārnesuma vietā būtu jāizmanto pirmais augstāks pārnesums (vai bloķējams pārnesums), kas nodrošina motora nominālo apgriezienu nepārsniegšanu līdz mērījumu zonas līnijai BB′.

Papildu paaugstinošos pārnesumus (overdrive) neizmanto.

3.1.2.2.3.   Transportlīdzekļi ar automātisko transmisiju, adaptīvo transmisiju vai variatora transmisiju, kurus testē ar nebloķētiem pārnesumiem

Izmanto pārnesumu pārslēga pozīciju pilnībā automātiskai darbībai.

Ja pieejami vairāki pilnībā automātiskas darbības režīmi (piem., ekonomiskais, sportiskais), izvēlas režīmu, kurā ir vislielākais vidējais transportlīdzekļa paātrinājums starp līnijām AA′ un BB′.

Tad tests var ietvert pārnesuma maiņu uz zemāku pārnesumu un lielāku paātrinājumu. Pārnesuma maiņa uz augstāku pārnesumu un zemāku paātrinājumu nav atļauta. Jebkurā gadījumā ir jāizvairās no pārnesumu maiņas uz pārnesumu, ko parasti neizmanto noteiktajos apstākļos pilsētas satiksmē.

Tāpēc ir atļauts izveidot un izmantot elektroniskas vai mehāniskas ierīces, ieskaitot pārnesuma pārslēga alternatīvus stāvokļus, lai novērstu pārnesuma pārslēgšanos uz zemāku pārnesumu, ko parasti neizmanto noteiktajos testa apstākļos pilsētas satiksmē. Ierīču darbību apraksta paziņojuma veidlapā.

Transportlīdzeklis tuvojas līnijai AA′ ar vienmērīgu kustības ātrumu vAA′ 50 km/h vai tādu, kas atbilst 75 procentiem no tā maksimālā ātruma, kas definēts šo noteikumu 2.11. punktā, izvēloties mazāko no tiem.

3.1.3.   Skaņas līmeņa noteikšana

Maksimālo skaņas līmeni, kāds fiksēts katrā transportlīdzekļa pusē, samazina par 1 dB(A), lai ņemtu vērā mērīšanas neprecizitāti, un matemātiski noapaļo līdz tuvākajai pirmajai decimāldaļai (piem., 78,45 fiksē kā 78,5, kamēr 78,44 fiksē kā 78,4). Šīs vērtības ir mērījuma rezultāti.

Mērījumu uzskata par nederīgu, ja tiek reģistrēta anormāla atšķirība starp vislielāko vērtību un vispārīgo skaņas līmeni.

Katrā transportlīdzekļa pusē veic vismaz divus mērījumus.

Mērījumus uzskata par derīgiem, ja atšķirība starp diviem secīgiem mērījumiem vienā un tajā pašā transportlīdzekļa pusē nepārsniedz 2 dB(A).

Pielāgošanas nolūkā var veikt sagatavošanās mērījumus, bet tos neņem vērā, nosakot mērījuma rezultātus.

3.1.4.   Testa galīgā rezultāta aprēķins

Testa galīgais rezultāts ir četru testa rezultātu vidējais lielums, kas noapaļots līdz tuvākajam veselam decibelam. Ja cipars aiz komata ir no 0 līdz 4, galīgo rezultātu noapaļo uz leju, un, ja tas ir no 5 līdz 9, to noapaļo uz augšu.

Hibrīdelektrisko transportlīdzekļu gadījumā galīgais rezultāts ir augstākais testa rezultāts no fiksētajiem stāvoklī A un B, kā aprakstīts šo noteikumu 6.2.1.1. punktā.

3.2.   Nekustīga transportlīdzekļa radītās skaņas mērījums (lietošanā esošu transportlīdzekļu testēšanai)

3.2.1.   Skaņas spiediena līmenis izplūdes sistēmas izvada(-u) tuvumā

Lai atvieglotu turpmākās lietošanā esošo transportlīdzekļu pārbaudes, papildus mēra skaņas spiediena līmeni pie izplūdes sistēmas (klusināšanas sistēmas) izvada saskaņā ar turpmāk izklāstītajām prasībām, un mērījuma rezultātu iekļauj testa ziņojumā, ko gatavo, lai izsniegtu šo noteikumu 1. pielikumā noteikto dokumentu.

3.2.2.   Mērinstrumenti

Mērījumus veic, izmantojot precīzijas skaņas līmeņa mērītāju saskaņā ar šī pielikuma 1. punktu.

3.2.3.   Mērīšanas nosacījumi

3.2.3.1.   Transportlīdzekļa stāvoklis

Pirms mērījumu uzsākšanas transportlīdzekļa motoram jābūt sasniegušam normālu darba temperatūru. Ja transportlīdzeklis aprīkots ar automātiskiem ventilatoriem, to regulēšana skaņas līmeņa mērījuma laikā ir aizliegta.

Mērījumu veikšanas laikā pārnesumu pārslēgšanas svira atrodas neitrālā pozīcijā. Ja transmisiju nav iespējams atvienot, transportlīdzekļa dzenošajam ritenim ļauj rotēt bez slodzes, piemēram, novietojot transportlīdzekli uz atbalsta vai uz veltņiem.

3.2.3.2.   Testa vieta

Par testa vietu var izmantot jebkuru vietu, kas nav pakļauta būtiskiem akustiskiem traucējumiem. Piemērotas ir līdzenas vietas ar betona, asfalta vai cita cieta materiāla segumu un labām atstarošanas īpašībām; neizmanto virsmas, kurām ir sablīvētas zemes segums. Testa vietas izmērs ir vismaz tāds kā taisnstūrim, kura malas ir vismaz 3 m no transportlīdzekļa kontūrām (izņemot stūri). Šajā taisnstūrī neatrodas neviens būtisks šķērslis, tāds kā persona, izņemot novērotāju un vadītāju.

Transportlīdzekli novieto iepriekš minētajā taisnstūrī tā, lai mērierīces mikrofons atrastos vismaz viena metra attālumā no jebkādas akmens apmales.

3.2.3.3.   Dažādi

Instrumenta rādījumi, ko rada apkārtējais vai vēja troksnis, ir vismaz par 10 dB(A) zemāki nekā mērāmais skaņas līmenis. Mikrofonu var aprīkot ar atbilstošu vējsargu ar nosacījumu, ka tiek ņemta vērā tā ietekme uz mikrofona jutību.

3.2.4.   Mērīšanas metode

3.2.4.1.   Mērījumu skaits

Katrā mērīšanas punktā veic vismaz trīs mērījumus. Mērījumus uzskata par derīgiem tikai tad, ja atšķirība starp trīs secīgiem mērījumiem nepārsniedz 2 dB(A).

3.2.4.2.   Mikrofona novietošana (skatīt 2. attēlu)

Mikrofonu novietoto 0,5 ± 0,01 m attālumā no 3. attēlā definētā izpūtēja caurules atskaites punkta, un 45 ± 5° leņķī pret vertikālo plakni, kurā ir caurules gala izplūdes ass. Mikrofons atrodas atskaites punkta augstumā, bet ne zemāk kā 0,2 m no zemes virsmas. Mikrofona atskaites ass atrodas zemes virsmai paralēlā plaknē un ir vērsta uz izplūdes izvada atskaites punktu.

2. attēls

Mikrofona pozīcijas nekustīga transportlīdzekļa skaņas mērīšanai

Izplūdes izvada atskaites punkta augstums

3. attēls

3. attēls

Atskaites punkts

Atskaites punkts

| | Paskaidrojumi:








  T | = | augšskats |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | sānskats |
| 1 | = | atskaites punkts |
| 2 | = | ceļa virsma |
| A | = | 45 grādu leņķī nošķelta caurule |
| B | = | uz leju saliekta caurule |
| C | = | taisna caurule |
| D | = | vertikāla caurule |

Image 7

Paskaidrojumi:

Paskaidrojumi:

T

=

augšskats

S

=

sānskats

1

=

atskaites punkts

2

=

ceļa virsma

A

=

45 grādu leņķī nošķelta caurule

B

=

uz leju saliekta caurule

C

=

taisna caurule

D

=

vertikāla caurule

Atskaites punkts ir augstākais punkts, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | atskaites punkts ir izplūdes caurules galā; |
| --- | --- |

a)

atskaites punkts ir izplūdes caurules galā;

| b) | atskaites punkts atrodas vertikālā plaknē, kurā ir izplūdes izvada centrs un izplūdes caurules gala plūsmas ass. |
| --- | --- |

b)

atskaites punkts atrodas vertikālā plaknē, kurā ir izplūdes izvada centrs un izplūdes caurules gala plūsmas ass.

Ja ir iespējamas divas mikrofona pozīcijas, izmanto vistālāko vietu sānos no transportlīdzekļa gareniskās viduslīnijas.

Ja izplūdes izvadcaurules plūsmas ass atrodas 90 ± 5° leņķī pret transportlīdzekļa garenisko viduslīniju, mikrofonu novieto punktā, kas atrodas vistālāk no motora.

Ja transportlīdzeklim ir divi vai vairāki izplūdes izvadi, kas viens no otra atrodas mazāk kā 0,3 m attālumā un ir savienoti ar vienu klusinātāju, veic tikai vienu mērījumu. Mikrofonu novieto attiecībā pret izvadu, kurš ir vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās viduslīnijas, vai, ja šāda izvada nav, attiecībā pret izvadu, kas atrodas augstāk virs zemes.

Transportlīdzekļiem, kam izplūde notiek pa izvadiem, attālums starp kuriem ir lielāks par 0,3 m, veic vienu mērījumu pie katra izvada tā, it kā tas būtu vienīgais, un fiksē augstāko skaņas spiediena līmeni.

Pārbaudei uz ceļa atskaites punktu var pārvietot uz transportlīdzekļa korpusa ārējo virsmu.

Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar vairākiem izplūdes izvadiem, ziņojumā iekļauj skaņas spiediena līmeni pie tā izvada, kur ir augstākais vidējais skaņas spiediena līmenis.

3.2.4.3.   Darbības apstākļi

Motora apgriezienus uztur vienmērīgus pie kāda no šādiem lielumiem:

| | 50 procenti no nrated, ja nrated pārsniedz 5 000 min- 1 |
| --- | --- |

50 procenti no nrated, ja nrated pārsniedz 5 000 min- 1

rated

rated

- 1

| | 75 procenti no nrated, ja nrated nepārsniedz 5 000 min- 1, |
| --- | --- |

75 procenti no nrated, ja nrated nepārsniedz 5 000 min- 1,

rated

rated

- 1

kur nrated ir motora nominālie apgriezieni, kā definēts šo noteikumu 2.4. punktā.

rated

Ja transportlīdzeklis, kas tiek testēts nekustīgs, nevar sasniegt iepriekš definētos sasniedzamos motora apgriezienus, to vietā izmanto 95 % no maksimālajiem motora apgriezieniem, ko var sasniegt, to testējot nekustīgu.

Motora apgriezienus pakāpeniski palielina no brīvgaitas līdz sasniedzamajiem motora apgriezieniem un uztur tos nemainīgus ± 5 procentu pielaides robežās. Tad droseļvārsta vadības ierīci ātri atlaiž, un motora apgriezieni samazinās līdz brīvgaitas apgriezieniem. Skaņas spiediena līmeni mēra laikposmā, kas sastāv no nemainīgiem motora apgriezieniem vismaz 1 s un visa apgriezienu samazinājuma perioda. Par testa vērtību uzskata vislielāko skaņas līmeņa mērītāja nolasījumu.

Mērījumu uzskata par derīgu vienīgi tad, ja motora apgriezieni testā nenovirzās no sasniedzamajiem motora apgriezieniem par vairāk nekā noteikto ± 5 procentu pielaidi vismaz 1 sekundi.

3.2.4.4.   Mērījumus veic, mikrofoniem esot novietotiem iepriekš noteiktajā(-ās) vietā(-ās). Fiksē testa laikā uzrādīto maksimālo A-izsvaroto skaņas spiediena līmeni, saglabājot aiz komata vienu zīmīgo ciparu (piem., 92,45 fiksē kā 92,5, bet 92,44 fiksē kā 92,4).

Testu atkārto, līdz iegūst trīs secīgus mērījumus, kas ir 2,0 dB(A) robežās, pie katra izvada.

Testa rezultāts pie konkrētā izvada ir trīs derīgu mērījumu aritmētiskā vidējā vērtība, kas matemātiski noapaļota līdz tuvākajam veselajam skaitlim (piem., 92,5 fiksē kā 93, bet 92,4 fiksē kā 92).

3.2.4.5.   Daudzrežīmu izplūdes sistēma

3.2.4.5.1.   Transportlīdzekļus, kuri aprīkoti ar daudzrežīmu manuāli regulējamu izplūdes sistēmu, testē visos režīmos.

3.2.4.5.2.   Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar daudzrežīmu izplūdes sistēmu un manuālu izplūdes režīma vadību, testa ziņojumā iekļauj skaņas spiediena līmeni tajā režīmā, kur ir visaugstākais skaņas spiediena līmenis.

4.   SKAŅA NO KUSTĪBĀ ESOŠA TRANSPORTLĪDZEKĻA (DATUS ZIŅO, LAI ATVIEGLOTU LIETOŠANĀ ESOŠA TRANSPORTLĪDZEKĻA TESTĒŠANU)

4.1.   Atbilstības lietošanas laikā testa procedūru var noteikt līgumslēdzēja puse, pienācīgi ņemot vērā jebkādas atšķirības no tipa apstiprināšanas testa apstākļiem.

4.2.   Lai atvieglotu lietošanā esošu transportlīdzekļu atbilstības testus, turpmāko informāciju attiecībā uz skaņas spiediena līmeņa mērījumiem, ko saskaņā ar 3. pielikuma 1. punktu veic kustībā esošiem transportlīdzekļiem, uzskata par atsauces datiem atbilstībai lietošanas laikā:

| a) | pārnesums (i) vai, ja transportlīdzekļi testēti ar nebloķētu pārnesumskaitli, testam izvēlētais pārnesuma pārslēga stāvoklis; |
| --- | --- |

a)

pārnesums (i) vai, ja transportlīdzekļi testēti ar nebloķētu pārnesumskaitli, testam izvēlētais pārnesuma pārslēga stāvoklis;

| b) | transportlīdzekļa ātrums vAA′ paātrinājuma pie pilnīgi atvērta droseļvārsta testa sākumā pārnesumā (i), izteikts km/h; un |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa ātrums vAA′ paātrinājuma pie pilnīgi atvērta droseļvārsta testa sākumā pārnesumā (i), izteikts km/h; un

AA′

| c) | galīgais testa rezultāts izteikts dB(A), noteikts saskaņā ar šī pielikuma 3.1.4. punktu. |
| --- | --- |

c)

galīgais testa rezultāts izteikts dB(A), noteikts saskaņā ar šī pielikuma 3.1.4. punktu.

4.3.   Atsauces datus atbilstībai lietošanas laikā ieraksta 1. pielikuma paraugam atbilstošajā paziņojuma veidlapā.

5.   IZPLŪDES (KLUSINĀŠANAS) ORIĢINĀLĀ SISTĒMA

5.1.   Prasības absorbējošus šķiedras materiālus saturošiem klusinātājiem

5.1.1.   Šķiedrains absorbējošs materiāls nesatur azbestu, un to var izmantot klusinātāju ražošanā vienīgi tad, ja atbilstīga ierīce nodrošina šķiedrainā materiāla palikšanu savā vietā visu klusinātājā lietošanas laiku un ja izplūdes vai klusināšanas sistēma atbilst jebkura viena no punktu 5.1.2., 5.1.3., 5.1.4. vai 5.1.5. prasībām.

5.1.2.   Pēc šķiedrainā materiāla izņemšanas skaņas līmenis atbilst šo noteikumu 6.2.1.3. punkta prasībām.

5.1.3.   Šķiedraino absorbējošo materiālu nedrīkst ievietot tajās klusinātāja daļās, caur kurām plūst izplūdes gāzes, un tas atbilst šādām prasībām:

| 5.1.3.1. | materiālu karsē krāsnī četras stundas 650 ± 5 °C temperatūrā, nemazinoties šķiedras vidējam garumam, diametram vai tilpumsvaram; |
| --- | --- |

5.1.3.1.

materiālu karsē krāsnī četras stundas 650 ± 5 °C temperatūrā, nemazinoties šķiedras vidējam garumam, diametram vai tilpumsvaram;

| 5.1.3.2. | pēc vienu stundu ilgas karsēšanas krāsnī 650 ± 5 °C temperatūrā, vismaz 98 procenti materiāla paliek sietā, kura nominālais acu izmērs ir 250 μm un kas atbilst ISO standartam 3310/1:2000, kad šo materiālu testē saskaņā ar ISO standartu 2559:2011. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

pēc vienu stundu ilgas karsēšanas krāsnī 650 ± 5 °C temperatūrā, vismaz 98 procenti materiāla paliek sietā, kura nominālais acu izmērs ir 250 μm un kas atbilst ISO standartam 3310/1:2000, kad šo materiālu testē saskaņā ar ISO standartu 2559:2011.

ISO

ISO

| 5.1.3.3. | Materiāla masas zudums nedrīkst pārsniegt 10,5 procentus pēc 24 stundu ilgas mērcēšanas 90 ± 5 °C temperatūrā šāda sastāva sintētiskā kondensātā:






  1 N bromūdeņražskābe (HBr) | 10 ml |
| --- | --- | --- |
| 1 N sērskābe (H2SO4) | 10 ml |

5.1.3.3.

Materiāla masas zudums nedrīkst pārsniegt 10,5 procentus pēc 24 stundu ilgas mērcēšanas 90 ± 5 °C temperatūrā šāda sastāva sintētiskā kondensātā:

1 N bromūdeņražskābe (HBr)

10 ml

1 N sērskābe (H2SO4)

2

4

10 ml

destilēts ūdens līdz 1 000 ml sasniegšanai

Piezīme. Pirms svēršanas materiāls jāizmazgā destilētā ūdenī un jāžāvē vienu stundu 105 °C.

Piezīme

5.1.4.   Pirms sistēmu testē saskaņā ar 3. punktu, to sagatavo normālai lietošanai uz ceļa pēc vienas no šādām metodēm:

5.1.4.1.   Sagatavošana ar nepārtrauktas iebraukšanas metodi

5.1.4.1.1.   Atkarībā no transportlīdzekļa motora tilpuma minimālais sagatavošanas laikā veicamais attālums ir:

| Transportlīdzekļa kategorija atbilstoši motora tilpumam, izteiktam cm3 | Attālums (km) |
| --- | --- |
| 1. | ≤ 250 |

Transportlīdzekļa kategorija atbilstoši motora tilpumam, izteiktam cm3

3

Attālums (km)

1.

≤ 250

4 000

| 2. | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2.

> 250 ≤ 500

6 000

| 3. | > 500 |
| --- | --- |

3.

> 500

8 000

5.1.4.1.2.   Šajā sagatavošanas ciklā 50 procenti ± 10 procenti ir braukšana pilsētā un atlikusī daļa ir pārbraucieni lielos attālumos ar lielu ātrumu; nepārtraukto ceļa ciklu drīkst aizstāt ar atbilstošu testa trases programmu.

5.1.4.1.3.   Abus ātrumu režīmus maina vismaz sešas reizes.

5.1.4.1.4.   Pilna testa programma ietver vismaz 10 pārtraukumus, kas ilgst vismaz 3 stundas, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektus.

5.1.4.2.   Sagatavošana ar pulsāciju

5.1.4.2.1.   Izplūdes sistēma vai tās sastāvdaļas ir uzmontētas uz transportlīdzekļa vai tā motora.

Pirmajā gadījumā transportlīdzekli nostiprina uz veltņu dinamometra. Otrajā gadījumā motoru nostiprina uz pārbaudes stenda.

Testēšanas iekārtu, kuras detalizēta shēma dota 4. attēlā, novieto pie izplūdes sistēmas izvada. Ir derīga jebkura cita iekārta, kas nodrošina līdzvērtīgus rezultātus.

4. attēls

4. attēls

Testa iekārta sagatavošanai ar pulsāciju

Testa iekārta sagatavošanai ar pulsāciju

izvēles

izvēles

| 1. | Ieplūdes atloks vai uzmava savienošanai ar testējamās izplūdes sistēmas aizmuguri |
| --- | --- |
| 2. | Ar roku darbināms regulēšanas vārsts. |
| 3. | Kompensācijas rezervuārs ar maksimālo tilpību 40 l un uzpildes laiku ne mazāku par vienu sekundi. |
| 4. | Spiediena slēdzis ar darbības diapazonu no 5 kPa līdz 250 kPa. |
| 5. | Laikiztures slēdzis. |
| 6. | Impulsu skaitītājs. |
| 7. | Ātrdarbīgs vārsts, tāds kā izplūdes bremzes vārsts 60 mm diametrā, ko darbina pneimatiskais cilindrs ar spēku 120 N pie 400 kPa. Reakcijas laiks gan atveroties, gan aizveroties nepārsniedz 0,5 sekundes. |
| 8. | Izplūdes gāzes novadīšana. |
| 9. | Elastīga caurule. |
| 10. | Manometrs. |

1.

Ieplūdes atloks vai uzmava savienošanai ar testējamās izplūdes sistēmas aizmuguri

2.

Ar roku darbināms regulēšanas vārsts.

3.

Kompensācijas rezervuārs ar maksimālo tilpību 40 l un uzpildes laiku ne mazāku par vienu sekundi.

4.

Spiediena slēdzis ar darbības diapazonu no 5 kPa līdz 250 kPa.

5.

Laikiztures slēdzis.

6.

Impulsu skaitītājs.

7.

Ātrdarbīgs vārsts, tāds kā izplūdes bremzes vārsts 60 mm diametrā, ko darbina pneimatiskais cilindrs ar spēku 120 N pie 400 kPa. Reakcijas laiks gan atveroties, gan aizveroties nepārsniedz 0,5 sekundes.

8.

Izplūdes gāzes novadīšana.

9.

Elastīga caurule.

10.

Manometrs.

5.1.4.2.2.   Testa aprīkojumu noregulē tā, lai izplūdes gāzu plūsma tiktu pārmaiņus pārtraukta un atjaunota 2 500 reižu ar ātrdarbīga vārsta palīdzību.

5.1.4.2.3.   Vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens, ko mēra vismaz 100 mm pēc ieplūdes atloka, sasniedz vērtību starp 35 un 40 kPa. Ja motora īpašību dēļ šādu skaitli nevar sasniegt, vārsts atveras, kad gāzu pretspiediens sasniedz līmeni, kas ekvivalents 90 procentiem no maksimuma, ko var izmērīt pirms motora apstāšanās. Tas aizveras, kad šis spiediens neatšķiras par vairāk nekā 10 procentiem no tā stabilizētās vērtības ar atvērtu vārstu.

5.1.4.2.4.   Laikiztures slēdzi iestata uz izplūdes gāzu ilgumu, ko aprēķina, pamatojoties uz 5.1.4.2.3. punkta prasībām.

5.1.4.2.5.   Motora apgriezieni ir 75 procenti no nominālajiem motora apgriezieniem, kā definēts šo noteikumu 2.4. punktā.

5.1.4.2.6.   Dinamometra uzrādītā jauda ir 50 procenti no jaudas pie pilnīgi atvērta droseļvārsta, ko mēra pie 75 procentiem no motora nominālajiem apgriezieniem, kā definēts šo noteikumu 2.4. punktā.

5.1.4.2.7.   Testa laikā jebkādas drenāžas atveres ir noslēgtas.

5.1.4.2.8.   Visu testu veic 48 stundu laikā. Ja nepieciešams, ik pēc stundas ir atļauts viens dzesēšanas periods.

5.1.4.3.   Sagatavošana pārbaudes stendā

5.1.4.3.1.   Izplūdes sistēmu montē uz motora, kas atbilst tādam tipam, ar kādu aprīko transportlīdzekli, kuram šī sistēma ir konstruēta, un nostiprina uz pārbaudes stenda.

5.1.4.3.2.   Sagatavošana sastāv no noteikta ciklu skaita uz pārbaudes stenda attiecīgai transportlīdzekļa motora, kuram izplūdes sistēma konstruēta, tilpuma kategorijai. Ciklu skaits katrai transportlīdzekļa klasei ir:

| Transportlīdzekļa kategorija atbilstoši motora tilpumam, izteiktam cm3 | Ciklu skaits |
| --- | --- |
| 1. | ≤ 250 |

Transportlīdzekļa kategorija atbilstoši motora tilpumam, izteiktam cm3

3

Ciklu skaits

1.

≤ 250

6

| 2. | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2.

> 250 ≤ 500

9

| 3. | > 500 |
| --- | --- |

3.

> 500

12

5.1.4.3.3.   Pēc katra cikla uz pārbaudes stenda ir vismaz sešu stundu ilgs pārtraukums, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektus.

5.1.4.3.4.   Katrs cikls uz pārbaudes stenda sastāv no sešām fāzēm. Motora stāvoklis katrā fāzē, un tās ilgums ir:

| Fāze | Stāvoklis | Fāzes ilgums |
| --- | --- | --- |
| Motori ar tilpumu mazāku par 250 cm3 | Motori ar 250 cm3 vai lielāku tilpumu |
| | | (min) | (min) |
| 1 | Brīvgaita | 6 | 6 |
| 2 | 25 procentu slodze pie 75 procentiem no nrated | 40 | 50 |
| 3 | 50 procentu slodze pie 75 procentiem no nrated | 40 | 50 |
| 4 | 100 procentu slodze pie 75 procentiem no nrated | 30 | 10 |
| 5 | 50 procentu slodze pie 100 procentiem no nrated | 12 | 12 |
| 6 | 25 procentu slodze pie 100 procentiem no nrated | 22 | 22 |
| | Kopējais laiks | 2 h 30 min | 2 h 30 min |

Fāze

Stāvoklis

Fāzes ilgums

Motori ar tilpumu mazāku par 250 cm3

3

Motori ar 250 cm3 vai lielāku tilpumu

3

(min)

(min)

1

Brīvgaita

6

6

2

25 procentu slodze pie 75 procentiem no nrated

rated

40

50

3

50 procentu slodze pie 75 procentiem no nrated

rated

40

50

4

100 procentu slodze pie 75 procentiem no nrated

rated

30

10

5

50 procentu slodze pie 100 procentiem no nrated

rated

12

12

6

25 procentu slodze pie 100 procentiem no nrated

rated

22

22

Kopējais laiks

2 h 30 min

2 h 30 min

5.1.4.3.5.   Šīs sagatavošanas procedūras laikā pēc ražotāja lūguma motoru un klusinātāju drīkst atdzesēt, lai ne vairāk kā 100 mm attālumā no izplūdes gāzu izvada reģistrētā temperatūra nepārsniegtu to vērtību, kas reģistrēta, transportlīdzeklim augstākajā pārnesumā pārvietojoties ar ātrumu 110 km/h vai pie 75 procentiem no motora nominālajiem apgriezieniem, kā definēts šo noteikumu 2.4. punktā. Motora apgriezienus un/vai transportlīdzekļa ātrumus nosaka ar ± 3 procentu pielaidi.

5.1.5.   Izplūdes gāzes nesaskaras ar šķiedrainajiem materiāliem un nav pakļautas spiediena svārstībām.

5.2.   Diagramma un marķējumi

5.2.1.   Klusinātāja diagrammu un šķērsgriezumu ar izmēriem pievieno šo noteikumu 1. pielikumā minētajam dokumentam.

5.2.2.   Uz visiem oriģinālajiem klusinātājiem ir vismaz:

| a) | “E” zīme un aiz tās atsauce uz valsti, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu; |
| --- | --- |

a)

“E” zīme un aiz tās atsauce uz valsti, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu;

| b) | transportlīdzekļa ražotāja nosaukums vai preču zīme; un |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa ražotāja nosaukums vai preču zīme; un

| c) | marka un daļas identifikācijas numurs. |
| --- | --- |

c)

marka un daļas identifikācijas numurs.

Šī norāde ir skaidri salasāma, neizdzēšama un saskatāma tajā vietā, kurā tā ir jāpiestiprina.

5.2.3.   Jebkāds izplūdes vai klusināšanas oriģinālo aizstājējsistēmu iepakojums ir salasāmi marķēts ar vārdiem “oriģināla detaļa” un norādēm uz marku un tipu, kas apvienotas ar “E” zīmi, kā arī norādi uz izcelsmes valsti.

5.3.   Ieplūdes klusinātāji

Ja motora ieplūdes sistēma jāaprīko ar gaisa filtru un/vai ieplūdes klusinātāju, lai atbilstu pieļaujamajam skaņas līmenim, filtru un/vai klusinātāju uzskata par klusinātāja sastāvdaļu, un arī uz tiem attiecas 5.1. un 5.2. punktu prasības.

---

(1)  Neatkarīgi ātruma mērījumi ir tad, ja ar divām vai vairāk atsevišķām ierīcēm nosaka vērtības vAA′ un vBB′. Tāda nepārtrauktas mērīšanas ierīce kā radars visu prasīto ātruma informāciju nosaka ar vienu ierīci.

1

AA′

BB′

---

4. PIELIKUMS

MAKSIMĀLĀ SKAŅAS LĪMEŅA ROBEŽVĒRTĪBAS (JAUNIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM)

| Transportlīdzekļa kategorija | Maksimālās skaņas līmeņa vērtības izteiktas dB(A) |
| --- | --- |
| L2 | 76 |
| L4 | 80 |
| L5 | 80 |

Transportlīdzekļa kategorija

Maksimālās skaņas līmeņa vērtības izteiktas dB(A)

L2

76

L4

80

L5

80

---

5. PIELIKUMS

TESTA TRASES SPECIFIKĀCIJAS
   (1)

1.   IEVADS

Šajā pielikumā dotas testa trases fizikālo raksturlielumu un seguma specifikācijas. Šīs specifikācijas, kas balstās uz īpašu standartu (2), apraksta nepieciešamās fizikālās īpašības, kā arī šo īpašību pārbaudes metodes.

2.   PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ VIRSMAS ĪPAŠĪBĀM

Virsmu uzskata par atbilstošu šim standartam, ja tās tekstūra un porainība vai skaņas absorbcijas koeficients ir izmērīts un atbilst visām turpmāk 2.1. līdz 2.4. punktā noteiktajām prasībām un ja ievērotas konstrukcijas prasības (3.2. punkts).

2.1.   Paliekošā porainība

Testa trases seguma maisījuma paliekošā porainība VC nepārsniedz 8 procentus. Mērīšanas procedūru skatīt 4.1. punktā.

2.2.   Skaņas absorbcijas koeficients

Ja virsma neatbilst prasībai par paliekošo porainību, virsma ir pieņemama tikai tad, ja tās skaņas absorbcijas koeficients α ≤ 0,10. Mērīšanas procedūru skatīt 4.2. punktā. Šā un 2.1. punkta prasības ir izpildītas arī tad, ja ir izmērīta tikai skaņas absorbcija un tā ir α ≤ 0,10.

Piezīme. Svarīgākā īpašība ir skaņas absorbcija, kaut arī ceļu būvē pazīstamāka ir paliekošā porainība. Tomēr skaņas absorbcija jāmēra tikai tad, ja virsma neatbilst prasībai par porainību. Tas tāpēc, ka pēdējā ir saistīta ar relatīvi lielu nenoteiktību gan mērījumu, gan svarīguma ziņā, un dažas virsmas var tikt kļūdaini atzītas par neatbilstošām tikai uz porainības mērījumu pamata.

2.3.   Tekstūras dziļums

Tekstūras dziļums (TD), kas mērīts ar tilpuma metodi (skatīt 4.3. punktu), ir šāds:

TD ≥ 0,4 mm

2.4.   Virsmas viendabīgums

Jāveic viss praktiski lietderīgais, lai nodrošinātu, ka virsma testa zonā ir iespējami viendabīga. Tas attiecas uz tekstūru un porainību, bet būtu jāievēro arī tas, ka tad, ja veltņošanas procesā veltņojums ir dažviet labāks nekā citur, tekstūra var būt atšķirīga un nelīdzenums var radīt izciļņus.

2.5.   Pārbaužu biežums

Lai pārbaudītu, vai virsma joprojām atbilst tekstūras un porainības vai skaņas absorbcijas prasībām, ko nosaka šis standarts, regulāri veic virsmas testēšanu ar šādu biežumu:

| a) | attiecībā uz atlikušo porainību vai trokšņu absorbciju:
  kad virsma ir jauna; ja virsma atbilst prasībām, kad tā ir jauna, turpmāka periodiskā pārbaudīšana nav vajadzīga; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz atlikušo porainību vai trokšņu absorbciju:

kad virsma ir jauna; ja virsma atbilst prasībām, kad tā ir jauna, turpmāka periodiskā pārbaudīšana nav vajadzīga;

| b) | attiecībā uz tekstūras dziļumu (TD):
  kad virsma ir jauna; skaņas testu sākumā (Piezīme: ne ātrāk kā četras nedēļas pēc uzklāšanas); pēc tam reizi 12 mēnešos. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz tekstūras dziļumu (TD):

kad virsma ir jauna; skaņas testu sākumā (Piezīme: ne ātrāk kā četras nedēļas pēc uzklāšanas); pēc tam reizi 12 mēnešos.

3.   TESTA VIRSMAS KONSTRUKCIJA

3.1.   Laukums

Projektējot testa trases izkārtojumu, ir svarīgi vismaz nodrošināt, ka laukums, ko šķērso pa testa joslu braucošie transportlīdzekļi, ir klāts ar norādīto testa materiālu ar pietiekamu rezervi drošai un ērtai braukšanai. Šajā nolūkā ir svarīgi, lai trase būtu vismaz 3 m plata un lai trases garums aiz līnijām AA un BB sniegtos vismaz 10 m abās pusēs. Piemērotas testa vietas plāns aplūkojams 1. attēlā, kur norādīts minimālais laukums, kādā norādīto testa virsmas materiālu ieklāj un sablīvē, izmantojot mašīnas. Saskaņā ar 3. pielikuma 3.1.1.1. punktu mērījumus veic katrā transportlīdzekļa pusē. To var izdarīt vai nu ar mikrofoniem divās vietās (pa vienam katrā trases malā) un transportlīdzeklim braucot vienā virzienā, vai ar mikrofonu tikai vienā trases malā, transportlīdzeklim braucot divos virzienos. Ja izmanto otro metodi, attiecībā uz trases to malu, kur nav mikrofona, virsmas prasību nav.

1. attēls

Minimālās prasības testa virsmas zonai. Tumšākā daļa tiek saukta par “testa zonu”

Izmēri metros

Apzīmējumi

Mikrofons (augstums 1,2 m)

Minimālais laukums, kas klāts ar testa ceļa segumu jeb testa zona

Kustības viduslīnija

PIEZĪME – Šajā rādiusā nav lielu akustiski atstarojošu objektu.

3.2.   Virsmas konstrukcija un sagatavošana

3.2.1.   Konstrukcijas pamatprasības; testa virsma atbilst četrām prasībām:

| 3.2.1.1. | tā ir no blīva asfaltbetona; |
| --- | --- |

3.2.1.1.

tā ir no blīva asfaltbetona;

| 3.2.1.2. | maksimālais sīkšķembu lielums ir 8 mm (pielaides pieļauj izmēru no 6,3 līdz 10 mm); |
| --- | --- |

3.2.1.2.

maksimālais sīkšķembu lielums ir 8 mm (pielaides pieļauj izmēru no 6,3 līdz 10 mm);

| 3.2.1.3. | dilumkārtas biezums ir ≥ 30 mm; |
| --- | --- |

3.2.1.3.

dilumkārtas biezums ir ≥ 30 mm;

| 3.2.1.4. | saistviela ir nepārveidots tiešas sasaistes bitums. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

saistviela ir nepārveidots tiešas sasaistes bitums.

3.2.2.   Projektēšanas vadlīnijas

Kā norāde virsmas projektētājam 2. attēlā dota minerālmateriālu granulometriskā sastāva līkne, kas ļauj iegūt vēlamās īpašības. Turklāt 1. tabulā ir dotas dažas vadlīnijas vēlamās tekstūras un izturīguma iegūšanai. Granulometriskā sastāva līkne atbilst šādai formulai:

P (% derīguma) = 100 · (d/dmax)1/2

max

1/2

kur:

| d | = | kvadrātacu sieta izmērs milimetros |
| --- | --- | --- |
| dmax | = | 8 mm vidējai līknei |
| dmax | = | 10 mm zemākās pielaides līknei |
| dmax | = | 6,3 mm augstākās pielaides līknei |

d

=

kvadrātacu sieta izmērs milimetros

dmax

max

=

8 mm vidējai līknei

dmax

max

=

10 mm zemākās pielaides līknei

dmax

max

=

6,3 mm augstākās pielaides līknei

2. attēls

2. attēls

Asfalta maisījuma kopējā gradācijas līkne ar pielaidēm

Asfalta maisījuma kopējā gradācijas līkne ar pielaidēm

Procenti derīguma (pēc masas)

Sieta izmērs, mm

Iepriekš minētās prasības papildina šādi ieteikumi:

| a) | smilts frakcija (0,063 mm < kvadrātacu sieta izmērs < 2 mm) satur ne vairāk kā 55 procentus dabīgās smilts un vismaz 45 procentus smalcinātas smilts; |
| --- | --- |

a)

smilts frakcija (0,063 mm < kvadrātacu sieta izmērs < 2 mm) satur ne vairāk kā 55 procentus dabīgās smilts un vismaz 45 procentus smalcinātas smilts;

| b) | nesošā un salizturīgā kārta nodrošina labu stabilitāti un gludumu saskaņā ar labāko ceļu būves praksi; |
| --- | --- |

b)

nesošā un salizturīgā kārta nodrošina labu stabilitāti un gludumu saskaņā ar labāko ceļu būves praksi;

| c) | sīkšķembas ir drupinātas (100 procenti drupinājuma skaldņu) un no materiāla ar augstu izturība pret sadrupšanu; |
| --- | --- |

c)

sīkšķembas ir drupinātas (100 procenti drupinājuma skaldņu) un no materiāla ar augstu izturība pret sadrupšanu;

| d) | maisījumā izmantotās sīkšķembas ir mazgātas; |
| --- | --- |

d)

maisījumā izmantotās sīkšķembas ir mazgātas;

| e) | uz virsmas neklāj papildu sīkšķembas; |
| --- | --- |

e)

uz virsmas neklāj papildu sīkšķembas;

| f) | saistvielas cietība, izteikta kā PEN vērtība, ir 40-60, 60-80 vai pat 80-100 atkarībā no valsts klimatiskajiem apstākļiem. kā likums izmanto iespējami cietu saistvielu, ja tas atbilst vispārpieņemtai praksei; |
| --- | --- |

f)

saistvielas cietība, izteikta kā PEN vērtība, ir 40-60, 60-80 vai pat 80-100 atkarībā no valsts klimatiskajiem apstākļiem. kā likums izmanto iespējami cietu saistvielu, ja tas atbilst vispārpieņemtai praksei;

| g) | maisījuma temperatūru pirms veltņošanas izvēlas tā, lai ar turpmāku veltņošanu panāktu vajadzīgo porainību. Lai palielinātu 2.1. līdz 2.4. punktā minēto specifikāciju ievērošanas iespējamību, blīvumu nosaka ne tikai piemērotas maisīšanas temperatūras izvēle, bet arī pienācīgas blīvēšanas reižu skaits un blīvēšanas transportlīdzekļa izvēle. |
| --- | --- |

g)

maisījuma temperatūru pirms veltņošanas izvēlas tā, lai ar turpmāku veltņošanu panāktu vajadzīgo porainību. Lai palielinātu 2.1. līdz 2.4. punktā minēto specifikāciju ievērošanas iespējamību, blīvumu nosaka ne tikai piemērotas maisīšanas temperatūras izvēle, bet arī pienācīgas blīvēšanas reižu skaits un blīvēšanas transportlīdzekļa izvēle.

1. tabula

1. tabula

Projektēšanas vadlīnijas

Projektēšanas vadlīnijas

| | Sasniedzamās vērtības | Pielaides |
| --- | --- | --- |
| maisījuma kopējā masā | minerālās daļas kopējā masā |
| Akmeņu masa, kvadrātacu siets (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Smilšu masa 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Pildvielas masa SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 2 |
| Saistvielas (bituma) masa | 5,8 % | Nepiemēro | ± 0,5 |
| Maksimālais sīkšķembu izmērs | | 8 mm | 6,3–10 |
| Saistvielas cietība | (skatīt 3.2.2. punkta f) apakšpunktu) | — |
| Pulējamības vērtība (PSV) | | > 50 | — |
| Blīvums, pēc Maršala metodes | | 98 % | — |

Sasniedzamās vērtības

Pielaides

maisījuma kopējā masā

minerālās daļas kopējā masā

Akmeņu masa, kvadrātacu siets (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Smilšu masa 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Pildvielas masa SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 2

Saistvielas (bituma) masa

5,8 %

Nepiemēro

± 0,5

Maksimālais sīkšķembu izmērs

8 mm

6,3–10

Saistvielas cietība

(skatīt 3.2.2. punkta f) apakšpunktu)

—

Pulējamības vērtība (PSV)

> 50

—

Blīvums, pēc Maršala metodes

98 %

—

4.   PĀRBAUDES METODE

4.1.   Paliekošās porainības mērījums

Lai veiktu šos mērījumus, no trases ņem cilindriskus paraugus vismaz četrās atšķirīgās vietās, kas vienmērīgi sadalītas testa zonā starp līniju AA un līniju BB (skatīt 1. attēlu). Lai novērstu neviendabīgumu un negludumu riteņu rites vietās, cilindriskie paraugi nebūtu jāņem pašās riteņu rites vietās, bet to tuvumā. Divi cilindriskie paraugi (minimums) būtu jāņem riteņu rites vietu tuvumā, un viens cilindriskais paraugs (minimums) aptuveni viduspunktā starp riteņu rites vietām un katra mikrofona atrašanās vietu.

Ja ir aizdomas, ka nav izpildīts viendabīguma nosacījums (skatīt 2.4. punktu), cilindriskos paraugus ņem no vairāk vietām testa laukumā. Noteic katra cilindriskā parauga paliekošās porainības vērtību, tad aprēķina visu cilindrisko paraugu vidējo vērtību un salīdzina ar 2.1. punkta prasību. Turklāt neviena atsevišķa cilindriskā parauga porainības vērtība nepārsniedz 10 procentus. Testa virsmas projektētājam būtu jāņem vērā problēma, kas var rasties, ja testa zonu apsilda caurules vai elektrokabeļi un ja šajā zonā jāņem cilindriskie paraugi. Šādas instalācijas rūpīgi plāno attiecībā uz turpmākajiem cilindrisko paraugu ņemšanas urbumiem. Ir ieteicams atstāt dažas vietas, kuru aptuvenais izmērs ir 200 mm × 300 mm, kur nav vadu/cauruļu vai kur tās ir pietiekami dziļi, lai, ņemot cilindriskos paraugus no virsmas slāņa, tās netiktu sabojātas.

4.2.   Skaņas absorbcijas koeficients

Skaņas absorbcijas koeficientu (parastos apstākļos) mēra pēc metodes, kur izmanto pretestības cilindru, saskaņā ar procedūru, kas noteikta standartā ISO 10534: “Akustika – Skaņas absorbcijas koeficienta un pilnās pretestības noteikšana pilnās pretestības caurulē”.

Attiecībā uz pārbaudes paraugiem ievēro tās pašas prasības, kas noteiktas paliekošajai porainībai (skatīt 4.1. punktu).

Skaņas absorbciju mēra diapazonā no 400 līdz 800 Hz un diapazonā no 800 līdz 1 600 Hz (vismaz vienas trešdaļas oktāvas joslu centra frekvencēs), un abiem frekvenču diapazoniem nosaka maksimālās vērtības.

Tad aprēķina visu cilindrisko paraugu vidējo vērtību, iegūstot galarezultātu.

4.3.   Makrotekstūras tilpuma mērījums

Šajā standartā tekstūras dziļuma mērījumus veic vismaz 10 vietās, kas vienmērīgi sadalītas pa riteņu rites vietām testa joslā, un to vidējo vērtību salīdzina ar norādīto minimālo tekstūras dziļumu. Procedūras aprakstu skatīt standartā ISO 10844:1994.

5.   NOTURĪBA LAIKĀ UN APKOPE

5.1.   Novecošanas ietekme

Sagaidāms, ka riepas/ceļa skaņas līmenis, kas izmērīts uz testa virsmas, līdzīgi kā uz jebkurām citām virsmām, var būt nedaudz augstāks pirmajos 6–12 mēnešos pēc uzbūvēšanas.

Virsma iegūs vajadzīgās īpašības ne ātrāk kā četras nedēļas pēc izbūves.

Virsmas noturību laikā galvenokārt nosaka pa to braucošo transportlīdzekļu pulējošā un blīvējošā ietekme. To regulāri pārbauda, kā noteikts 2.5. punktā.

5.2.   Virsmas uzturēšana

Virsmu attīra no gružiem vai putekļiem, kas var ievērojami samazināt faktisko tekstūras dziļumu. Valstīs, kur mēdz būt aukstas ziemas, atledošanai dažkārt izmanto sāli. Sāls var uz laiku vai pat neatgriezeniski ietekmēt virsmu tā, ka paaugstinās trokšņa līmenis, tāpēc to izmantot nav ieteicams.

5.3.   Testa zonas atkārtota pārklāšana

Ja testa trase jāpārklāj ar jaunu segumu, parasti no jauna jāpārklāj vienīgi testa josla (3 m platumā 1. attēlā), pa kuru brauc transportlīdzekļi, ja testa zona ārpus šīs joslas ir atbildusi prasībām attiecībā uz paliekošo porainību vai skaņas absorbciju, kad to mērīja.

6.   TESTA VIRSMAS UN UZ TĀS VEIKTO TESTU DOKUMENTĒŠANA

6.1.   Testa virsmas dokumentācija

Testa virsmu aprakstošajā dokumentā ir šādi dati:

| 6.1.1. | testa trases atrašanās vieta; |
| --- | --- |

6.1.1.

testa trases atrašanās vieta;

| 6.1.2. | saistvielas tips, saistvielas cietība, minerālmateriālu tips, betona maksimālais teorētiski iespējamais blīvums (DR), dilumkārtas biezums un granulometriskā sastāva līkne, ko nosaka pēc testa trases cilindriskajiem paraugiem; |
| --- | --- |

6.1.2.

saistvielas tips, saistvielas cietība, minerālmateriālu tips, betona maksimālais teorētiski iespējamais blīvums (DR), dilumkārtas biezums un granulometriskā sastāva līkne, ko nosaka pēc testa trases cilindriskajiem paraugiem;

R

| 6.1.3. | blīvēšanas metode (piem., veltņa tips, veltņa masa, pārbraucienu skaits); |
| --- | --- |

6.1.3.

blīvēšanas metode (piem., veltņa tips, veltņa masa, pārbraucienu skaits);

| 6.1.4. | maisījuma temperatūra, apkārtējā gaisa temperatūra un vēja ātrums seguma klāšanas laikā; |
| --- | --- |

6.1.4.

maisījuma temperatūra, apkārtējā gaisa temperatūra un vēja ātrums seguma klāšanas laikā;

| 6.1.5. | seguma uzklāšanas datums un būvuzņēmēja nosaukums; |
| --- | --- |

6.1.5.

seguma uzklāšanas datums un būvuzņēmēja nosaukums;

| 6.1.6. | visu vai vismaz jaunāko pārbaužu rezultāti, ieskaitot šādus datus:






  6.1.6.1. | katra cilindriskā parauga paliekošās porainības vērtība; |
| --- | --- | --- |

6.1.6.

visu vai vismaz jaunāko pārbaužu rezultāti, ieskaitot šādus datus:

6.1.6.1.

katra cilindriskā parauga paliekošās porainības vērtība;

| 6.1.6.2. | vietas testa zonā, kur ņemti cilindriskie paraugi porainības mērījumiem; |
| --- | --- |

6.1.6.2.

vietas testa zonā, kur ņemti cilindriskie paraugi porainības mērījumiem;

| 6.1.6.3. | katra cilindriskā parauga skaņas absorbcijas koeficients (ja mērīts). Norāda rezultātus attiecībā uz katru cilindrisko paraugu un katru frekvenču diapazonu, kā arī kopējo vidējo vērtību; |
| --- | --- |

6.1.6.3.

katra cilindriskā parauga skaņas absorbcijas koeficients (ja mērīts). Norāda rezultātus attiecībā uz katru cilindrisko paraugu un katru frekvenču diapazonu, kā arī kopējo vidējo vērtību;

| 6.1.6.4. | vietas testa zonā, kur ņemti cilindriskie paraugi absorbcijas mērījumiem; |
| --- | --- |

6.1.6.4.

vietas testa zonā, kur ņemti cilindriskie paraugi absorbcijas mērījumiem;

| 6.1.6.5. | tekstūras dziļums, ieskaitot veikto testu skaitu un standarta novirzi; |
| --- | --- |

6.1.6.5.

tekstūras dziļums, ieskaitot veikto testu skaitu un standarta novirzi;

| 6.1.6.6. | iestāde, kas ir atbildīga par testiem saskaņā ar 6.1.6.1. un 6.1.6.2. punktu, un izmantotā aprīkojuma tips; |
| --- | --- |

6.1.6.6.

iestāde, kas ir atbildīga par testiem saskaņā ar 6.1.6.1. un 6.1.6.2. punktu, un izmantotā aprīkojuma tips;

| 6.1.6.7. | testa(-u) datums un testa trases cilindrisko paraugu ņemšanas datums. |
| --- | --- |

6.1.6.7.

testa(-u) datums un testa trases cilindrisko paraugu ņemšanas datums.

6.2.   Uz seguma veikto transportlīdzekļa trokšņa līmeņa testu dokumenti

Dokumentā, kas apraksta transportlīdzekļa trokšņa līmeņa testu(-us), būtu jānorāda, vai ir izpildītas visas šā standarta prasības. Pievieno atsauci uz dokumentu saskaņā ar 6.1. punktu, kur minēti rezultāti, kas to apliecina.

---

(1)  Šajā pielikumā dotās testa vietas specifikācijas ir spēkā līdz šo noteikumu 11.8. punktā norādītā laikposma beigām.

1

(2)  ISO 10844:1994

2

---

| 16.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 290/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 290/28

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 63 – Vienoti noteikumi L1 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz to skaņas emisiju [2018/1705]

Ar visiem grozījumiem līdz:

Ar visiem grozījumiem līdz:

02. sērijas grozījumu 4. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2018. gada 29. decembris

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikācijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transportlīdzekļa tipa vai izplūdes vai klusināšanas sistēmas(-u) tipa apstiprinājuma izmaiņa un paplašinājums |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

12.

Pielikumi

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | L1 kategorijas transportlīdzekļu radītās skaņas mērīšanas metodes un instrumenti |
| --- | --- |

3.

| 4. | Maksimālā skaņas līmeņa robežvērtības (jauniem transportlīdzekļiem) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Testa trases specifikācijas |
| --- | --- |

5.

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz L1
   (1) kategorijas transportlīdzekļiem attiecībā uz skaņas emisiju. Pilnībā elektriski transportlīdzekļi, ieskaitot transportlīdzekļus ar papildu elektrisko spēkiekārtu, nav šo noteikumu darbības jomā.

1

1

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

| 2.1. | “transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz skaņas emisiju un izplūdes oriģinālo sistēmu kā divriteņu transportlīdzekļa tipa tehnisko vienību; |
| --- | --- |

2.1.

“transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz skaņas emisiju un izplūdes oriģinālo sistēmu kā divriteņu transportlīdzekļa tipa tehnisko vienību;

| 2.2. | “transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:






  2.2.1. | motora tips (divtaktu vai četrtaktu; ar turp-atpakaļ kustības vai rotējošiem virzuļiem; cilindru skaits un tilpums; karburatoru vai iesmidzināšanas sistēmu skaits un tips; vārstu izvietojums; nominālā maksimālā lietderīgā jauda un nominālie motora apgriezieni).
  Par rotormotoru darba tilpumu uzskata dubultu kameras tilpumu; |
| --- | --- | --- |

2.2.

“transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

2.2.1.

motora tips (divtaktu vai četrtaktu; ar turp-atpakaļ kustības vai rotējošiem virzuļiem; cilindru skaits un tilpums; karburatoru vai iesmidzināšanas sistēmu skaits un tips; vārstu izvietojums; nominālā maksimālā lietderīgā jauda un nominālie motora apgriezieni).

Par rotormotoru darba tilpumu uzskata dubultu kameras tilpumu;

| 2.2.2. | piedziņas ķēde, jo īpaši transmisijas pārnesumu skaits un pārnesuma skaitļi un galvenā pārvada pārnesuma skaitlis; |
| --- | --- |

2.2.2.

piedziņas ķēde, jo īpaši transmisijas pārnesumu skaits un pārnesuma skaitļi un galvenā pārvada pārnesuma skaitlis;

| 2.2.3. | izplūdes sistēmu skaits, tips un izvietojums; |
| --- | --- |

2.2.3.

izplūdes sistēmu skaits, tips un izvietojums;

| 2.3. | “izplūdes vai klusināšanas sistēma” ir pilns sastāvdaļu kopums, kas nepieciešams, lai mazinātu transportlīdzekļa motora un tā izplūdes radīto skaņu; |
| --- | --- |

2.3.

“izplūdes vai klusināšanas sistēma” ir pilns sastāvdaļu kopums, kas nepieciešams, lai mazinātu transportlīdzekļa motora un tā izplūdes radīto skaņu;

| 2.4. | “izplūdes vai klusināšanas oriģinālā sistēma” ir tā tipa sistēma, ar ko transportlīdzeklis bija aprīkots apstiprināšanas vai apstiprinājuma paplašināšanas laikā. Tā var būt oriģinālā sistēma vai aizstājējsistēma; |
| --- | --- |

2.4.

“izplūdes vai klusināšanas oriģinālā sistēma” ir tā tipa sistēma, ar ko transportlīdzeklis bija aprīkots apstiprināšanas vai apstiprinājuma paplašināšanas laikā. Tā var būt oriģinālā sistēma vai aizstājējsistēma;

| 2.5. | “izplūdes vai klusināšanas neoriģinālā sistēma” ir tāda sistēma, kuras tips atšķiras no sistēmas, ar kādu transportlīdzeklis bija aprīkots apstiprināšanas vai apstiprinājuma paplašināšanas laikā. To drīkst izmantot tikai kā izplūdes vai klusināšanas aizstājējsistēmu; |
| --- | --- |

2.5.

“izplūdes vai klusināšanas neoriģinālā sistēma” ir tāda sistēma, kuras tips atšķiras no sistēmas, ar kādu transportlīdzeklis bija aprīkots apstiprināšanas vai apstiprinājuma paplašināšanas laikā. To drīkst izmantot tikai kā izplūdes vai klusināšanas aizstājējsistēmu;

| 2.6. | “nominālā maksimālā lietderīgā jauda”
  Ar iekšdedzes motoru aprīkota transportlīdzekļa “nominālā maksimālā lietderīgā jauda” ir motora nominālā jauda kā definēts ISO 4106:2012.
  Simbols Pn apzīmē nominālās maksimālās lietderīgās jaudas skaitlisko vērtību, izteiktu kW; |
| --- | --- |

2.6.

“nominālā maksimālā lietderīgā jauda”

Ar iekšdedzes motoru aprīkota transportlīdzekļa “nominālā maksimālā lietderīgā jauda” ir motora nominālā jauda kā definēts ISO 4106:2012.

Simbols Pn apzīmē nominālās maksimālās lietderīgās jaudas skaitlisko vērtību, izteiktu kW;

n

| 2.7. | “nominālie motora apgriezieni” ir iekšdedzes motora apgriezieni, pie kuriem motors sasniedz savu nominālo maksimālo lietderīgo jaudu, ko norādījis ražotājs (2).
  Simbols nrated apzīmē nominālos motora apgriezienus izteiktus min– 1; |
| --- | --- |

2.7.

“nominālie motora apgriezieni” ir iekšdedzes motora apgriezieni, pie kuriem motors sasniedz savu nominālo maksimālo lietderīgo jaudu, ko norādījis ražotājs (2).

2

Simbols nrated apzīmē nominālos motora apgriezienus izteiktus min– 1;

rated

– 1

| 2.8. | “atšķirīgu tipu klusināšanas sistēmas” ir izplūdes vai klusināšanas sistēmas, kas atšķiras tādos būtiskos aspektos kā:






  2.8.1. | to sastāvdaļām ir citi tirdzniecības nosaukumi vai zīmes; |
| --- | --- | --- |

2.8.

“atšķirīgu tipu klusināšanas sistēmas” ir izplūdes vai klusināšanas sistēmas, kas atšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

2.8.1.

to sastāvdaļām ir citi tirdzniecības nosaukumi vai zīmes;

| 2.8.2. | sastāvdaļu veidojošo materiālu īpašības ir citādas, vai sastāvdaļas atšķiras pēc formas vai izmēra; |
| --- | --- |

2.8.2.

sastāvdaļu veidojošo materiālu īpašības ir citādas, vai sastāvdaļas atšķiras pēc formas vai izmēra;

| 2.8.3. | vismaz vienas sastāvdaļas darbības principi ir citādi; |
| --- | --- |

2.8.3.

vismaz vienas sastāvdaļas darbības principi ir citādi;

| 2.8.4. | to sastāvdaļas ir citādi samontētas; |
| --- | --- |

2.8.4.

to sastāvdaļas ir citādi samontētas;

| 2.9. | “izplūdes sistēmas sastāvdaļa” ir viena no atsevišķām sastāvdaļām, kas, samontētas kopā, veido izplūdes sistēmu (piem., izplūdes caurules, klusinātājs) un, kad attiecināms, ieplūdes ierīce (gaisa filtrs).
  Ja motors ir aprīkots ar gaisa ieplūdes ierīci (gaisa filtru un/vai ieplūdes skaņas absorbētāju, kas ir būtisks, lai nodrošinātu atbilstību skaņas līmeņa robežvērtībām), šo ierīci uzskata par tikpat nozīmīgu sastāvdaļu kā pati izplūdes sistēma un to iekļauj sarakstā, kas minēts zemāk 3.2.2. punktā, un uz tās ir zemāk 4.1. punktā noteiktie marķējumi. |
| --- | --- |

2.9.

“izplūdes sistēmas sastāvdaļa” ir viena no atsevišķām sastāvdaļām, kas, samontētas kopā, veido izplūdes sistēmu (piem., izplūdes caurules, klusinātājs) un, kad attiecināms, ieplūdes ierīce (gaisa filtrs).

Ja motors ir aprīkots ar gaisa ieplūdes ierīci (gaisa filtru un/vai ieplūdes skaņas absorbētāju, kas ir būtisks, lai nodrošinātu atbilstību skaņas līmeņa robežvērtībām), šo ierīci uzskata par tikpat nozīmīgu sastāvdaļu kā pati izplūdes sistēma un to iekļauj sarakstā, kas minēts zemāk 3.2.2. punktā, un uz tās ir zemāk 4.1. punktā noteiktie marķējumi.

| 2.10. | Standartmasa






  2.10.1. | L1 kategorijas transportlīdzekļa standartmasu nosaka, izmērot normālai izmantošanai gatava transportlīdzekļa masu bez kravas un tajā iekļauj:






  a) | šķidrumus; |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.

Standartmasa

2.10.1.

L1 kategorijas transportlīdzekļa standartmasu nosaka, izmērot normālai izmantošanai gatava transportlīdzekļa masu bez kravas un tajā iekļauj:

1

a)

šķidrumus;

| b) | standarta aprīkojumu saskaņā ar ražotāja specifikāciju; |
| --- | --- |

b)

standarta aprīkojumu saskaņā ar ražotāja specifikāciju;

| c) | “degvielu” degvielas tvertnēs uzpilda vismaz līdz 90 % no to ietilpības.
  Šā apakšpunkta nolūkos:






  i) | ja transportlīdzekli darbina ar “šķidru degvielu”, to uzskata par “degvielu”; |
| --- | --- | --- |

c)

“degvielu” degvielas tvertnēs uzpilda vismaz līdz 90 % no to ietilpības.

Šā apakšpunkta nolūkos:

i)

ja transportlīdzekli darbina ar “šķidru degvielu”, to uzskata par “degvielu”;

| ii) | ja transportlīdzekli darbina ar šķidru “degvielas/eļļas maisījumu”:






  a) | ja degviela transportlīdzekļa darbināšanai un smēreļļa ir iepriekš samaisīta, tad šo “priekšmaisījumu” uzskata par “degvielu”; |
| --- | --- | --- |

ii)

ja transportlīdzekli darbina ar šķidru “degvielas/eļļas maisījumu”:

a)

ja degviela transportlīdzekļa darbināšanai un smēreļļa ir iepriekš samaisīta, tad šo “priekšmaisījumu” uzskata par “degvielu”;

| b) | ja degvielu transportlīdzekļa darbināšanai un smēreļļu uzglabā atsevišķi, tad tikai “degvielu” transportlīdzekļa darbināšanai uzskata par “degvielu”; vai |
| --- | --- |

b)

ja degvielu transportlīdzekļa darbināšanai un smēreļļu uzglabā atsevišķi, tad tikai “degvielu” transportlīdzekļa darbināšanai uzskata par “degvielu”; vai

| iii) | ja transportlīdzekli darbina ar gāzveida degvielu, sašķidrinātu gāzveida degvielu vai ar saspiestu gaisu, “degvielas” masu gāzveida degvielas tvertnēs var uzskatīt par 0 kg; |
| --- | --- |

iii)

ja transportlīdzekli darbina ar gāzveida degvielu, sašķidrinātu gāzveida degvielu vai ar saspiestu gaisu, “degvielas” masu gāzveida degvielas tvertnēs var uzskatīt par 0 kg;

| d) | virsbūvi, kabīni, durvis; |
| --- | --- |

d)

virsbūvi, kabīni, durvis;

| e) | stiklojumu, sakabi, rezerves riteņus, kā arī instrumentus. |
| --- | --- |

e)

stiklojumu, sakabi, rezerves riteņus, kā arī instrumentus.

| 2.10.2. | L kategorijas transportlīdzekļa standartmasā neiekļauj:






  a) | uz kravas platformas uzstādītas mašīnas vai iekārtas; |
| --- | --- | --- |

2.10.2.

L kategorijas transportlīdzekļa standartmasā neiekļauj:

a)

uz kravas platformas uzstādītas mašīnas vai iekārtas;

| b) | ar vienu, ar divām vai ar vairākām degvielām darbināmu transportlīdzekļu gadījumā – gāzveida degvielas sistēmu, kā arī gāzveida degvielas uzglabāšanas tvertnes; un |
| --- | --- |

b)

ar vienu, ar divām vai ar vairākām degvielām darbināmu transportlīdzekļu gadījumā – gāzveida degvielas sistēmu, kā arī gāzveida degvielas uzglabāšanas tvertnes; un

| c) | ja transportlīdzekļa virzes kustību nodrošina ar saspiestu gaisu – saspiestā gaisa uzglabāšanas tvertnes. |
| --- | --- |

c)

ja transportlīdzekļa virzes kustību nodrošina ar saspiestu gaisu – saspiestā gaisa uzglabāšanas tvertnes.

| 2.11. | Testa masa
  Testa masa ir standartmasa, kam pieskaitīta vadītāja un testa aprīkojuma kopējā masa.
  Vadītāja un testa aprīkojuma kopējā masa, ko izmanto saistībā ar konkrēto transportlīdzekli, nav ne lielāka par 90 kg, ne mazāka par 70 kg. Ja 70 kg minimums nav sasniegts, uz transportlīdzekļa novieto atsvarus. |
| --- | --- |

2.11.

Testa masa

Testa masa ir standartmasa, kam pieskaitīta vadītāja un testa aprīkojuma kopējā masa.

Vadītāja un testa aprīkojuma kopējā masa, ko izmanto saistībā ar konkrēto transportlīdzekli, nav ne lielāka par 90 kg, ne mazāka par 70 kg. Ja 70 kg minimums nav sasniegts, uz transportlīdzekļa novieto atsvarus.

| 2.12. | Transportlīdzekļa maksimālais ātrums
  Transportlīdzekļa maksimālais ātrums ir maksimālais projektētais transportlīdzekļa ātrums, kas izmērīts saskaņā ar ISO 7116: 2011. |
| --- | --- |

2.12.

Transportlīdzekļa maksimālais ātrums

Transportlīdzekļa maksimālais ātrums ir maksimālais projektētais transportlīdzekļa ātrums, kas izmērīts saskaņā ar ISO 7116: 2011.

3.   APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS

3.1.   Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai attiecībā uz transportlīdzekļa emitēto skaņu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā atbilstīgi pilnvarots pārstāvis.

3.2.   Pieteikumam pievieno turpmāk uzskaitītos dokumentus trijos eksemplāros un norādīto informāciju:

| 3.2.1. | transportlīdzekļu tipa aprakstu attiecībā uz iepriekš 2.2. punktā minētajiem aspektiem. Norāda numurus un/vai simbolus, kas identificē transportlīdzekļa tipu un motora tipu; |
| --- | --- |

3.2.1.

transportlīdzekļu tipa aprakstu attiecībā uz iepriekš 2.2. punktā minētajiem aspektiem. Norāda numurus un/vai simbolus, kas identificē transportlīdzekļa tipu un motora tipu;

| 3.2.2. | izplūdes vai klusināšanas sistēmas sastāvdaļu sarakstu, tās pienācīgi identificējot; |
| --- | --- |

3.2.2.

izplūdes vai klusināšanas sistēmas sastāvdaļu sarakstu, tās pienācīgi identificējot;

| 3.2.3. | samontētas izplūdes vai klusināšanas sistēmas rasējumu, norādot tās atrašanās vietu uz transportlīdzekļa; |
| --- | --- |

3.2.3.

samontētas izplūdes vai klusināšanas sistēmas rasējumu, norādot tās atrašanās vietu uz transportlīdzekļa;

| 3.2.4. | katras sastāvdaļas detalizētu rasējumu, kurā to var viegli atrast un identificēt, un izmantoto materiālu specifikāciju. |
| --- | --- |

3.2.4.

katras sastāvdaļas detalizētu rasējumu, kurā to var viegli atrast un identificēt, un izmantoto materiālu specifikāciju.

3.3.   Pēc tehniskā dienesta, kas atbildīgs par apstiprināšanas testu veikšanu, pieprasījuma transportlīdzekļa ražotājs papildus iesniedz izplūdes vai klusināšanas sistēmas paraugu.

3.4.   Tehniskajam dienestam, kas atbildīgs par apstiprināšanas testu veikšanu, iesniedz apstiprināmā transportlīdzekļa tipa transportlīdzekļa paraugu.

4.   MARĶĒJUMI

4.1.   Uz izplūdes vai klusināšanas sistēmas sastāvdaļām ir vismaz šāda identifikācija:

| 4.1.1. | izplūdes vai klusināšanas sistēmas un tās sastāvdaļu ražotāja tirdzniecības nosaukums vai tirdzniecības zīme; |
| --- | --- |

4.1.1.

izplūdes vai klusināšanas sistēmas un tās sastāvdaļu ražotāja tirdzniecības nosaukums vai tirdzniecības zīme;

| 4.1.2. | ražotāja sastādīts preces apraksts. |
| --- | --- |

4.1.2.

ražotāja sastādīts preces apraksts.

| 4.1.3. | daļas identifikācijas numurs; un |
| --- | --- |

4.1.3.

daļas identifikācijas numurs; un

| 4.1.4. | uz visiem oriģinālajiem klusinātājiem – “E” zīme un tās valsts identifikācija, kas piešķīrusi sastāvdaļas tipa apstiprinājumu; |
| --- | --- |

4.1.4.

uz visiem oriģinālajiem klusinātājiem – “E” zīme un tās valsts identifikācija, kas piešķīrusi sastāvdaļas tipa apstiprinājumu;

| 4.1.5. | jebkāds izplūdes vai klusināšanas oriģinālo aizstājējsistēmu iepakojums ir salasāmi marķēts ar vārdiem “oriģināla detaļa” un norādēm uz marku un tipu, kas apvienotas ar “E” zīmi, kā arī norādi uz izcelsmes valsti; |
| --- | --- |

4.1.5.

jebkāds izplūdes vai klusināšanas oriģinālo aizstājējsistēmu iepakojums ir salasāmi marķēts ar vārdiem “oriģināla detaļa” un norādēm uz marku un tipu, kas apvienotas ar “E” zīmi, kā arī norādi uz izcelsmes valsti;

| 4.1.6. | šādi marķējumi ir neizdzēšami, skaidri salasāmi un arī redzami tādā pozīcijā, kādā tie atrodas uz transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

4.1.6.

šādi marķējumi ir neizdzēšami, skaidri salasāmi un arī redzami tādā pozīcijā, kādā tie atrodas uz transportlīdzekļa.

5.   APSTIPRINĀJUMS

5.1.   Ja transportlīdzeklis, kas iesniegts apstiprināšanai saskaņā ar šo noteikumu 3. punktu, atbilst 6. un 7. punkta prasībām, attiecīgajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājumu attiecībā uz tā skaņas emisiju.

5.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari norāda grozījumu sērijas numuru (pašlaik 02), kura ietver visjaunākos svarīgākos tehniskos grozījumus, kas līdz apstiprinājuma izdošanas brīdim izdarīti šajos noteikumos. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nedrīkst piešķirt vienu un to pašu numuru tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas aprīkots ar cita tipa izplūdes vai klusināšanas sistēmu, vai citam transportlīdzekļa tipam.

5.3.   Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai par apstiprinājuma atteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām nolīguma pusēm, izmantojot veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam, un izplūdes vai klusināšanas sistēmas rasējumus, ko iesniedz apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs, formātā, kas nepārsniedz A4 (210 × 297 mm) vai salocīti līdz šim formātam, un pienācīgā mērogā.

5.4.   Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kas sastāv no:

| 5.4.1. | apļa, kas aptver burtu “E” un tam līdzās esošo tās valsts pazīšanas numuru, kura piešķīrusi apstiprinājumu (3); |
| --- | --- |

5.4.1.

apļa, kas aptver burtu “E” un tam līdzās esošo tās valsts pazīšanas numuru, kura piešķīrusi apstiprinājumu (3);

3

| 5.4.2. | pa labi no 5.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

5.4.2.

pa labi no 5.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

5.5.   Ja transportlīdzeklis atbilst transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti nolīgumam kā pielikumi, tad valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 5.4.1. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; šādā gadījumā šo noteikumu un apstiprinājuma numurus un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto vertikālās slejās pa labi no 5.4.1. punktā noteiktā simbola.

5.6.   Apstiprinājuma marķējuma zīme ir skaidri salasāma un neizdzēšama.

5.7.   Apstiprinājuma marķējuma zīmi novieto uz transportlīdzekļa datu plāksnītes vai tās tuvumā.

5.8.   Šo noteikumu 2. pielikumā doti apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojumi.

6.   SPECIFIKĀCIJAS

6.1   Vispārīgas specifikācijas

6.1.1.   Transportlīdzekli, tā motoru un tā izplūdes vai klusināšanas sistēmu konstruē, izgatavo un montē tā, lai, transportlīdzekli normāli lietojot, neatkarīgi no iespējamās vibrācijas tas atbilstu šo noteikumu nosacījumiem.

6.1.2.   Izplūdes vai klusināšanas sistēmu konstruē, izgatavo un montē tā, lai tā spētu izturēt iespējamo korozīvo iedarbību.

6.1.3.   Uz transportlīdzekļa viegli pieejamā vietā, bet kas var nebūt uzreiz pamanāma, norāda šādu informāciju:

| a) | ražotāja nosaukumu; |
| --- | --- |

a)

ražotāja nosaukumu;

| b) | sasniedzamos motora apgriezienus un nekustīga transportlīdzekļa testa galīgo rezultātu, kā noteikts šo noteikumu 3. pielikuma 3.2. punktā. |
| --- | --- |

b)

sasniedzamos motora apgriezienus un nekustīga transportlīdzekļa testa galīgo rezultātu, kā noteikts šo noteikumu 3. pielikuma 3.2. punktā.

6.2.   Skaņas līmeņu specifikācijas

6.2.1.   Mērīšanas metodes

6.2.1.1.   Skaņu, ko rada apstiprināšanai pieteiktais transportlīdzekļa tips, mēra pēc metodes(-ēm), kas aprakstītas šo noteikumu 3. pielikumā, transportlīdzeklim esot kustībā un esot nekustīgam (4). Ja transportlīdzeklim ir iekšdedzes motors, kas nedarbojas, transportlīdzeklim esot nekustīgam, radīto skaņu mēra tikai kustībā.

4

6.2.1.2.   Vērtību(-as), ko iegūst mērījumos saskaņā ar 6.2.1.1. punktu, ieraksta testa ziņojumā un veidlapā, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

6.2.1.3.   Skaņas līmenis, kas izmērīts pēc šo noteikumu 3. pielikuma 3.1. punktā aprakstītās metodes, transportlīdzeklim esot kustībā, nepārsniedz robežvērtības, kas noteiktas (jauniem transportlīdzekļiem un jaunām izplūdes vai klusināšanas sistēmām) šo noteikumu 4. pielikumā kategorijai, kurai pieder transportlīdzeklis.

6.3.   Papildu prasības

6.3.1.   Nosacījumi aizsardzībai pret neatļautu iejaukšanos

Visas izplūdes vai klusināšanas sistēmas izgatavo tādā veidā, kas nepieļauj demontēt deflektoru, izejas difuzoru un citas daļas, kuru primārā funkcija ir būt daļai no klusināšanas/izplešanās kamerām. Ja šādas sastāvdaļas iestrādāšana ir nenovēršama, tās piestiprināšanas metode ir tāda, kas neatvieglo demontāžu (piem., izmantojot parastus vītņsavienojumus), un šī sastāvdaļa ir arī tā piestiprināta, ka tās demontāža rada paliekošu/neatgriezenisku mezgla bojājumu.

6.3.2.   Daudzrežīmu izplūdes vai klusināšanas sistēma

Izplūdes vai klusināšanas sistēmas ar vairākiem, manuāli vai elektroniski regulējamiem, vadītāja izvēlētiem darbības režīmiem atbilst visām prasībām visos darbības režīmos. Paziņotie skaņas līmeņi ir tie, kas iegūti režīmā ar augstākajiem skaņas līmeņiem.

6.3.3.   Pārveidošanas ierīču aizliegums

Transportlīdzekļa ražotājs ar nolūku nemaina, nepielāgo vai neievieš jebkādas ierīces vai procedūras vienīgi šo noteikumu skaņas emisijas prasību izpildei, kas nedarbojas parastas ekspluatācijas laikā uz ceļa.

7.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA VAI IZPLŪDES VAI KLUSINĀŠANAS SISTĒMAS(-U) TIPA APSTIPRINĀJUMA IZMAIŅAS UN PAPLAŠINĀJUMS

7.1.   Par visiem transportlīdzekļa tipa vai izplūdes vai klusināšanas sistēmas pārveidojumiem ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi transportlīdzekļa tipu. Minētā iestāde tad drīkst vai nu:

| 7.1.1. | atzīt, ka veiktie pārveidojumi nevarētu radīt ievērojamas negatīvas sekas; vai |
| --- | --- |

7.1.1.

atzīt, ka veiktie pārveidojumi nevarētu radīt ievērojamas negatīvas sekas; vai

| 7.1.2. | pieprasīt vēl vienu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

7.1.2.

pieprasīt vēl vienu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

7.2.   Apstiprinājuma apliecinājumu vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo šos noteikumus piemērojošajām nolīguma pusēm saskaņā ar procedūru, kas noteikta 5.3. punktā.

7.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izsniegusi apstiprinājuma paplašinājumu, šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

8.1.   Katrs transportlīdzeklis, uz kura ir šajos noteikumos definētā apstiprinājuma marķējuma zīme, atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam, ir aprīkots ar izplūdes vai klusināšanas sistēmu, ar kādu tas ticis apstiprināts, un atbilst 6.punkta prasībām.

8.2.   Lai pārliecinātos par atbilstību, kas noteikta 8.1. punktā, transportlīdzekli, uz kura ir šajos noteikumos definētā apstiprinājuma marķējuma zīme, ņem no sērijas. Ražošanu uzskata par atbilstošu šo noteikumu prasībām, ja līmenis, kas izmērīts, izmantojot šo noteikumu 3. pielikuma 3.1. punktā aprakstīto metodi, nepārsniedz ne tipa apstiprināšanas laikā izmērītās vērtības par vairāk kā 3 dB(A), ne šo noteikumu 4. pielikumā noteiktās robežvērtības par vairāk kā 1 dB(A).

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

9.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu drīkst anulēt, ja konstatē neatbilstību 8.1. punktā noteiktajām prasībām vai ja transportlīdzeklis neiztur 8.2. punktā noteiktos testus.

9.2.   Ja nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada nolīguma puses, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

10.   PĀREJAS NOTEIKUMI

10.1.   No 02. sērijas grozījumu oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena šos noteikumus piemērojošā līgumslēdzēja puse neatsakās piešķirt vai atzīt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 02. sērijas grozījumiem.

10.2.   Pēc 24 mēnešiem no 02. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses piešķir tipa apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, kas noteiktas šajos noteikumos, kuri grozīti ar 02. sērijas grozījumiem.

10.3.   Šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses neatsakās piešķirt tipa apstiprinājumu, kuri piešķirti saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem, paplašinājumus esošiem tipiem.

10.4.   Ne ilgāk kā 24 mēnešus no šo noteikumu 02. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas šos noteikumus piemērojošā līgumslēdzēja puse neatsaka valsts vai reģionālu tipa apstiprinājumu tādam transportlīdzeklim, kas apstiprināts atbilstoši šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem.

10.5.   Pēc 24 mēnešiem no šo noteikumu 02. sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas šos noteikumus piemērojošām līgumslēdzējām pusēm valsts vai reģionālā tipa apstiprinājuma nolūkā nav pienākuma atzīt transportlīdzekli, kura tips apstiprināts atbilstoši šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem.

10.6.   Neatkarīgi no iepriekš minētajiem pārejas noteikumiem līgumslēdzējām pusēm, kurām šo noteikumu piemērošana stājas spēkā pēc jaunākās sērijas grozījumu spēkā stāšanās dienas, nav pienākuma atzīt tipa apstiprinājumus, kas piešķirti saskaņā ar jebkuriem no šo noteikumu iepriekšējo sēriju grozījumiem, un tām ir tikai pienākums atzīt tipa apstiprinājumu, kas piešķirts saskaņā ar 02. sērijas grozījumiem.

10.7.   No 02. sērijas grozījumu 1. papildinājuma oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena šos noteikumus piemērojošā līgumslēdzēja puse neatsakās piešķirt vai atzīt tipa apstiprinājumu saskaņā ar šo noteikumu 02. sērijas grozījumu 1. papildinājumu.

10.8.   Pēc 60 mēnešiem no šo noteikumu 02. sērijas grozījumu 1. papildinājuma spēkā stāšanās datuma šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses piešķir apstiprinājumus vienīgi tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļu tips atbilst šo noteikumu prasībām, ievērojot 02. sērijas grozījumu 1. papildinājumu.

11.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc tāda transportlīdzekļa tipa ražošanu, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, tas par to informē tipa apstiprinātāju iestādi, kura apstiprinājumu piešķīrusi, un tā savukārt nekavējoties par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada nolīguma puses, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

12.   TIPA APSTIPRINĀŠANAS TESTUS VEICOŠO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumus un adreses, kas piešķir apstiprinājumu un kurām nosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu, anulēšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu uzbūvi (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, 2. punkts – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Ja nominālā maksimālā lietderīgā jauda tiek sasniegta pie dažādiem motora apgriezieniem, šajos noteikumos izmanto apgriezienu lielāko vērtību, kad tiek sasniegta nominālā maksimālā lietderīgā jauda.

2

(3)  Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev., ir doti 1958. gada Nolīguma Līgumslēdzēju pušu pazīšanas numuri. 4 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

(4)  Nekustīga transportlīdzekļa testu veic, lai nodrošinātu ar standartvērtību administratīvās struktūras, kas izmanto šo metodi lietošanā esošu transportlīdzekļu pārbaudei.

4

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz tā skaņas emisiju saskaņā ar Noteikumiem Nr. 63.

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr.

1. Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme

2. Transportlīdzekļa tips

3. Variants(-i) (ja attiecināms):

4. Versija(-as) (ja attiecināms):

5. Ražotāja nosaukums un adrese:

6. Ražotāja pilnvarotā pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese:

7. Izplūdes oriģinālās(-o) sistēmas(-u) tips(-i):

8. Ieplūdes sistēmas(-u) tips(-i) (ja nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību skaņas līmeņa robežvērtībām):

9. Motora tips (3):

10. Cikli: 2-taktu vai 4-taktu (ja attiecināms) (2)

11. Cilindra tilpums: cm3

11.1. Cilindra diametrs: mm

11.2. Virzuļa gājiens: mm

12. Nominālā maksimālā lietderīgā jauda (norādīt kā mērīta): kW

13. Nominālie motora apgriezieni, kad tiek attīstīta maksimālā jauda: min– 1

14. Transmisija:

14.1. Marka

14.2. Tips (manuāla, automātiska, bezpakāpju variators)

14.3. Pārnesumu skaits:

14.4. Izmantotie pārnesumi:

14.5. Galvenā pārvada pārnesumskaitlis(-ļi):

15. Riepu tips un izmēri:

16. Maksimālā pieļaujamā pilnā masa: kg

17. Maksimālais projektētais transportlīdzekļa ātrums (kā norādījis ražotājs): km/h

18. Nekustīga transportlīdzekļa testam: mikrofona atrašanās vieta un orientācija (ar atsauci uz šo noteikumu 3. pielikumā dotajām diagrammām)

19. Skaņas līmeņi:

Kustībā esošs transportlīdzeklis: dB(A)

Transportlīdzekļa tuvošanās ātrumā (līnijai A-A′): km/h

Motora apgriezieni: min– 1

Nekustīgs transportlīdzeklis dB(A)

Pie motora apgriezieniem: min– 1

20. Atsauces dati atbilstībai lietošanas laikā

20.1. Pārnesums (i) transportlīdzekļiem ar manuālo transmisiju:

20.2. Transportlīdzekļa ātrums paātrinājuma perioda sākumā (3 braucienu vidējais) pārnesumā (i): km/h

20.3. Skaņas spiediena līmenis Lwot(i): dB(A)

21. Transportlīdzeklis nodots apstiprināšanai:

22. Tehniskais dienests, kas ir atbildīgs par apstiprinājuma testu veikšanu:

23. Šī dienesta izdotā ziņojuma datums:

24. Šī dienesta izdotā ziņojuma numurs:

25. Apstiprinājums piešķirts/atteikts/paplašināts/anulēts (2)

26. Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta uz transportlīdzekļa:

27. Vieta:

28. Datums:

29. Paraksts:

30. Šim paziņojumam ir pievienoti šādi dokumenti ar iepriekš minēto apstiprinājuma numuru:

a) motora un izplūdes vai klusināšanas sistēmas rasējumi, diagrammas un plāni;

b) motora un izplūdes vai klusināšanas sistēmas fotogrāfijas;

c) izplūdes vai klusināšanas sistēmu veidojošo sastāvdaļu saraksts, tās pienācīgi identificējot.

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (skatīt apstiprināšanas nosacījumus šajos noteikumos).

(2) Nevajadzīgo svītrot.

(3) Ja tiek izmantots nestandarta motors, tas jānorāda.

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA ZĪMES IZKĀRTOJUMS

A paraugs

(Skatīt šo noteikumu 5.4. punktu)

Image 13

Augstāk dotā apstiprinājuma marķējuma zīme, kas piestiprināta transportlīdzeklim, norāda, ka konkrētais transportlīdzekļa tips attiecībā uz tā skaņas emisiju ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 63 ar apstiprinājuma Nr. 022439. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši prasībām Noteikumos Nr. 63, kas grozīti ar 02. sērijas grozījumiem.

B paraugs

(Skatīt šo noteikumu 5.5. punktu)

Image 14

Augstāk dotā apstiprinājuma marķējuma zīme, kas piestiprināta transportlīdzeklim, norāda, ka konkrētais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 63 un Nr. 33 (1). Apstiprinājuma numuri norāda, ka attiecīgo apstiprinājumu piešķiršanas datumos Noteikumos Nr. 63 bija iekļauti 02. sērijas grozījumi un Noteikumos Nr. 33 – 01. sērijas grozījumi.

---

(1)  Otrais numurs norādīts tikai kā piemērs.

---

3. PIELIKUMS

L1 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻU RADĪTĀS SKAŅAS MĒRĪŠANAS METODES UN INSTRUMENTI

1.   MĒRINSTRUMENTI

1.1.   Akustiskie mērījumi

1.1.1.   Vispārīgi nosacījumi

Skaņas spiediena līmeņa mērīšanai izmanto skaņas līmeņa mērītāju vai ekvivalentu mērīšanas sistēmu, kas atbilst prasībām 1. klases instrumentiem (kopā ar ieteicamo vējsargu, ja to izmanto). Šīs prasības ir aprakstītas IEC 61672-1:2013. Mērījumus veic, izmantojot akustiskā mērinstrumenta laika svērumu “F” un frekvences svēruma līkni “A”, kas arī aprakstīta IEC 61672-1:2013. Ja izmanto sistēmu, kur ietverta A–izsvarotā skaņas spiediena līmeņa periodiska uzraudzība, intervālam starp diviem nolasījumiem nevajadzētu pārsniegt 30 ms. Instrumentus uztur un kalibrē saskaņā ar instrumenta ražotāja norādījumiem.

1.1.2.   Kalibrēšana

Sākot un beidzot katru mērījumu virkni, visu akustisko mērījumu sistēmu pārbauda ar skaņas kalibratoru, kas atbilst prasībām, ko piemēro 1. klases skaņas kalibratoriem saskaņā ar IEC 60942:2003. Neveicot papildu regulēšanu, starpība starp nolasījumiem ir mazāka par 0,5 dB(A) vai vienāda ar to. Ja šī vērtība ir pārsniegta, mērījumu rezultātus, kas iegūti pēc iepriekšējās apmierinošās pārbaudes, uzskata par nederīgiem.

1.1.3.   Atbilstība prasībām

Skaņas kalibratora atbilstību IEC 60942:2003 prasībām pārbauda reizi gadā. Instrumentu sistēmas atbilstību IEC 61672-1:2013 prasībām pārbauda vismaz reizi divos gados. Visus atbilstības testus veic laboratorija, kurai ir atļauts veikt līdz attiecīgiem standartiem izsekojamu kalibrēšanu.

1.2.   Ātruma mērinstrumenti

Motora apgriezienus mēra ar instrumentu, kura specifikācijas robeža ir vismaz ± 2 % vai augstāka pie motora apgriezieniem, kādi noteikti mērījumu veikšanai.

Transportlīdzekļa ātrumu uz ceļa mēra ar instrumentiem, kuru specifikācijas robeža ir vismaz ± 0,5 km/h, izmantojot nepārtrauktas mērīšanas ierīces. Ja testēšanā izmanto neatkarīgus ātruma mērījumus, instrumenti atbilst specifikācijas robežām vismaz ± 0,2 km/h (1).

1.3.   Meteoroloģiskie mērinstrumenti

Meteoroloģiskie mērinstrumenti, ko izmanto apkārtējās vides apstākļu uzraudzībai testa veikšanas laikā, atbilst vismaz šādām specifikācijām:

| | ± 1 °C vai mazāk temperatūras mērierīcei; |
| --- | --- |

± 1 °C vai mazāk temperatūras mērierīcei;

| | ± 1,0 m/s vēja ātruma mērīšanas ierīcei; |
| --- | --- |

± 1,0 m/s vēja ātruma mērīšanas ierīcei;

| | ± 5 hPa barometriskā spiediena mērīšanas ierīcei; |
| --- | --- |

± 5 hPa barometriskā spiediena mērīšanas ierīcei;

| | ± 5 procenti relatīvā mitruma mērīšanas ierīcei. |
| --- | --- |

± 5 procenti relatīvā mitruma mērīšanas ierīcei.

2.   MĒRĪJUMA NOSACĪJUMI

2.1.   Testa vieta, laika apstākļi un fona trokšņa līmeņa korekcija

2.1.1.   Testa vieta

Testa vietu veido centrālais paātrinājuma sektors, kam apkārt ir praktiski līdzena testa zona. Testa trase ir līdzena; trases virsma ir sausa un tā konstruēta, lai rites radītā skaņa saglabātos zemā līmenī.

Testa vietā brīva akustiskā lauka apstākļus starp skaņas avotu, kas atrodas paātrinājuma sektora vidū, un mikrofonu uztur ± 1 dB robežās. Šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja 50 m robežās no paātrinājuma sektora centra nav lielu skaņu atstarojošu objektu, tādu kā žogi, klintis, tilti vai ēkas.

Mikrofona tuvumā nav šķēršļu, kas varētu ietekmēt skaņas lauku, un starp mikrofonu un skaņas avotu neatrodas neviena persona. Mērījumus veicošais novērotājs atrodas pozīcijā, kas neietekmē mērierīces rādījumus.

Testa trases virsma atbilst šo noteikumu 5. pielikuma prasībām vai ISO 10844:2014. Beidzoties laikposmam, kas norādīts šo noteikumu 10.8. punktā, par atsauci kalpo tikai ISO 10844:2014.

2.1.2.   Laika apstākļi un fona trokšņa korekcija

Mērījumus neveic sliktos laika apstākļos. Testus neveic, ja skaņas mērīšanas intervālā vēja ātrums, tai skaitā brāzmās, pārsniedz 5 m/s.

Lai veiktu mērījumu, skaņas avotu, kas neatrodas uz testējamā transportlīdzekļa, un vēja ietekmes radītā skaņas līmeņa svērtais skaņas līmenis (A) ir vismaz par 10 dB(A) zemāks par transportlīdzekļa radītās skaņas līmeni. Mikrofonu var aprīkot ar piemērotu vējsargu ar nosacījumu, ka tiek ņemta vērā tā ietekme uz mikrofona jutīgumu un vērsuma raksturlielumiem.

Ja atšķirība starp apkārtējā trokšņa un izmērītās skaņas līmeņiem ir robežās starp 10 un 15 dB(A), testa rezultāta aprēķināšanas nolūkā no skaņas līmeņa mērītāja rādījumiem atņem atbilstošu korekciju, kā norādīts 1. tabulā.

1. tabula

Atsevišķi mērītajām testa vērtībām piemērotā korekcija

| Fona skaņas spiediena līmeņa un izmērītā skaņas spiediena līmeņa atšķirība, dB | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | ≥ 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korekcija, dB(A) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

Fona skaņas spiediena līmeņa un izmērītā skaņas spiediena līmeņa atšķirība, dB

10

11

12

13

14

≥ 15

Korekcija, dB(A)

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

2.2.   Transportlīdzekļa stāvoklis

2.2.1.   Vispārīgs stāvoklis

Pirms mērījumu uzsākšanas motoram jābūt sasniegušam normālu darba stāvokli attiecībā uz:

| — | temperatūrām, |
| --- | --- |

—

temperatūrām,

| — | iestatījumiem, |
| --- | --- |

—

iestatījumiem,

| — | degvielu, |
| --- | --- |

—

degvielu,

| — | aizdedzes svecēm, karburatoru(-iem) utt. (kas attiecināms). |
| --- | --- |

—

aizdedzes svecēm, karburatoru(-iem) utt. (kas attiecināms).

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar ventilatoriem, kam ir automātiskas iedarbināšanas mehānisms, skaņas mērījumu laikā šīs sistēmas darbību traucēt nedrīkst.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar ierīcēm, kas nav nepieciešamas tā kustības nodrošināšanai, bet ko izmanto transportlīdzekļa normālai izmantošanai uz ceļa, šīs ierīces darbojas saskaņā ar ražotāja specifikācijām.

Saspiesta gaisa motora gadījumā par normāliem darbības apstākļiem, kas neiekļaujas iepriekš šajā punktā minētajos, ražotājs vienojas ar tipa apstiprinātāju iestādi, un tos pievieno ražotāja pieteikumam par tipa apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem.

2.2.2.   Testa masa un riepu izvēle

2.2.2.1.   Transportlīdzekli testē ar tā testa masu, kā noteikts šo noteikumu 2.9. punktā.

2.2.2.2.   Riepu izvēle un stāvoklis

Riepas atbilst transportlīdzeklim un ir piepumpētas līdz spiedienam, ko transportlīdzekļa ražotājs ir ieteicis transportlīdzekļa testa masai.

Riepas izvēlas transportlīdzekļa ražotājs, un tās atbilst vienam no riepu izmēriem un tipiem, ko šim transportlīdzeklim norādījis transportlīdzekļa ražotājs. Minimālais protektora dziļums ir vismaz 80 procenti no pilnā protektora dziļuma.

3.   TESTĒŠANAS METODES

3.1.   Kustībā esoša transportlīdzekļa skaņas emisijas mērīšana.

3.1.1.   Testa izvietojums un mikrofona pozīcijas

3.1.1.1.   Testa izvietojums parādīts 1. attēlā.

1. attēls

Mērījumu pozīcijas, kad transportlīdzekļi ir kustībā

Image 15

Uz testa trases atzīmē divas līnijas, AA′ un BB′, kas ir paralēlas mikrofona līnijai PP′ un atrodas attiecīgi 10 m pirms un 10 m pēc minētās līnijas.

3.1.1.2.   Mikrofona pozīciju attālums no līnijas CC′ uz mikrofona līnijas PP′, kas ir perpendikulāra atskaites līnijai CC′ uz testa trases (skatīt 1. attēlu), ir 7,5 ± 0,05 m.

Mikrofonu novieto 1,2 ± 0,02 metru augstumā virs zemes. Atskaites virziens brīva lauka apstākļos (skatīt IEC 61672-1:2013) ir horizontāls un vērsts perpendikulāri virzienā uz transportlīdzekļa braukšanas trajektorijas līniju CC′.

3.1.2.   Paātrinājuma testa veikšana, transportlīdzekļa tuvošanās ātrums un pārnesums

3.1.2.1.   Paātrinājuma testa veikšana

Transportlīdzeklis tuvojas līnijai AA′ ar vienmērīgu sākotnējo ātrumu, kā noteikts turpmāk. Kad transportlīdzekļa priekša sasniedz līniju AA′, pēc iespējas ātri pilnībā atver akseleratora vadības ierīci un tur to šādā stāvoklī, līdz transportlīdzekļa aizmugure sasniedz līniju BB′; pēc tam pēc iespējas ātri akseleratora vadības ierīci atgriež brīvgaitas pozīcijā.

Visu mērījumu veikšanai transportlīdzekli vada pa testa trasi taisnvirziena kustībā tā, lai transportlīdzekļa vidējā garenplakne atrodas iespējami tuvu līnijai CC′.

3.1.2.2.   Transportlīdzekļa tuvošanās ātrums

Transportlīdzeklis tuvojas līnijai AA′ ar vienmērīgu ātrumu, kas vienāds ar tā maksimālo ātrumu, kā definēts šo noteikumu 2.12. punktā, ja pēdējais ir mazāks vai vienāds ar 30 km/h. Ja transportlīdzekļa maksimālais ātrums ir lielāks nekā 30 km/h, transportlīdzeklis tuvojas AA′ ar vienmērīgu ātrumu 30 km/h.

3.1.2.3.   Pārnesuma izmantošana

Ja transportlīdzeklis aprīkots ar manuāli darbināmu pārnesumkārbu, izvēlas augstāko pārnesumu, kāds ļauj šķērsot AA′ līniju pie motora apgriezieniem, kas ir lielāki vai vienādi ar 50 procentiem no nominālajiem motora apgriezieniem, kā definēts šo noteikumu 2.7. punktā.

Ja transportlīdzeklis aprīkots ar automātisku transmisiju, tam jāpārvietojas ar ātrumiem, kas norādīti 3.1.2.2. punktā.

3.1.3.   Skaņas līmeņa noteikšana

Maksimālo skaņas līmeni, kāds fiksēts katrā transportlīdzekļa pusē, samazina par 1 dB(A), lai ņemtu vērā mērīšanas neprecizitāti, un matemātiski noapaļo līdz tuvākajai pirmajai decimāldaļai (piem., 68,45 fiksē kā 68,5, bet 68,44 fiksē kā 68,4). Šīs vērtības ir mērījuma rezultāti.

Mērījumu uzskata par nederīgu, ja tiek reģistrēta anormāla atšķirība starp vislielāko vērtību un vispārīgo skaņas līmeni.

Katrā transportlīdzekļa pusē veic vismaz divus derīgus mērījumus.

Mērījumus uzskata par derīgiem, ja atšķirība starp diviem secīgiem mērījumiem vienā un tajā pašā transportlīdzekļa pusē nepārsniedz 2 dB(A).

Pielāgošanas nolūkā var veikt sagatavošanās mērījumus, bet tos neņem vērā, nosakot mērījuma rezultātus.

3.1.4.   Testa galīgā rezultāta aprēķins

Testa galīgais rezultāts ir četru testa rezultātu vidējais lielums, kas noapaļots līdz tuvākajam veselam decibelam. Ja cipars aiz komata ir no 0 līdz 4, galīgo rezultātu noapaļo uz leju, un, ja tas ir no 5 līdz 9, to noapaļo uz augšu.

3.2.   Nekustīgu transportlīdzekļu radītās skaņas mērījums (lietošanā esošu transportlīdzekļu testēšanas nosacījumi un metode).

Lai atvieglotu turpmākās lietošanā esošo transportlīdzekļu pārbaudes, papildus mēra skaņas spiediena līmeni pie izplūdes (klusināšanas) sistēmas izvada saskaņā ar turpmāk izklāstītajām prasībām, un mērījuma rezultātu iekļauj testa ziņojumā, ko gatavo, lai izsniegtu šo noteikumu 1. pielikumā noteikto dokumentu.

Mērījumus veic, izmantojot precīzijas skaņas līmeņa mērītāju saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikuma 1. punktu.

3.2.1.   Testa vieta – lokāli nosacījumi

3.2.1.1.   Mērījumus veic, transportlīdzeklim esot nekustīgam, vietā, kur nav skaņas lauka ievērojamu traucējumu.

3.2.1.2.   Ikviena atklāta vieta ir uzskatāma par piemērotu testa vietu, ja to veido tāds līdzens betona, asfalta vai cita cieta materiāla laukums ar augstu atstarošanas spēju, izņemot noblietētas vai citādas zemes virsmas, kur var iezīmēt taisnstūri, kura malas ir vismaz 3 m attālu no transportlīdzekļa vistālāk izvirzītajiem punktiem un kurā nav būtiska šķēršļa; jo īpaši, transportlīdzekli nenovieto mazāk kā 1 m attālumā no seguma malas, kad mēra izplūdes skaņu.

3.2.1.3.   Testa laikā neviens nedrīkst atrasties mērīšanas vietā, izņemot novērotāju un vadītāju, kuru klātbūtne nedrīkst ietekmēt mērierīces rādījumu.

3.2.2.   Traucējoši trokšņi un vēja radīti traucējumi

Apkārtējo trokšņu līmeņi katrā mērīšanas punktā ir vismaz par 10 dB(A) zemāki par izmērītajiem līmeņiem tajos pašos punktos.

3.2.3.   Mērīšanas metode

3.2.3.1.   Mērījumu raksturs un skaits

A-svērtajos decibelos (dB(A)) izteikto maksimālo skaņas līmeni mēra 3.2.3.3.2.1. punktā minētās darbības laikā.

Katrā mērījumu punktā veic vismaz trīs mērījumus.

3.2.3.2.   Transportlīdzekļa novietošana un sagatavošana

Pirms mērījumu sākšanas transportlīdzekļa motoram jāsasniedz normālā darba temperatūra, ja tas ir iekšdedzes motors, vai normāls darbības stāvoklis, ja tas ir saspiesta gaisa motors. Ja transportlīdzeklis aprīkots ar automātiskiem ventilatoriem, to regulēšana skaņas līmeņa mērījuma laikā ir aizliegta.

Mērījumu veikšanas laikā pārnesumu pārslēgšanas svira atrodas neitrālā pozīcijā. Ja transmisiju nav iespējams atvienot, transportlīdzekļa dzenošajam ritenim ļauj rotēt bez slodzes, piemēram, novietojot transportlīdzekli uz tā atbalsta.

3.2.3.3.   Skaņas mērīšana izplūdes tuvumā

3.2.3.3.1.   Mikrofona novietošana (skatīt 2. attēlu)

Mikrofonu novietoto 0,5 ± 0,01 m attālumā no 3. attēlā definētā izpūtēja caurules atskaites punkta, un 45° ± 5° leņķī pret vertikālo plakni, kurā ir caurules gala izplūdes ass. Mikrofons atrodas atskaites punkta augstumā, bet ne zemāk kā 0,2 m no zemes virsmas. Mikrofona atskaites ass atrodas zemes virsmai paralēlā plaknē un ir vērsta uz izplūdes izvada atskaites punktu.

Atskaites punkts ir augstākais punkts, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | atskaites punkts ir izplūdes caurules galā; |
| --- | --- |

a)

atskaites punkts ir izplūdes caurules galā;

| b) | atskaites punkts atrodas vertikālā plaknē, kurā ir izplūdes izvada centrs un izplūdes caurules gala plūsmas ass. |
| --- | --- |

b)

atskaites punkts atrodas vertikālā plaknē, kurā ir izplūdes izvada centrs un izplūdes caurules gala plūsmas ass.

Ja ir iespējamas divas mikrofona pozīcijas, izmanto vistālāko vietu sānos no transportlīdzekļa gareniskās viduslīnijas. Ja izplūdes izvadcaurules plūsmas ass atrodas 90° ± 5° leņķī pret transportlīdzekļa garenisko viduslīniju, mikrofonu novieto punktā, kas atrodas vistālāk no motora.

Ja transportlīdzeklim ir divi vai vairāk izplūdes izvadi, kas viens no otra atrodas mazāk kā 0,3 m attālumā un ir savienoti ar vienu klusinātāju, veic tikai vienu mērījumu.

Mikrofonu novieto attiecībā pret izvadu, kurš ir vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās viduslīnijas, vai, ja šāda izvada nav, attiecībā pret izvadu, kas atrodas augstāk virs zemes.

Transportlīdzekļiem, kam izplūde notiek pa izvadiem, attālums starp kuriem ir lielāks par 0,3 m, veic vienu mērījumu pie katra izvada tā, it kā tas būtu vienīgais, un fiksē augstāko skaņas spiediena līmeni. Pārbaudei uz ceļa atskaites punktu drīkst pārvietot uz transportlīdzekļa korpusa ārējo virsmu.

2. attēls

Mikrofona pozīcijas nekustīgu transportlīdzekļu skaņas mērīšanai

Image 16

Izmēri izteikti metros, ja nav norādīts citādi

3. attēls

Atskaites punkts

| | Paskaidrojumi:








  T | = | augšskats |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | sānskats |
| 1 | = | atskaites punkts |
| 2 | = | ceļa virsma |
| A | = | 45 grādu leņķī nošķelta caurule |
| B | = | uz leju saliekta caurule |
| C | = | taisna caurule |
| D | = | vertikāla caurule |

Image 17

Paskaidrojumi:

T

=

augšskats

S

=

sānskats

1

=

atskaites punkts

2

=

ceļa virsma

A

=

45 grādu leņķī nošķelta caurule

B

=

uz leju saliekta caurule

C

=

taisna caurule

D

=

vertikāla caurule

3.2.3.3.2.   Motora darbības nosacījumi

3.2.3.3.2.1.   Motora apgriezienus uztur vienmērīgus pie kāda no šādiem lielumiem:

| | 50 procenti no nrated, ja nrated pārsniedz 5 000 min– 1 |
| --- | --- |

50 procenti no nrated, ja nrated pārsniedz 5 000 min– 1

| | 75 procenti no nrated, ja nrated nepārsniedz 5 000 min– 1, |
| --- | --- |

75 procenti no nrated, ja nrated nepārsniedz 5 000 min– 1,

kur nrated ir nominālie motora apgriezieni, kā definēts šo noteikumu 2.7. punktā.

Ja transportlīdzeklis, kas tiek testēts nekustīgs, nevar sasniegt iepriekš definētos sasniedzamos motora apgriezienus, to vietā izmanto 95 % no maksimālajiem motora apgriezieniem, ko var sasniegt, to testējot nekustīgu.

3.2.3.3.2.2.   Motora apgriezienus pakāpeniski palielina no brīvgaitas līdz sasniedzamajiem motora apgriezieniem un uztur tos nemainīgus ±5 procentu pielaides robežās. Tad akseleratora vadības ierīci ātri atlaiž, un motora apgriezieniem jāsamazinās līdz brīvgaitas apgriezieniem. Skaņas spiediena līmeni mēra laikposmā, kas sastāv no nemainīgiem motora apgriezieniem vismaz 1 s un visa apgriezienu samazinājuma perioda. Par testa vērtību uzskata vislielāko skaņas līmeņa mērītāja nolasījumu.

Mērījums ir derīgs vienīgi tad, ja motora apgriezieni testā nenovirzās no sasniedzamajiem motora apgriezieniem par vairāk kā noteikto ± 5 procentu pielaidi vismaz 1 sekundi.

3.2.3.3.2.3.   Daudzrežīmu izplūdes sistēma

Transportlīdzekļus, kuri aprīkoti ar daudzrežīmu manuāli vai elektroniski regulējamu izplūdes sistēmu, testē visos režīmos.

3.2.3.3.3.   Rezultāts

3.2.3.3.3.1.   Mērījumus veic, mikrofoniem esot novietotiem iepriekš noteiktajā(-ās) vietā(-ās). Fiksē testa laikā uzrādīto maksimālo A-izsvaroto skaņas spiediena līmeni, saglabājot aiz komata vienu zīmīgo ciparu (piem., 92,45 fiksē kā 92,5, bet 92,44 fiksē kā 92,4). Testu atkārto, līdz iegūst trīs secīgus mērījumus, kas ir 2,0 dB(A) robežās, pie katra izvada.

Testa rezultāts pie konkrētā izvada ir trīs derīgu mērījumu aritmētiskā vidējā vērtība, kas matemātiski noapaļota līdz tuvākajam veselajam skaitlim (piem., 92,5 fiksē kā 93, bet 92,4 fiksē kā 92).

3.2.3.3.3.2.   Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar vairākiem izplūdes izvadiem, ziņojumā iekļauj skaņas spiediena līmeni pie tā izvada, kur ir augstākais vidējais skaņas spiediena līmenis.

3.2.3.3.3.3.   Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar daudzrežīmu izplūdes sistēmu un manuālu vai elektronisku izplūdes režīma vadību, testa ziņojumā iekļauj skaņas spiediena līmeni tajā režīmā, kurā ir visaugstākais skaņas spiediena līmenis.

4.   SKAŅA NO KUSTĪBĀ ESOŠA TRANSPORTLĪDZEKĻA (DATUS ZIŅO, LAI ATVIEGLOTU LIETOŠANĀ ESOŠA BRAUCOŠA TRANSPORTLĪDZEKĻA TESTĒŠANU)

4.1.   Atbilstības lietošanas laikā testa procedūru var noteikt līgumslēdzēja puse, pienācīgi ņemot vērā jebkādas atšķirības no tipa apstiprināšanas testa apstākļiem.

4.2.   Lai atvieglotu lietošanā esošu transportlīdzekļu atbilstības testus, turpmāko informāciju attiecībā uz skaņas spiediena līmeņa mērījumiem, ko saskaņā ar 3. pielikuma 3.1. punktu veic kustībā esošiem transportlīdzekļiem, uzskata par atsauces datiem atbilstībai lietošanas laikā:

| a) | pārnesums (i) vai, ja transportlīdzekļi testēti ar nebloķētu pārnesumskaitli, testam izvēlētais pārnesuma pārslēga stāvoklis; |
| --- | --- |

a)

pārnesums (i) vai, ja transportlīdzekļi testēti ar nebloķētu pārnesumskaitli, testam izvēlētais pārnesuma pārslēga stāvoklis;

| b) | transportlīdzekļa ātrums vAA′, izteikts km/h, maksimālā ātruma vai paātrinājuma testa sākumā ar akseleratora vadības ierīces maksimuma pozīcijā pārnesumā (i); un |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa ātrums vAA′, izteikts km/h, maksimālā ātruma vai paātrinājuma testa sākumā ar akseleratora vadības ierīces maksimuma pozīcijā pārnesumā (i); un

| c) | galīgais testa rezultāts, izteikts dB(A), kā noteikts saskaņā ar šī pielikuma 3.1.4. punktu. |
| --- | --- |

c)

galīgais testa rezultāts, izteikts dB(A), kā noteikts saskaņā ar šī pielikuma 3.1.4. punktu.

4.3.   Atbilstības lietošanas laikā atsauces datus ieraksta 1. pielikuma paraugam atbilstošajā paziņojuma veidlapā.

5.   IZPLŪDES (KLUSINĀŠANAS) ORIĢINĀLĀ SISTĒMA

5.1.   Prasības absorbējošus šķiedrainus materiālus saturošiem klusinātājiem

5.1.1.   Šķiedrains absorbējošs materiāls nesatur azbestu, un to drīkst izmantot klusinātāju ražošanā vienīgi tad, ja atbilstīga ierīce nodrošina šķiedrainā absorbējošā materiāla palikšanu savā vietā visu klusinātājā lietošanas laiku un ja tas atbilst jebkura viena no punktu 5.1.2., 5.1.3., 5.1.4. vai 5.1.5. prasībām.

5.1.2.   Pēc šķiedrainā materiāla izņemšanas skaņas līmenis atbilst šo noteikumu 4. punkta prasībām.

5.1.3.   Šķiedraino absorbējošo materiālu nedrīkst ievietot tajās klusinātāja daļās, caur kurām plūst izplūdes gāzes, un tas atbilst šādām prasībām:

| 5.1.3.1. | materiālu karsē krāsnī četras stundas 650 ± 5 °C temperatūrā, nemazinoties šķiedras vidējam garumam, diametram vai tilpumsvaram; |
| --- | --- |

5.1.3.1.

materiālu karsē krāsnī četras stundas 650 ± 5 °C temperatūrā, nemazinoties šķiedras vidējam garumam, diametram vai tilpumsvaram;

| 5.1.3.2. | pēc vienu stundu ilgas karsēšanas krāsnī 650 ± 5 °C temperatūrā, vismaz 98 procenti materiāla paliek sietā, kura nominālais acu izmērs ir 250 μm un kas atbilst ISO 3310/1:2000, kad testē saskaņā ar ISO 2559:2011. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

pēc vienu stundu ilgas karsēšanas krāsnī 650 ± 5 °C temperatūrā, vismaz 98 procenti materiāla paliek sietā, kura nominālais acu izmērs ir 250 μm un kas atbilst ISO 3310/1:2000, kad testē saskaņā ar ISO 2559:2011.

| 5.1.3.3. | Materiāla masas zudums nepārsniedz 10,5 procentus pēc 24 stundu ilgas mērcēšanas 90 ± 5 °C temperatūrā šāda sastāva sintētiskā kondensātā: | 1 N bromūdeņražskābe (HBr) 10 ml |
| --- | --- | --- |

5.1.3.3.

Materiāla masas zudums nepārsniedz 10,5 procentus pēc 24 stundu ilgas mērcēšanas 90 ± 5 °C temperatūrā šāda sastāva sintētiskā kondensātā:

1 N bromūdeņražskābe (HBr) 10 ml

| | 1 N sērskābe (H2SO4) 10 ml |
| --- | --- |

1 N sērskābe (H2SO4) 10 ml

| | destilēts ūdens līdz 1 000 ml sasniegšanai |
| --- | --- |

destilēts ūdens līdz 1 000 ml sasniegšanai

Pirms svēršanas materiālu mazgā destilētā ūdenī un žāvē vienu stundu 105 °C.

5.1.4.   Pirms sistēmu testē saskaņā ar šī pielikuma 3.1. punktu, to sagatavo normālai lietošanai uz ceļa pēc vienas no šādām metodēm:

| 5.1.4.1. | Sagatavošana ar nepārtrauktas iebraukšanas metodi






  5.1.4.1.1. | Minimālais attālums, kas jānobrauc sagatavošanas periodā, ir 2 000 km. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.1.

Sagatavošana ar nepārtrauktas iebraukšanas metodi

5.1.4.1.1.

Minimālais attālums, kas jānobrauc sagatavošanas periodā, ir 2 000 km.

| 5.1.4.1.2. | Šajā sagatavošanas ciklā 50 % ± 10 % ir braukšana pilsētā un atlikusī daļa ir pārbraucieni lielos attālumos; nepārtraukto ceļa ciklu drīkst aizstāt ar atbilstošu testa trases programmu. |
| --- | --- |

5.1.4.1.2.

Šajā sagatavošanas ciklā 50 % ± 10 % ir braukšana pilsētā un atlikusī daļa ir pārbraucieni lielos attālumos; nepārtraukto ceļa ciklu drīkst aizstāt ar atbilstošu testa trases programmu.

| 5.1.4.1.3. | Abus ātrumu režīmus maina vismaz sešas reizes. |
| --- | --- |

5.1.4.1.3.

Abus ātrumu režīmus maina vismaz sešas reizes.

| 5.1.4.1.4. | Pilna testa programma ietver vismaz 10 pārtraukumus, kas ilgst vismaz trīs stundas, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektus. |
| --- | --- |

5.1.4.1.4.

Pilna testa programma ietver vismaz 10 pārtraukumus, kas ilgst vismaz trīs stundas, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektus.

| 5.1.4.2. | Sagatavošana ar pulsāciju






  5.1.4.2.1. | Izplūdes sistēma vai tās sastāvdaļas ir uzmontētas uz transportlīdzekļa vai motora.
  Pirmajā gadījumā transportlīdzekli nostiprina uz veltņu dinamometra. Otrajā gadījumā motoru nostiprina uz pārbaudes stenda.
  Testēšanas iekārtu, kuras detalizēta shēma dota 4. attēlā, novieto pie izplūdes sistēmas izvada. Ir derīga jebkura cita iekārta, kas nodrošina līdzvērtīgus rezultātus. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.2.

Sagatavošana ar pulsāciju

5.1.4.2.1.

Izplūdes sistēma vai tās sastāvdaļas ir uzmontētas uz transportlīdzekļa vai motora.

Pirmajā gadījumā transportlīdzekli nostiprina uz veltņu dinamometra. Otrajā gadījumā motoru nostiprina uz pārbaudes stenda.

Testēšanas iekārtu, kuras detalizēta shēma dota 4. attēlā, novieto pie izplūdes sistēmas izvada. Ir derīga jebkura cita iekārta, kas nodrošina līdzvērtīgus rezultātus.

| 5.1.4.2.2. | Testa aprīkojumu noregulē tā, lai izplūdes gāzu plūsma tiktu pārmaiņus pārtraukta un atjaunota 2 500 reižu ar ātrdarbīga vārsta palīdzību.

  4. attēls


  Testa iekārta sagatavošanai ar pulsāciju




  izvēles
  izvēles






  1. | Ieplūdes atloks vai uzmava savienošanai ar testējamās izplūdes sistēmas aizmuguri |
| --- | --- | --- |
| 2. | Ar roku darbināms regulēšanas vārsts. |
| 3. | Kompensācijas rezervuārs ar maksimālo tilpību 40 l un uzpildes laiku ne mazāku par vienu sekundi. |
| 4. | Spiediena slēdzis ar darbības diapazonu no 5 kPa līdz 250 kPa. |
| 5. | Laikiztures slēdzis. |
| 6. | Impulsu skaitītājs. |
| 7. | Ātrdarbīgs vārsts, tāds kā izplūdes bremzes vārsts 60 mm diametrā, ko darbina pneimatiskais cilindrs ar spēku 120 N pie 400 kPa. Reakcijas laiks gan atveroties, gan aizveroties nepārsniedz 0,5 sekundes. |
| 8. | Izplūdes gāzes novadīšana. |
| 9. | Elastīga caurule. |
| 10. | Manometrs |

5.1.4.2.2.

Testa aprīkojumu noregulē tā, lai izplūdes gāzu plūsma tiktu pārmaiņus pārtraukta un atjaunota 2 500 reižu ar ātrdarbīga vārsta palīdzību.

4. attēls

Testa iekārta sagatavošanai ar pulsāciju

izvēles

izvēles

1.

Ieplūdes atloks vai uzmava savienošanai ar testējamās izplūdes sistēmas aizmuguri

2.

Ar roku darbināms regulēšanas vārsts.

3.

Kompensācijas rezervuārs ar maksimālo tilpību 40 l un uzpildes laiku ne mazāku par vienu sekundi.

4.

Spiediena slēdzis ar darbības diapazonu no 5 kPa līdz 250 kPa.

5.

Laikiztures slēdzis.

6.

Impulsu skaitītājs.

7.

Ātrdarbīgs vārsts, tāds kā izplūdes bremzes vārsts 60 mm diametrā, ko darbina pneimatiskais cilindrs ar spēku 120 N pie 400 kPa. Reakcijas laiks gan atveroties, gan aizveroties nepārsniedz 0,5 sekundes.

8.

Izplūdes gāzes novadīšana.

9.

Elastīga caurule.

10.

Manometrs

| 5.1.4.2.3. | Vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens, ko mēra vismaz 100 mm pēc ieplūdes atloka, sasniedz vērtību starp 35 un 40 kPa. Ja motora īpašību dēļ šādu skaitli nevar sasniegt, vārsts atveras, kad gāzu pretspiediens sasniedz līmeni, kas ekvivalents 90 procentiem no maksimuma, ko var izmērīt pirms motora apstāšanās. Tas aizveras, kad šis spiediens neatšķiras par vairāk kā 10 procentiem no tā stabilizētās vērtības ar atvērtu vārstu. |
| --- | --- |

5.1.4.2.3.

Vārsts atveras, kad izplūdes gāzu pretspiediens, ko mēra vismaz 100 mm pēc ieplūdes atloka, sasniedz vērtību starp 35 un 40 kPa. Ja motora īpašību dēļ šādu skaitli nevar sasniegt, vārsts atveras, kad gāzu pretspiediens sasniedz līmeni, kas ekvivalents 90 procentiem no maksimuma, ko var izmērīt pirms motora apstāšanās. Tas aizveras, kad šis spiediens neatšķiras par vairāk kā 10 procentiem no tā stabilizētās vērtības ar atvērtu vārstu.

| 5.1.4.2.4. | Laikiztures slēdzi iestata uz izplūdes gāzu ilgumu, ko aprēķina, pamatojoties uz 5.1.4.2.3. punktu. |
| --- | --- |

5.1.4.2.4.

Laikiztures slēdzi iestata uz izplūdes gāzu ilgumu, ko aprēķina, pamatojoties uz 5.1.4.2.3. punktu.

| 5.1.4.2.5. | Motora apgriezieni ir 75 procenti no nominālajiem motora apgriezieniem, kā definēts šo noteikumu 2.7. punktā. |
| --- | --- |

5.1.4.2.5.

Motora apgriezieni ir 75 procenti no nominālajiem motora apgriezieniem, kā definēts šo noteikumu 2.7. punktā.

| 5.1.4.2.6. | Dinamometra uzrādītā jauda ir 50 procenti no jaudas pie akseleratora vadības ierīces maksimuma pozīcijā, ko mēra pie 75 procentiem no nominālajiem motora apgriezieniem, kā definēts šo noteikumu 2.7. punktā. |
| --- | --- |

5.1.4.2.6.

Dinamometra uzrādītā jauda ir 50 procenti no jaudas pie akseleratora vadības ierīces maksimuma pozīcijā, ko mēra pie 75 procentiem no nominālajiem motora apgriezieniem, kā definēts šo noteikumu 2.7. punktā.

| 5.1.4.2.7. | Testa laikā jebkādas drenāžas atveres ir noslēgtas. |
| --- | --- |

5.1.4.2.7.

Testa laikā jebkādas drenāžas atveres ir noslēgtas.

| 5.1.4.2.8. | Visu testu veic 48 stundu laikā. Ja nepieciešams, ik pēc stundas ir atļauts viens dzesēšanas periods. |
| --- | --- |

5.1.4.2.8.

Visu testu veic 48 stundu laikā. Ja nepieciešams, ik pēc stundas ir atļauts viens dzesēšanas periods.

| 5.1.4.3. | Sagatavošana pārbaudes stendā:






  5.1.4.3.1. | Izplūdes sistēmu montē uz motora, kas atbilst tādam tipam, ar kādu aprīko transportlīdzekli, kuram šī sistēma ir konstruēta, un nostiprina uz pārbaudes stenda. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.3.

Sagatavošana pārbaudes stendā:

5.1.4.3.1.

Izplūdes sistēmu montē uz motora, kas atbilst tādam tipam, ar kādu aprīko transportlīdzekli, kuram šī sistēma ir konstruēta, un nostiprina uz pārbaudes stenda.

| 5.1.4.3.2. | Sagatavošana sastāv no trīs cikliem. |
| --- | --- |

5.1.4.3.2.

Sagatavošana sastāv no trīs cikliem.

| 5.1.4.3.3. | Pēc katra cikla uz pārbaudes stenda ir vismaz sešu stundu ilgs pārtraukums, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektus. |
| --- | --- |

5.1.4.3.3.

Pēc katra cikla uz pārbaudes stenda ir vismaz sešu stundu ilgs pārtraukums, lai imitētu atdzišanas un kondensācijas efektus.

| 5.1.4.3.4. | Katrs cikls uz pārbaudes stenda sastāv no sešām fāzēm. Motora stāvoklis katrā fāzē, un tās ilgums ir:







  Fāze | Stāvoklis | Fāzes ilgums minūtēs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Brīvgaita | 6 |
| 2 | 25 procentu slodze pie 75 procentiem no nrated | 40 |
| 3 | 50 procentu slodze pie 75 procentiem no nrated | 40 |
| 4 | 100 procentu slodze pie 75 procentiem no nrated | 30 |
| 5 | 50 procentu slodze pie 100 procentiem no nrated | 12 |
| 6 | 25 procentu slodze pie 100 procentiem no nrated | 22 |
| | Kopējais laiks | 2 h 30 min |

5.1.4.3.4.

Katrs cikls uz pārbaudes stenda sastāv no sešām fāzēm. Motora stāvoklis katrā fāzē, un tās ilgums ir:

Fāze

Stāvoklis

Fāzes ilgums minūtēs

1

Brīvgaita

6

2

25 procentu slodze pie 75 procentiem no nrated

40

3

50 procentu slodze pie 75 procentiem no nrated

40

4

100 procentu slodze pie 75 procentiem no nrated

30

5

50 procentu slodze pie 100 procentiem no nrated

12

6

25 procentu slodze pie 100 procentiem no nrated

22

Kopējais laiks

2 h 30 min

| 5.1.4.3.5. | Šīs sagatavošanas procedūras laikā pēc ražotāja lūguma motoru un klusinātāju drīkst dzesēt, lai ne vairāk kā 100 mm attālumā no izplūdes gāzu izvada reģistrētā temperatūra nepārsniegtu to vērtību, kas reģistrēta, transportlīdzeklim augstākajā pārnesumā pārvietojoties pie 75 procentiem no nominālajiem motora apgriezieniem (kā definēts šo noteikumu 2.7. punktā). Motora apgriezienus un/vai transportlīdzekļa ātrumus nosaka ar ± 3 procentu pielaidi. |
| --- | --- |

5.1.4.3.5.

Šīs sagatavošanas procedūras laikā pēc ražotāja lūguma motoru un klusinātāju drīkst dzesēt, lai ne vairāk kā 100 mm attālumā no izplūdes gāzu izvada reģistrētā temperatūra nepārsniegtu to vērtību, kas reģistrēta, transportlīdzeklim augstākajā pārnesumā pārvietojoties pie 75 procentiem no nominālajiem motora apgriezieniem (kā definēts šo noteikumu 2.7. punktā). Motora apgriezienus un/vai transportlīdzekļa ātrumus nosaka ar ± 3 procentu pielaidi.

5.1.5.   Izplūdes gāzes nesaskaras ar šķiedrainajiem materiāliem un nav pakļautas spiediena svārstībām.

5.2.   Diagramma un marķējumi

5.2.1.   Klusinātāja diagrammu un šķērsgriezumu ar izmēriem pievieno šo noteikumu 1. pielikumā minētajam dokumentam.

5.2.2.   Uz visiem oriģinālajiem klusinātājiem ir vismaz:

| a) | “E” zīme un aiz tās atsauce uz valsti, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu; |
| --- | --- |

a)

“E” zīme un aiz tās atsauce uz valsti, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu;

| b) | transportlīdzekļa ražotāja nosaukums vai preču zīme; un |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa ražotāja nosaukums vai preču zīme; un

| c) | marka un daļas identifikācijas numurs. |
| --- | --- |

c)

marka un daļas identifikācijas numurs.

Šī norāde ir skaidri salasāma, neizdzēšama un saskatāma tajā vietā, kurā tā ir jāpiestiprina.

5.2.3.   Jebkāds izplūdes vai klusināšanas oriģinālo aizstājējsistēmu iepakojums ir salasāmi marķēts ar vārdiem “oriģināla detaļa” un norādēm uz marku un tipu, kas apvienotas ar “E” zīmi, kā arī norādi uz izcelsmes valsti.

5.3.   Ieplūdes klusinātāji

Ja motora ieplūdes sistēma jāaprīko ar gaisa filtru un/vai ieplūdes klusinātāju, lai atbilstu pieļaujamajam skaņas līmenim, filtru un/vai klusinātāju uzskata par klusinātāja sastāvdaļu, un arī uz tiem attiecas 5.1. un 5.2. punktu prasības.

---

(1)  Neatkarīgi ātruma mērījumi ir tad, ja ar divām vai vairāk atsevišķām ierīcēm nosaka vērtības vAA′ un vBB′. Tāda nepārtrauktas mērīšanas ierīce kā radars visu prasīto ātruma informāciju nosaka ar vienu ierīci.

---

4. PIELIKUMS

MAKSIMĀLĀ SKAŅAS LĪMEŅA ROBEŽVĒRTĪBAS (JAUNIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM)

| Maksimālais projektētais ātrums, km/h | Maksimālās skaņas līmeņa vērtības, dB(A) |
| --- | --- |
| ≤ 25 | 66 |
| > 25 | 71 |
| Pedālpiedziņas velosipēdi, kas aprīkoti ar papildu spēkiekārtu, kas nav elektriska, kuras primārais mērķis ir palīdzēt mīt pedāļus un kuras papildu dzinējspēks tiek atslēgts, kad transportlīdzekļa ātrums ir ≤ 25 km/h | 63 |

Maksimālais projektētais ātrums, km/h

Maksimālās skaņas līmeņa vērtības, dB(A)

≤ 25

66

> 25

71

Pedālpiedziņas velosipēdi, kas aprīkoti ar papildu spēkiekārtu, kas nav elektriska, kuras primārais mērķis ir palīdzēt mīt pedāļus un kuras papildu dzinējspēks tiek atslēgts, kad transportlīdzekļa ātrums ir ≤ 25 km/h

63

---

5. PIELIKUMS

TESTA TRASES SPECIFIKĀCIJAS
   (1)

1.   IEVADS

Šajā pielikumā dotas testa trases fizikālo raksturlielumu un seguma specifikācijas. Šīs specifikācijas, kas balstās uz īpašu standartu (2), apraksta nepieciešamās fizikālās īpašības, kā arī šo īpašību pārbaudes metodes.

2.   PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ VIRSMAS ĪPAŠĪBĀM

Virsmu uzskata par atbilstošu šim standartam, ja tās tekstūra un porainība vai skaņas absorbcijas koeficients ir izmērīts un atbilst visām turpmāk 2.1. līdz 2.4. punktā noteiktajām prasībām un ja ievērotas konstrukcijas prasības (3.2. punkts).

2.1.   Paliekošā porainība

Testa trases seguma maisījuma paliekošā porainība VC nepārsniedz 8 procentus. Mērīšanas procedūru skatīt 4.1. punktā.

2.2.   Skaņas absorbcijas koeficients

Ja virsma neatbilst prasībai par paliekošo porainību, virsma ir pieņemama tikai tad, ja tās skaņas absorbcijas koeficients α ≤ 0,10. Mērīšanas procedūru skatīt 4.2. punktā. Šā un 2.1. punkta prasības ir izpildītas arī tad, ja ir izmērīta tikai skaņas absorbcija un tā ir α ≤ 0,10.

Piezīme. Svarīgākā īpašība ir skaņas absorbcija, kaut arī ceļu būvē pazīstamāka ir paliekošā porainība. Tomēr skaņas absorbcija jāmēra tikai tad, ja virsma neatbilst prasībai par porainību. Tas tāpēc, ka pēdējā ir saistīta ar relatīvi lielu nenoteiktību gan mērījumu, gan svarīguma ziņā, un dažas virsmas var tikt kļūdaini atzītas par neatbilstošām tikai uz porainības mērījumu pamata.

2.3.   Tekstūras dziļums

Tekstūras dziļums (TD), kas mērīts ar tilpuma metodi (skatīt 4.3. punktu), ir šāds:

TD ≥ 0,4 mm

2.4.   Virsmas viendabīgums

Jāveic viss praktiski lietderīgais, lai nodrošinātu, ka virsma testa zonā ir iespējami viendabīga. Tas attiecas uz tekstūru un porainību, bet būtu jāievēro arī tas, ka tad, ja veltņošanas procesā veltņojums ir dažviet labāks nekā citur, tekstūra var būt atšķirīga un nelīdzenums var radīt izciļņus.

2.5.   Pārbaužu biežums

Lai pārbaudītu, vai virsma joprojām atbilst tekstūras un porainības vai skaņas absorbcijas prasībām, ko nosaka šis standarts, regulāri veic virsmas testēšanu ar šādu biežumu:

| a) | attiecībā uz atlikušo porainību vai skaņas absorbciju:
  kad virsma ir jauna; ja virsma atbilst prasībām, kad tā ir jauna, turpmāka periodiskā pārbaudīšana nav vajadzīga; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz atlikušo porainību vai skaņas absorbciju:

kad virsma ir jauna; ja virsma atbilst prasībām, kad tā ir jauna, turpmāka periodiskā pārbaudīšana nav vajadzīga;

| b) | attiecībā uz tekstūras dziļumu (TD):
  kad virsma ir jauna; skaņas testu sākumā (Piezīme: ne ātrāk kā četras nedēļas pēc uzklāšanas); pēc tam reizi 12 mēnešos. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz tekstūras dziļumu (TD):

kad virsma ir jauna; skaņas testu sākumā (Piezīme: ne ātrāk kā četras nedēļas pēc uzklāšanas); pēc tam reizi 12 mēnešos.

3.   TESTA VIRSMAS KONSTRUKCIJA

3.1.   Laukums

Projektējot testa trases izkārtojumu, ir svarīgi vismaz nodrošināt, ka laukums, ko šķērso pa testa joslu braucošie transportlīdzekļi, ir klāts ar norādīto testa materiālu ar pietiekamu rezervi drošai un ērtai braukšanai. Šajā nolūkā ir svarīgi, lai trase būtu vismaz 3 m plata un lai trases garums aiz līnijām AA un BB sniegtos vismaz 10 m abās pusēs. Piemērotas testa vietas plāns aplūkojams 1. attēlā, kur norādīts minimālais laukums, kādā norādīto testa virsmas materiālu ieklāj un sablīvē, izmantojot mašīnas. Saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikuma 3.1.1.1. punktu mērījumus veic katrā transportlīdzekļa pusē. To var izdarīt vai nu ar mikrofoniem divās vietās (pa vienam katrā trases malā) un transportlīdzeklim braucot vienā virzienā, vai ar mikrofonu tikai vienā trases malā, transportlīdzeklim braucot divos virzienos. Ja izmanto otro metodi, attiecībā uz trases to malu, kur nav mikrofona, virsmas prasību nav.

1. attēls

Minimālās prasības testa virsmas zonai. Tumšākā daļa ir “testa zona”

Apzīmējumi

Mikrofons (augstums 1,2 m)

Minimālais laukums, kas klāts ar testa ceļa segumu jeb testa zona

Izmēri metros

Kustības viduslīnija

PIEZĪME – Šajā rādiusā nav lielu akustiski atstarojošu objektu.

3.2.   Virsmas konstrukcija un sagatavošana

3.2.1.   Konstrukcijas pamatprasības; testa virsma atbilst četrām prasībām:

| 3.2.1.1. | tā ir no blīva asfaltbetona; |
| --- | --- |

3.2.1.1.

tā ir no blīva asfaltbetona;

| 3.2.1.2. | maksimālais sīkšķembu lielums ir 8 mm (pielaides ļauj no 6,3 līdz 10 mm); |
| --- | --- |

3.2.1.2.

maksimālais sīkšķembu lielums ir 8 mm (pielaides ļauj no 6,3 līdz 10 mm);

| 3.2.1.3. | dilumkārtas biezums ir ≥ 30 mm; |
| --- | --- |

3.2.1.3.

dilumkārtas biezums ir ≥ 30 mm;

| 3.2.1.4. | saistviela ir nepārveidots tiešas sasaistes bitums. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

saistviela ir nepārveidots tiešas sasaistes bitums.

3.2.2.   Projektēšanas vadlīnijas

Kā norāde virsmas projektētājam 2. attēlā dota minerālmateriālu granulometriskā sastāva līkne, kas ļauj iegūt vēlamās īpašības. Turklāt 1. tabulā ir dotas dažas vadlīnijas vēlamās tekstūras un izturīguma iegūšanai. Granulometriskā sastāva līkne atbilst šādai formulai:

P (% derīguma) = 100. (d/dmax)1/2

, kur

| d) | = | kvadrātacu sieta izmērs milimetros |
| --- | --- | --- |
| dmax | = | 8 mm vidējai līknei |
| dmax | = | 10 mm zemākās pielaides līknei |
| dmax | = | 6,3 mm augstākās pielaides līknei |

d)

=

kvadrātacu sieta izmērs milimetros

dmax

=

8 mm vidējai līknei

dmax

=

10 mm zemākās pielaides līknei

dmax

=

6,3 mm augstākās pielaides līknei

2. attēls

Asfalta maisījuma kopējā gradācijas līkne ar pielaidēm

Procents derīguma (pēc masas)

Sieta izmērs, mm

Iepriekš minētās prasības papildina šādi ieteikumi:

| a) | smilts frakcija (0,063 mm < kvadrātacu sieta izmērs < 2 mm) satur ne vairāk kā 55 procentus dabīgās smilts un vismaz 45 procentus smalcinātas smilts; |
| --- | --- |

a)

smilts frakcija (0,063 mm < kvadrātacu sieta izmērs < 2 mm) satur ne vairāk kā 55 procentus dabīgās smilts un vismaz 45 procentus smalcinātas smilts;

| b) | nesošā un salizturīgā kārta nodrošina labu stabilitāti un gludumu saskaņā ar labāko ceļu būves praksi; |
| --- | --- |

b)

nesošā un salizturīgā kārta nodrošina labu stabilitāti un gludumu saskaņā ar labāko ceļu būves praksi;

| c) | sīkšķembas ir drupinātas (100 procenti drupinājuma skaldņu) un no materiāla ar augstu izturība pret sadrupšanu; |
| --- | --- |

c)

sīkšķembas ir drupinātas (100 procenti drupinājuma skaldņu) un no materiāla ar augstu izturība pret sadrupšanu;

| d) | maisījumā izmantotās sīkšķembas ir mazgātas; |
| --- | --- |

d)

maisījumā izmantotās sīkšķembas ir mazgātas;

| e) | uz virsmas neklāj papildu sīkšķembas; |
| --- | --- |

e)

uz virsmas neklāj papildu sīkšķembas;

| f) | saistvielas cietība, izteikta kā PEN vērtība, ir 40–60, 60–80 vai pat 80–100 atkarībā no valsts klimatiskajiem apstākļiem. Parasti izmanto iespējami cietu saistvielu, ja tas atbilst vispārpieņemtai praksei; |
| --- | --- |

f)

saistvielas cietība, izteikta kā PEN vērtība, ir 40–60, 60–80 vai pat 80–100 atkarībā no valsts klimatiskajiem apstākļiem. Parasti izmanto iespējami cietu saistvielu, ja tas atbilst vispārpieņemtai praksei;

| g) | maisījuma temperatūru pirms veltņošanas izvēlas tā, lai ar turpmāku veltņošanu panāktu vajadzīgo porainību. Lai palielinātu šī pielikuma 2.1. līdz 2.4. punktā minēto specifikāciju ievērošanas iespējamību, blīvumu nosaka ne tikai piemērotas maisīšanas temperatūras izvēle, bet arī pienācīgas blīvēšanas reižu skaits un blīvēšanas transportlīdzekļa izvēle. |
| --- | --- |

g)

maisījuma temperatūru pirms veltņošanas izvēlas tā, lai ar turpmāku veltņošanu panāktu vajadzīgo porainību. Lai palielinātu šī pielikuma 2.1. līdz 2.4. punktā minēto specifikāciju ievērošanas iespējamību, blīvumu nosaka ne tikai piemērotas maisīšanas temperatūras izvēle, bet arī pienācīgas blīvēšanas reižu skaits un blīvēšanas transportlīdzekļa izvēle.

1. tabula

Projektēšanas vadlīnijas

| Daudzums | Sasniedzamās vērtības | Pielaides |
| --- | --- | --- |
| maisījuma kopējā masā | minerālās daļas kopējā masā |
| Akmeņu masa, kvadrātacu siets (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Smilšu masa 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Pildvielas masa SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 2 |
| Saistvielas (bituma) masa | 5,8 % | Nepiemēro | ± 0,5 |
| Maksimālais sīkšķembu izmērs | 8 mm | 6,3 – 10 |
| Saistvielas cietība | (skatīt 3.2.2. punkta f) apakšpunktu) | – |
| Pulējamības vērtība (PSV) | > 50 | – |
| Blīvums, pēc Maršala metodes | 98 % | – |

Daudzums

Sasniedzamās vērtības

Pielaides

maisījuma kopējā masā

minerālās daļas kopējā masā

Akmeņu masa, kvadrātacu siets (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Smilšu masa 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Pildvielas masa SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 2

Saistvielas (bituma) masa

5,8 %

Nepiemēro

± 0,5

Maksimālais sīkšķembu izmērs

8 mm

6,3 – 10

Saistvielas cietība

(skatīt 3.2.2. punkta f) apakšpunktu)

–

Pulējamības vērtība (PSV)

> 50

–

Blīvums, pēc Maršala metodes

98 %

–

4.   PĀRBAUDES METODE

4.1.   Paliekošās porainības mērījums

Lai veiktu šos mērījumus, no trases ņem cilindriskus paraugus vismaz četrās atšķirīgās vietās, kas vienmērīgi sadalītas testa zonā starp līniju AA un līniju BB (skatīt 1. attēlu). Lai novērstu neviendabīgumu un negludumu riteņu rites vietās, cilindriskie paraugi nebūtu jāņem pašās riteņu rites vietās, bet to tuvumā. Divi cilindriskie paraugi (minimums) būtu jāņem riteņu rites vietu tuvumā, un viens cilindriskais paraugs (minimums) aptuveni viduspunktā starp riteņu rites vietām un katra mikrofona atrašanās vietu.

Ja ir aizdomas, ka nav izpildīts viendabīguma nosacījums (skatīt šī pielikuma 2.4. punktu), cilindriskos paraugus ņem no vairāk vietām testa laukumā. Noteic katra cilindriskā parauga paliekošās porainības vērtību, tad aprēķina visu cilindrisko paraugu vidējo vērtību un salīdzina ar šī pielikuma 2.1. punkta prasību. Turklāt neviena atsevišķa cilindriskā parauga porainības vērtība nepārsniedz 10 procentus. Testa virsmas projektētājam būtu jāņem vērā problēma, kas var rasties, ja testa zonu apsilda caurules vai elektrokabeļi un ja šajā zonā jāņem cilindriskie paraugi. Šādas instalācijas rūpīgi plāno attiecībā uz turpmākajiem cilindrisko paraugu ņemšanas urbumiem. Ir ieteicams atstāt dažas vietas, kuru aptuvenais izmērs ir 200 mm × 300 mm, kur nav vadu/cauruļu vai kur tās ir pietiekami dziļi, lai, ņemot cilindriskos paraugus no virsmas slāņa, tās netiktu sabojātas.

4.2.   Skaņas absorbcijas koeficients

Skaņas absorbcijas koeficientu (parastos apstākļos) mēra pēc metodes, kur izmanto pretestības cilindru, saskaņā ar procedūru, kas noteikta standartā ISO 10534: 1994 “
  Akustika - Skaņas absorbcijas koeficienta un pilnās pretestības noteikšana pilnās pretestības caurulē
  ”.

Attiecībā uz pārbaudes paraugiem ievēro tās pašas prasības, kas noteiktas paliekošajai porainībai (skatīt 4.1. punktu).

Skaņas absorbciju mēra diapazonā no 400 līdz 800 Hz un diapazonā no 800 līdz 1 600 Hz (vismaz vienas trešdaļas oktāvas joslu centra frekvencēs), un abiem frekvenču diapazoniem nosaka maksimālās vērtības.

Tad aprēķina visu cilindrisko paraugu vidējo vērtību, iegūstot galarezultātu.

4.3.   Makrotekstūras tilpuma mērījums

Šajā standartā tekstūras dziļuma mērījumus veic vismaz 10 vietās, kas vienmērīgi sadalītas pa riteņu rites vietām testa joslā, un to vidējo vērtību salīdzina ar norādīto minimālo tekstūras dziļumu. Procedūras aprakstu skatīt standartā ISO 10844:1994.

5.   NOTURĪBA LAIKĀ UN APKOPE

5.1.   Novecošanas ietekme

Sagaidāms, ka riepas/ceļa skaņas līmenis, kas izmērīts uz testa virsmas, līdzīgi kā uz jebkurām citām virsmām, var būt nedaudz augstāks pirmajos 6–12 mēnešos pēc uzbūvēšanas.

Virsma iegūst vajadzīgās īpašības ne ātrāk kā četras nedēļas pēc izbūves.

Virsmas noturību laikā galvenokārt nosaka pa to braucošo transportlīdzekļu pulējošā un blīvējošā ietekme. To regulāri pārbauda, kā noteikts šī pielikuma 2.5. punktā.

5.2.   Virsmas uzturēšana

Virsmu attīra no gružiem vai putekļiem, kas var ievērojami samazināt faktisko tekstūras dziļumu. Valstīs, kur mēdz būt aukstas ziemas, atledošanai dažkārt izmanto sāli. Sāls var uz laiku vai pat neatgriezeniski ietekmēt virsmu tā, ka paaugstinās skaņas līmenis, tāpēc to izmantot nav ieteicams.

5.3.   Testa zonas atkārtota pārklāšana

Ja testa trase jāpārklāj ar jaunu segumu, parasti no jauna jāpārklāj vienīgi testa josla (3 m platumā 1. attēlā), pa kuru brauc transportlīdzekļi, ja testa zona ārpus šīs joslas ir atbildusi prasībām attiecībā uz paliekošo porainību vai skaņas absorbciju, kad to mērīja.

6.   TESTA VIRSMAS UN UZ TĀS VEIKTO TESTU DOKUMENTĒŠANA

6.1.   Testa virsmas dokumentācija

Testa virsmu aprakstošajā dokumentā ir šādi dati:

| 6.1.1. | testa trases atrašanās vieta; |
| --- | --- |

6.1.1.

testa trases atrašanās vieta;

| 6.1.2. | saistvielas tips, saistvielas cietība, minerālmateriālu tips, betona maksimālais teorētiski iespējamais blīvums (DR), dilumkārtas biezums un granulometriskā sastāva līkne, ko nosaka pēc testa trases cilindriskajiem paraugiem; |
| --- | --- |

6.1.2.

saistvielas tips, saistvielas cietība, minerālmateriālu tips, betona maksimālais teorētiski iespējamais blīvums (DR), dilumkārtas biezums un granulometriskā sastāva līkne, ko nosaka pēc testa trases cilindriskajiem paraugiem;

| 6.1.3. | blīvēšanas metode (piem., veltņa tips, veltņa masa, pārbraucienu skaits); |
| --- | --- |

6.1.3.

blīvēšanas metode (piem., veltņa tips, veltņa masa, pārbraucienu skaits);

| 6.1.4. | maisījuma temperatūra, apkārtējā gaisa temperatūra un vēja ātrums seguma klāšanas laikā; |
| --- | --- |

6.1.4.

maisījuma temperatūra, apkārtējā gaisa temperatūra un vēja ātrums seguma klāšanas laikā;

| 6.1.5. | seguma uzklāšanas datums un būvuzņēmēja nosaukums; |
| --- | --- |

6.1.5.

seguma uzklāšanas datums un būvuzņēmēja nosaukums;

| 6.1.6. | visu vai vismaz jaunāko pārbaužu rezultāti, ieskaitot šādus datus:






  6.1.6.1. | katra cilindriskā parauga paliekošās porainības vērtība; |
| --- | --- | --- |

6.1.6.

visu vai vismaz jaunāko pārbaužu rezultāti, ieskaitot šādus datus:

6.1.6.1.

katra cilindriskā parauga paliekošās porainības vērtība;

| 6.1.6.2. | vietas testa zonā, kur ņemti cilindriskie paraugi porainības mērījumiem; |
| --- | --- |

6.1.6.2.

vietas testa zonā, kur ņemti cilindriskie paraugi porainības mērījumiem;

| 6.1.6.3. | katra cilindriskā parauga skaņas absorbcijas koeficients (ja mērīts). Norāda rezultātus attiecībā uz katru cilindrisko paraugu un katru frekvenču diapazonu, kā arī kopējo vidējo vērtību; |
| --- | --- |

6.1.6.3.

katra cilindriskā parauga skaņas absorbcijas koeficients (ja mērīts). Norāda rezultātus attiecībā uz katru cilindrisko paraugu un katru frekvenču diapazonu, kā arī kopējo vidējo vērtību;

| 6.1.6.4. | vietas testa zonā, kur ņemti cilindriskie paraugi absorbcijas mērījumiem; |
| --- | --- |

6.1.6.4.

vietas testa zonā, kur ņemti cilindriskie paraugi absorbcijas mērījumiem;

| 6.1.6.5. | tekstūras dziļums, ieskaitot veikto testu skaitu un standarta novirzi; |
| --- | --- |

6.1.6.5.

tekstūras dziļums, ieskaitot veikto testu skaitu un standarta novirzi;

| 6.1.6.6. | iestāde, kas ir atbildīga par testiem saskaņā ar 6.1.6.1. un 6.1.6.2. punktu, un izmantotā aprīkojuma tips; |
| --- | --- |

6.1.6.6.

iestāde, kas ir atbildīga par testiem saskaņā ar 6.1.6.1. un 6.1.6.2. punktu, un izmantotā aprīkojuma tips;

| 6.1.6.7. | testa(-u) datums un testa trases cilindrisko paraugu ņemšanas datums. |
| --- | --- |

6.1.6.7.

testa(-u) datums un testa trases cilindrisko paraugu ņemšanas datums.

6.2.   Uz seguma veikto transportlīdzekļa skaņas līmeņa testu dokumenti

Dokumentā, kas apraksta transportlīdzekļa skaņas līmeņa testu(-us), būtu jānorāda, vai ir izpildītas visas šā standarta prasības. Pievieno atsauci uz dokumentu saskaņā ar 6.1. punktu, kur minēti rezultāti, kas to apliecina.

---

(1)  Šajā pielikumā dotās testa vietas specifikācijas ir spēkā līdz šo noteikumu 10.8. punktā norādītā laikposma beigām.

(2)  ISO 10844:1994

---

| 16.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 290/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 290/54

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 90 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju bremžu maiņas uzlikas mezglu, loku bremžu uzliku, un disku, un trumuļu apstiprināšanu [2018/1706]

Ar visiem grozījumiem līdz:

Ar visiem grozījumiem līdz:

02. grozījumu sērijas 4. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2018. gada 16. oktobris

SATURS

| 1. | Tvērums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikācijas un testi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Iepakojums un marķējums |
| --- | --- |

6.

| 7. | Maiņas daļu pārveidojumi un apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| 1.A | Paziņojums par bremžu maiņas uzlikas mezgla vai loku bremžu maiņas uzlikas apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu, vai anulēšanu, vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu atbilstīgi Noteikumiem Nr. 90 |
| --- | --- |

1.A

| 1.B | Paziņojums par bremžu maiņas diska vai bremžu maiņas trumuļa apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai anulēšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu atbilstīgi Noteikumiem Nr. 90 |
| --- | --- |

1.B

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma zīmes izkārtojums un apstiprinājuma dati |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prasības M1, M2 un N1 kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas uzlikas mezgliem |
| --- | --- |

3.

1

2

1

| 4. | Prasības M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas uzlikas mezgliem un loku bremžu maiņas uzlikām |
| --- | --- |

4.

3

2

3

| 5. | Prasības O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas uzlikas mezgliem |
| --- | --- |

5.

1

2

| 6. | Prasības O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas uzlikas mezgliem un loku bremžu maiņas uzlikām |
| --- | --- |

6.

3

4

| 7. | Prasības L kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas uzlikas mezgliem |
| --- | --- |

7.

| 7.a | L kategorijas transportlīdzekļu bremžu uzlikas mezglu grupu noteikšanas kritēriji |
| --- | --- |

7.a

| 8. | Tehniski priekšraksti bremžu maiņas uzlikas mezgliem izmantošanai atsevišķās, no transportlīdzekļa darba bremžu iekārtas neatkarīgās stāvbremzes iekārtās |
| --- | --- |

8.

| 9. | Īpašas papildu procedūras ražošanas atbilstībai |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ilustrācijas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Prasības bremžu maiņas diskiem vai bremžu maiņas trumuļiem M un N kategorijas transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

11.

| 12. | Prasības bremžu maiņas diskiem/trumuļiem O kategorijas transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

12.

| 13. | Bremžu maiņas diska/trumuļa testa ziņojuma paraugs |
| --- | --- |

13.

| 14. | Prasības L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas diskiem |
| --- | --- |

14.

1

2

3

4

5

| 15. | Disku grupu kritēriji L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

15.

1

2

3

4

5

1.   TVĒRUMS

1.1.   Šos noteikumus piemēro bremzēšanas pamatfunkcijai, ko nodrošina šādas maiņas daļas (1)
   (2):

1

2

| 1.1.1. | bremžu maiņas uzlikas mezgli, kas paredzēti lietošanai berzes bremzēs, kuras ir bremžu iekārtas daļa M, N, L un O kategorijas transportlīdzekļos, kuriem ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13, 13-H vai 78; |
| --- | --- |

1.1.1.

bremžu maiņas uzlikas mezgli, kas paredzēti lietošanai berzes bremzēs, kuras ir bremžu iekārtas daļa M, N, L un O kategorijas transportlīdzekļos, kuriem ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13, 13-H vai 78;

| 1.1.2. | pie bremžu lokiem kniedējamas loku bremžu maiņas uzlikas uzstādīšanai un izmantošanai M3, N2, N3, O3 vai O4 kategorijas mehāniskajos transportlīdzekļos, kam ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13; |
| --- | --- |

1.1.2.

pie bremžu lokiem kniedējamas loku bremžu maiņas uzlikas uzstādīšanai un izmantošanai M3, N2, N3, O3 vai O4 kategorijas mehāniskajos transportlīdzekļos, kam ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13;

3

2

3

3

4

| 1.1.3. | uz bremžu maiņas uzlikas mezgliem, kas paredzēti lietošanai no transportlīdzekļa darba bremžu iekārtas neatkarīgās stāvbremzes iekārtās, attiecas tikai šo noteikumu 8. pielikumā noteiktie tehniskie priekšraksti; |
| --- | --- |

1.1.3.

uz bremžu maiņas uzlikas mezgliem, kas paredzēti lietošanai no transportlīdzekļa darba bremžu iekārtas neatkarīgās stāvbremzes iekārtās, attiecas tikai šo noteikumu 8. pielikumā noteiktie tehniskie priekšraksti;

| 1.1.4. | bremžu maiņas trumuļi un diski, kas paredzēti lietošanai berzes bremzēs, kuras ir bremžu iekārtas daļa M, N un O kategorijas transportlīdzekļos, kuriem ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 vai Noteikumiem Nr. 13-H; |
| --- | --- |

1.1.4.

bremžu maiņas trumuļi un diski, kas paredzēti lietošanai berzes bremzēs, kuras ir bremžu iekārtas daļa M, N un O kategorijas transportlīdzekļos, kuriem ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 vai Noteikumiem Nr. 13-H;

| 1.1.5. | bremžu maiņas diski, kas paredzēti lietošanai berzes bremzēs, kuras ir bremžu iekārtas daļa L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļos, kuriem ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 78. |
| --- | --- |

1.1.5.

bremžu maiņas diski, kas paredzēti lietošanai berzes bremzēs, kuras ir bremžu iekārtas daļa L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļos, kuriem ir tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 78.

1.2.   Šie noteikumi neattiecas uz bremžu oriģinālajiem diskiem, trumuļiem, bremžu uzliku mezgliem un loku bremžu uzlikām, kas uzstādītas transportlīdzekļa ražošanas laikā, un bremžu oriģinālajiem maiņas diskiem, trumuļiem bremžu uzliku mezgliem un loku bremžu uzlikām, ko paredzēts izmantot transportlīdzekļa apkopē.

1.3.   Šie noteikumi neattiecas uz “speciālām daļām”, kā noteikts 2.3.4. punktā.

2.   DEFINĪCIJAS

2.1.   Vispārīgās definīcijas

2.1.1.   
  “Ražotājs” ir organizācija, kas var uzņemties tehnisku atbildību par bremžu uzliku mezgliem vai loku bremžu uzlikām, vai trumuļiem un diskiem un var pierādīt, ka tās rīcībā ir līdzekļi ražošanas atbilstības panākšanai.

2.1.2.   
  “Maiņas daļa” ir vai nu bremžu maiņas uzlikas mezgla tips, loku bremžu maiņas uzlikas tips, loku bremžu maiņas uzlika, bremžu maiņas trumulis vai bremžu maiņas disks.

2.1.3.   
  “Oriģinālā daļa” ir vai nu bremžu oriģinālā uzlika, bremžu oriģinālais uzlikas mezgls, loku bremžu oriģinālā uzlika, bremžu oriģinālais trumulis vai bremžu oriģinālais disks.

2.2.   Definīcijas saistībā ar bremžu maiņas uzlikas mezgla tipa, loku bremžu maiņas uzlikas tipa vai loku bremžu maiņas uzlikas apstiprināšanu

2.2.1.   
  “Bremžu iekārta” ir jāsaprot atbilstīgi Noteikumu Nr. 13 2.3. punktam vai Noteikumu Nr. 13-H 2.3. punktam, vai Noteikumu Nr. 78 2.5. punktam.

2.2.2.   
  “Berzes bremze” ir bremžu iekārtas daļa, kur pretēji transportlīdzekļa kustībai vērstus spēkus rada berze starp bremžu uzliku un riteņa disku vai trumuli, kas savstarpēji pārvietojas.

2.2.3.   
  “Bremžu uzlikas mezgls” ir berzes bremzes sastāvdaļa, kuru spiež attiecīgi pie trumuļa vai diska, lai radītu berzes spēku.

2.2.3.1.   
  “Loka mezgls” ir bremžu uzlikas mezgls loku bremzēs.

2.2.3.1.1.   
  “Loks” ir loka mezgla sastāvdaļa, uz kuras atrodas bremžu uzlika.

2.2.3.2.   
  “Kluča mezgls” ir bremžu uzlikas mezgls diska bremzēs.

2.2.3.2.1.   
  “Balstplāksne” ir kluča mezgla sastāvdaļa, uz kuras atrodas bremžu uzlika.

2.2.3.3.   “Bremžu uzlika ir frikcijas materiāla sastāvdaļa ar tādu formu un galīgo izmēru, ko stiprina pie loka vai balstplāksnes.

2.2.3.4.   
  “Loku bremžu uzlika” ir bremžu uzlika loku bremzēm.

2.2.3.5.   
  “Frikcijas materiāls” ir specifisku materiālu maisījuma un apstrādes procesu rezultātā izveidots ražojums, kas kopā nosaka bremžu uzlikas raksturlielumus.

2.2.4.   
  “Bremžu uzlikas tips” ir bremžu uzliku kategorija, kas neatšķiras pēc frikcijas materiāla raksturlielumiem.

2.2.5.   
  “Bremžu uzlikas mezgla tips” ir bremžu uzlikas mezglu riteņu komplekti, kas neatšķiras pēc bremžu uzliku tipa, izmēra vai funkcionālajiem raksturlielumiem.

2.2.6.   
  “Loku bremžu uzlikas tips” ir bremžu uzlikas sastāvdaļu riteņu komplekti, kas pēc stiprināšanas pie lokiem neatšķiras pēc bremžu uzliku tipa, izmēriem vai funkcionālajiem raksturlielumiem.

2.2.7.   
  “Bremžu oriģinālā uzlika” ir bremžu uzliku tips, kas minēts transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma dokumentācijā, Noteikumu Nr. 13 2. pielikuma 8.1.1. punktā, Noteikumu Nr. 13-H 1. pielikuma 7.1. (3) punktā vai Noteikumu Nr. 78 1. pielikuma 5.4. punktā.

3

2.2.8.   
  “Bremžu oriģinālais uzlikas mezgls” ir bremžu uzlikas mezgls, kas atbilst transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma dokumentācijai pievienotajiem datiem.

2.2.9.   
  “Bremžu maiņas uzlikas mezgls” ir bremžu uzlikas mezgls, kura tips atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprināts kā piemērots bremžu oriģinālā uzlikas mezgla aizstājējs apkopē.

2.2.10.   
  “Loku bremžu oriģinālā uzlika” ir loku bremžu uzlika, kas atbilst transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma dokumentācijai pievienotajiem datiem.

2.2.11.   
  “Loku bremžu maiņas uzlika” ir loku bremžu uzlika, kuras tips atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprināts kā piemērots apkopē, kad ar to aprīko loku bremžu oriģinālās uzlikas loku.

2.2.12.   
  “Stāvbremzes uzlikas mezgls” ir no darba bremžu iekārtas nodalītas un neatkarīgas stāvbremzes iekārtas bremžu kluča mezgls vai loka mezgls.

2.2.13.   
  “Identisks bremžu uzlikas mezgls” ir bremžu maiņas uzlikas mezgls, kas identisks bremžu uzlikas mezglam, kurš piegādāts un uzstādīts kā oriģinālais aprīkojums un iekļauts transportlīdzekļa tipa apstiprinājumā atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 vai Noteikumiem Nr. 13-H, atskaitot transportlīdzekļa/bremžu mezgla ražotāja zīmi, kuras nav.

2.2.14.   
  “Identiska loku bremžu uzlika” ir loku bremžu maiņas uzlika, kas identiska loku bremžu uzlikai, kura piegādāta un uzstādīta kā oriģinālais aprīkojums un iekļauta transportlīdzekļa tipa apstiprinājumā atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 vai Noteikumiem Nr. 13-H, atskaitot transportlīdzekļa/bremžu mezgla ražotāja zīmi, kuras nav.

2.3.   Definīcijas saistībā ar bremžu maiņas trumuļa vai bremžu maiņas diska apstiprinājumu

2.3.1.   “Bremžu oriģinālais trumulis/bremžu disks”

2.3.1.1.   Mehānisko transportlīdzekļu gadījumā tas ir bremžu disks/trumulis, ko aptver transportlīdzekļa bremžu iekārtas tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13, 13-H vai 78.

2.3.1.2.   Piekabju gadījumā:

| a) | tas ir bremžu disks/trumulis, ko aptver transportlīdzekļa bremžu iekārtas tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13; |
| --- | --- |

a)

tas ir bremžu disks/trumulis, ko aptver transportlīdzekļa bremžu iekārtas tipa apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13;

| b) | tas bremžu disks/trumulis, kas ir daļa no bremzēm, par kuru ass ražotājam ir testa ziņojums atbilstīgi noteikumu Nr. 13 11. pielikumam. |
| --- | --- |

b)

tas bremžu disks/trumulis, kas ir daļa no bremzēm, par kuru ass ražotājam ir testa ziņojums atbilstīgi noteikumu Nr. 13 11. pielikumam.

2.3.2.   
  “Identifikācijas kods” identificē bremžu diskus vai bremžu trumuļus, ko aptver bremžu iekārtas apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 un Nr. 13-H. Tas satur vismaz ražotāja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un identifikācijas numuru.

Transportlīdzekļa ražotājs pēc tehniskā dienesta un/vai apstiprinātājas iestādes pieprasījuma sniedz nepieciešamo informāciju, kas sasaista bremžu iekārtas tipa apstiprinājumu un attiecīgo identifikācijas kodu.

2.3.3.   Maiņas daļas

2.3.3.1.   Bremžu oriģinālie maiņas diski un bremžu trumuļi

2.3.3.1.1.   M, N un O kategorijas transportlīdzekļu gadījumā: bremžu oriģinālie diski/bremžu trumuļi, kas paredzēti izmantošanai transportlīdzekļa apkopē un uz kuriem ir 2.3.2. punktā noteiktais identifikācijas kods, kas piestiprināts tā, lai būtu neizdzēšams un skaidri salasāms.

2.3.3.1.2.   L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā: bremžu oriģinālie diski/bremžu trumuļi, kas paredzēti izmantošanai transportlīdzekļa apkopē.

1

2

3

4

5

2.3.3.2.   Identiski bremžu diski

2.3.3.2.1.   M, N un O kategorijas transportlīdzekļu gadījumā: bremžu maiņas disks, kas ķīmiski un fiziski visos aspektos ir identisks bremžu oriģinālajam diskam, atskaitot ražotāja zīmi, kuras nav.

2.3.3.2.2.   L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā: bremžu maiņas disks, kas ķīmiski un fiziski visos aspektos ir identisks.

1

2

3

4

5

2.3.3.3.   
  “Identisks bremžu trumulis” ir bremžu maiņas trumulis, kas identisks bremžu trumulim, kurš piegādāts un uzstādīts kā oriģinālais aprīkojums un iekļauts transportlīdzekļa tipa apstiprinājumā atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 vai Noteikumiem Nr. 13-H, atskaitot transportlīdzekļa/bremžu mezgla ražotāja zīmi un identifikācijas kodu, kuru nav.

2.3.3.4.   Ekvivalenti bremžu diski un bremžu trumuļi

2.3.3.4.1.   
  “Ekvivalenti bremžu diski M, N un O kategorijai” ir bremžu maiņas disks, kas ir identisks bremžu oriģinālajam diskam pēc visiem izmēriem, ģeometriskajām īpašībām un pamatkonstrukcijas un ir arī no tās pašas materiālu apakšgrupas kā bremžu oriģinālais disks, kā noteikts 5.3.3.2. punktā.

2.3.3.4.2.   
  “Ekvivalenti bremžu diski L1, L2, L3, L4 un L5
  ” ir bremžu maiņas diski, kas ir identiski bremžu oriģinālajam diskam pēc visiem izmēriem, ģeometriskajām īpašībām un pamatkonstrukcijas un ir arī no tādiem pašiem šādiem materiāliem:

1

2

3

4

5

| a) | bremžu virsma: viens no 5.3.3.2.2. punktā uzskaitītajiem materiāliem; |
| --- | --- |

a)

bremžu virsma: viens no 5.3.3.2.2. punktā uzskaitītajiem materiāliem;

| b) | centrs un diska gredzena stiprinājumi: tādi paši materiāli un mehāniskās īpašības kā oriģinālajam diskam. |
| --- | --- |

b)

centrs un diska gredzena stiprinājumi: tādi paši materiāli un mehāniskās īpašības kā oriģinālajam diskam.

2.3.3.4.3.   
  “Ekvivalents bremžu trumulis” ir bremžu maiņas trumulis, kas ir identisks bremžu oriģinālajam trumulim pēc visiem izmēriem, ģeometriskajām īpašībām un pamatkonstrukcijas un ir arī no tās pašas materiālu apakšgrupas kā bremžu oriģinālais trumulis, kā noteikts 5.3.3.2. punktā.

2.3.3.5.   Savstarpēji apmaināmi bremžu diski un bremžu trumuļi

2.3.3.5.1.   
  “Savstarpēji apmaināms bremžu disks” ir bremžu maiņas disks, kam ir tādi paši saskarnes izmēri kā bremžu oriģinālajam diskam, bet kas var atšķirties no bremžu oriģinālā diska pēc konstrukcijas, materiālu sastāva un mehāniskajām īpašībām.

2.3.3.5.2.   
  “Savstarpēji apmaināms bremžu trumulis” ir bremžu maiņas trumulis, kam ir tādi paši saskarnes izmēri kā bremžu oriģinālajam trumulim, bet kas var atšķirties no bremžu oriģinālā trumuļa pēc konstrukcijas, materiālu sastāva un mehāniskajām īpašībām.

2.3.4.   
  “Speciāls bremžu disks/trumulis” ir bremžu maiņas disks/trumulis, uz kuru neattiecas 2.3.1. līdz 2.3.3. punkts.

2.3.5.   
  “Funkcionālie izmēri”: visi mērījumi, kas attiecas uz bremžu iekārtas sastāvdaļu uzstādīšanu un funkcionēšanu (skatīt 5.3.7.1. punktu un 10. pielikumu).

2.3.6.   
  “Bremžu diska/trumuļa tips”: bremžu diski vai trumuļi, kam ir tāda pati pamatkonstrukcija un materiālu grupa saskaņā ar attiecīgajiem klasifikācijas kritērijiem atbilstoši 5.3.5.1. vai 5.3.5.2. punktam.

2.3.7.   
  “Testa grupa”: bremžu disku/trumuļu tips ar tādiem pašiem raksturlielumiem atbilstoši 5.3.6. punktam.

2.3.8.   
  “Variants”: atsevišķs bremžu disks/trumulis dotajā testa grupā.

2.3.9.   
  “Materiāls”: ķīmiskais sastāvs un mehāniskās īpašības atbilstoši 3.4.1.2. punktam.

2.3.10.   
  “Materiāla grupa”:, piem., pelēkais čuguns, tērauds, alumīnijs u. c.

2.3.11.   
  “Materiāla apakšgrupa”: viena no 5.3.3.2. punktā definētajām apakšgrupām.

2.3.12.   
  “Minimālais biezums”: bremžu diska biezums, kad kļūst nepieciešama tā nomaiņa.

2.3.13.   
  “Maksimālais iekšējais diametrs”: bremžu trumuļa maksimālais iekšējais diametrs, kad kļūst nepieciešama tā nomaiņa.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Specifiska(-u) transportlīdzekļa(-u) tipa(-u) maiņas daļas apstiprinājuma pieteikumu iesniedz maiņas daļas ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

3.2.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma(-u) atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 vai Nr. 13-H, vai Nr. 78 turētājs drīkst iesniegt pieteikumu attiecībā uz maiņas daļu, kas atbilst transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma(-u) dokumentācijā norādītajam tipam.

3.3.   Bremžu maiņas uzlikas mezgla tipa, loku bremžu maiņas uzliku tipa vai loku bremžu maiņas uzliku apstiprinājuma pieteikuma gadījumā:

| 3.3.1. | apstiprinājuma pieteikumam pievieno bremžu maiņas uzlikas mezgla vai loku bremžu maiņas uzlikas aprakstu trijos eksemplāros, attiecībā uz šo noteikumu 1. pielikumā noteikto informāciju un šādas ziņas:






  3.3.1.1. | shēmas, kur norādīti bremžu maiņas uzlikas mezgla vai loku bremžu maiņas uzliku funkcionālie izmēri; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

apstiprinājuma pieteikumam pievieno bremžu maiņas uzlikas mezgla vai loku bremžu maiņas uzlikas aprakstu trijos eksemplāros, attiecībā uz šo noteikumu 1. pielikumā noteikto informāciju un šādas ziņas:

3.3.1.1.

shēmas, kur norādīti bremžu maiņas uzlikas mezgla vai loku bremžu maiņas uzliku funkcionālie izmēri;

| 3.3.1.2. | norādi par apstiprinājumam iesniegtā bremžu maiņas uzlikas mezgla vai loku bremžu maiņas uzliku novietojumu transportlīdzekļos; |
| --- | --- |

3.3.1.2.

norādi par apstiprinājumam iesniegtā bremžu maiņas uzlikas mezgla vai loku bremžu maiņas uzliku novietojumu transportlīdzekļos;

| 3.3.1.3. | L kategorijas transportlīdzekļu bremžu uzliku mezglu gadījumā tai pašai grupai piederošu bremžu uzliku mezglu saraksts ir noteikts saskaņā ar 7.a pielikumu. Katram bremžu uzliku mezglam šajā sarakstā norāda: bremžu uzlikas mezgla ražotāju, bremžu uzlikas mezgla ražotāja kodu, berzes materiāla laukumu (cm2). |
| --- | --- |

3.3.1.3.

L kategorijas transportlīdzekļu bremžu uzliku mezglu gadījumā tai pašai grupai piederošu bremžu uzliku mezglu saraksts ir noteikts saskaņā ar 7.a pielikumu. Katram bremžu uzliku mezglam šajā sarakstā norāda: bremžu uzlikas mezgla ražotāju, bremžu uzlikas mezgla ražotāja kodu, berzes materiāla laukumu (cm2).

2

| 3.3.2. | tipa apstiprinājumam iesniegtos bremžu maiņas uzlikas mezglus vai loku bremžu maiņas uzlikas nodrošina tādā skaitā, kas pietiekams apstiprināšanas testu veikšanai; |
| --- | --- |

3.3.2.

tipa apstiprinājumam iesniegtos bremžu maiņas uzlikas mezglus vai loku bremžu maiņas uzlikas nodrošina tādā skaitā, kas pietiekams apstiprināšanas testu veikšanai;

| 3.3.3. | iesniedzējs par piemērotu transportlīdzekļa(-u) un/vai bremžu paraugu vienojas ar tehnisko dienestu, kas atbildīgs par tipa apstiprināšanas testu veikšanu, un nodod tam to (tos, tās); |
| --- | --- |

3.3.3.

iesniedzējs par piemērotu transportlīdzekļa(-u) un/vai bremžu paraugu vienojas ar tehnisko dienestu, kas atbildīgs par tipa apstiprināšanas testu veikšanu, un nodod tam to (tos, tās);

| 3.3.4. | kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās par apmierinošu pasākumu ieviešanu ražošanas atbilstības efektīvas kontroles nodrošināšanai;
  3.3.4.1.   iesniedzējs iesniedz berzes īpašību vērtības saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikuma A daļas 2.4.1. vai 3.4.1. punktu. |
| --- | --- |

3.3.4.

kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās par apmierinošu pasākumu ieviešanu ražošanas atbilstības efektīvas kontroles nodrošināšanai;

3.3.4.1.   iesniedzējs iesniedz berzes īpašību vērtības saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikuma A daļas 2.4.1. vai 3.4.1. punktu.

3.4.   Bremžu maiņas trumuļa vai bremžu maiņas diska apstiprinājuma pieteikuma gadījumā:

3.4.1.   apstiprinājuma pieteikumam pievieno bremžu maiņas trumuļa vai bremžu maiņas diska aprakstu trijos eksemplāros, attiecībā uz šo noteikumu 1.B pielikumā noteikto informāciju un šādas ziņas:

3.4.1.1.   diska vai trumuļa rasējumu(-us), ietverot 5.3.7.1. punktā minēto īpašību izmērus ar pielaidēm un jebkādu pievienoto aprīkojumu:

| a) | marķējuma atbilstoši 6.2.2. punktam atrašanās vietu un raksturu – izmēri mm; |
| --- | --- |

a)

marķējuma atbilstoši 6.2.2. punktam atrašanās vietu un raksturu – izmēri mm;

| b) | masu gramos; |
| --- | --- |

b)

masu gramos;

| c) | materiālu (viengabala diskiem) vai salikto un peldošo disku materiālu L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

c)

materiālu (viengabala diskiem) vai salikto un peldošo disku materiālu L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem.

1

2

3

4

5

3.4.1.2.   Sastāvdaļas apraksts

Ražotājs iesniedz sastāvdaļas aprakstu, kas satur vismaz šādu informāciju:

| a) | mehāniski neapstrādātās daļas ražotāju; |
| --- | --- |

a)

mehāniski neapstrādātās daļas ražotāju;

| b) | mehāniski neapstrādātās daļas ražošanas procesa aprakstu; |
| --- | --- |

b)

mehāniski neapstrādātās daļas ražošanas procesa aprakstu;

| c) | procesa uzticamības apliecinājumu (piem., par plaisu un iedobumu neesamību, izmēriem); |
| --- | --- |

c)

procesa uzticamības apliecinājumu (piem., par plaisu un iedobumu neesamību, izmēriem);

| d) | materiālu sastāvu, jo īpaši:






  i) | ķīmisko sastāvu; |
| --- | --- | --- |

d)

materiālu sastāvu, jo īpaši:

i)

ķīmisko sastāvu;

| ii) | mikrostruktūru; |
| --- | --- |

ii)

mikrostruktūru;

| iii) | no čuguna izgatavotu bremžu disku un bremžu trumuļu mehāniskās īpašības:






  a) | cietību pēc Brineļa atbilstoši ISO 6506-1:2005; |
| --- | --- | --- |

iii)

no čuguna izgatavotu bremžu disku un bremžu trumuļu mehāniskās īpašības:

a)

cietību pēc Brineļa atbilstoši ISO 6506-1:2005;

| b) | stiepes izturību atbilstoši ISO 6892:1998; |
| --- | --- |

b)

stiepes izturību atbilstoši ISO 6892:1998;

| iv) | martensīta nerūsošā tērauda bremžu diska mehāniskās īpašības:
  cietību pēc Rokvela C skalas atbilstoši ISO 6508-1; |
| --- | --- |

iv)

martensīta nerūsošā tērauda bremžu diska mehāniskās īpašības:

cietību pēc Rokvela C skalas atbilstoši ISO 6508-1;

| e) | korozijas vai virsmas aizsardzību; |
| --- | --- |

e)

korozijas vai virsmas aizsardzību;

| f) | balansēšanas pasākumu aprakstu, maksimālo pieļaujamo balansēšanas kļūdu; |
| --- | --- |

f)

balansēšanas pasākumu aprakstu, maksimālo pieļaujamo balansēšanas kļūdu;

| g) | pieļaujamo nodilumu (minimālais biezums bremžu diskiem vai maksimālais iekšējais diametrs bremžu trumuļiem). |
| --- | --- |

g)

pieļaujamo nodilumu (minimālais biezums bremžu diskiem vai maksimālais iekšējais diametrs bremžu trumuļiem).

Iesniedzējs iesniedz informāciju un specifikācijas, kas norādītas šo noteikumu 9. pielikuma B daļas 2.5. punktā, par čuguna diskiem un, kas norādītas šo noteikumu 9. pielikuma C daļas 2.5. punktā, par martensīta nerūsošā tērauda diskiem.

3.4.2.   Ražošanas atbilstība

Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārliecinās par apmierinošu pasākumu ieviešanu ražošanas atbilstības efektīvas kontroles nodrošināšanai.

3.4.2.1.   Iesniedzējs iesniedz dokumentāciju saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikuma B daļas un C daļas 2. punktu.

3.4.3.   Paraugu daudzumi un lietojums

3.4.3.1.   Turpmākajās tabulās noteikts disku vai trumuļu – kuru konstrukcijas apstiprinājums pieprasīts – iesniedzamo paraugu minimālais skaits.

Tabulā norādīts arī paraugu ieteicamais lietojums.

| Nr. p. k. | Pārbaude/tests | M, N un O kategorijas transportlīdzekļu bremžu disku paraugu skaits | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 1. | Ģeometriskā pārbaude
  5.3.3.1., 5.3.4.1. punkts | x | x | x | x | x | x | |
| 2. | Materiāla pārbaude
  5.3.3.2. punkts | x | x | | | | | |
| 3. | Balansēšanas nosacījumu pārbaude
  5.3.7.2. punkts | | | x | x | x | x | |
| 4. | Nodiluma stāvokļa marķējuma pārbaude
  5.3.7.3. punkts | | | x | x | x | x | |
| 5. | Viengabalainuma tests –termiskais nogurums
  11. pielikuma 4.1.1., 4.2.1. punkts, 12. pielikuma 4.1.1., 4.2.1. punkts | | | | x | x | | |
| 6. | Viengabalainuma tests – lielas slodzes tests
  11. pielikuma 4.1.2., 4.2.2. punkts, 12. pielikuma 4.1.2., 4.2.2. punkts | | | x | | | | |
| 7. | Transportlīdzekļa darba bremžu veiktspējas tests
  11. pielikuma 2.2. punkts, 12. pielikuma 2.2. punkts | | | | | | Disku pāris | Priekšējās vai aizmugurējās ass |
| 8. | Transportlīdzekļa stāvbremzes veiktspējas tests
  11. pielikuma 2.3. punkts, 12. pielikuma 2.3. punkts | | | | | | Disku pāris | Ja attiecināms |
| 9. | Darba bremžu veiktspējas tests ar dinamometru
  11. pielikuma 3.3. punkts, 12. pielikuma 3.3. punkts | | | | | | x | Alternatīva transportlīdzekļa testam |

Nr. p. k.

Pārbaude/tests

M, N un O kategorijas transportlīdzekļu bremžu disku paraugu skaits

Piezīmes

1

2

3

4

5

6

1.

Ģeometriskā pārbaude

5.3.3.1., 5.3.4.1. punkts

x

x

x

x

x

x

2.

Materiāla pārbaude

5.3.3.2. punkts

x

x

3.

Balansēšanas nosacījumu pārbaude

5.3.7.2. punkts

x

x

x

x

4.

Nodiluma stāvokļa marķējuma pārbaude

5.3.7.3. punkts

x

x

x

x

5.

Viengabalainuma tests –termiskais nogurums

11. pielikuma 4.1.1., 4.2.1. punkts, 12. pielikuma 4.1.1., 4.2.1. punkts

x

x

6.

Viengabalainuma tests – lielas slodzes tests

11. pielikuma 4.1.2., 4.2.2. punkts, 12. pielikuma 4.1.2., 4.2.2. punkts

x

7.

Transportlīdzekļa darba bremžu veiktspējas tests

11. pielikuma 2.2. punkts, 12. pielikuma 2.2. punkts

Disku pāris

Priekšējās vai aizmugurējās ass

8.

Transportlīdzekļa stāvbremzes veiktspējas tests

11. pielikuma 2.3. punkts, 12. pielikuma 2.3. punkts

Disku pāris

Ja attiecināms

9.

Darba bremžu veiktspējas tests ar dinamometru

11. pielikuma 3.3. punkts, 12. pielikuma 3.3. punkts

x

Alternatīva transportlīdzekļa testam

| Nr. p. k. | Pārbaude/tests | L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu bremžu disku paraugu skaits | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1. | Ģeometriskā pārbaude
  5.3.3.1., 5.3.4.1. punkts | x | x | x | x | x | |
| 2. | Nodiluma stāvokļa marķējuma pārbaude
  5.3.7.3. punkts | x | x | x | x | x | |
| 3. | Bremžu virsmas materiāls un cietība
  5.3.3.2. punkts | x | | | | | |
| 4. | Centra un stiprinājumu materiāla pārbaude
  15. pielikuma 2.4. un 2.5. punkts | x | | | | | |
| 5. | Pretestības statiskai vērpei tests
  14. pielikuma 2. punkts | | x | x | | | |
| 6. | Transportlīdzekļa darba bremžu veiktspēja
  14. pielikuma 3.2. punkts | | | | x | | |
| 7. | Termiskais nogurums
  14. pielikuma 5.1. punkts | | | | | x | |
| 8. | Darba bremžu veiktspēja dinamometriskajā stendā
  14. pielikuma 4.3. punkts | | | | | | Alternatīva transportlīdzekļa testam |

Nr. p. k.

Pārbaude/tests

L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu bremžu disku paraugu skaits

1

2

3

4

5

Piezīmes

1

2

3

4

5

1.

Ģeometriskā pārbaude

5.3.3.1., 5.3.4.1. punkts

x

x

x

x

x

2.

Nodiluma stāvokļa marķējuma pārbaude

5.3.7.3. punkts

x

x

x

x

x

3.

Bremžu virsmas materiāls un cietība

5.3.3.2. punkts

x

4.

Centra un stiprinājumu materiāla pārbaude

15. pielikuma 2.4. un 2.5. punkts

x

5.

Pretestības statiskai vērpei tests

14. pielikuma 2. punkts

x

x

6.

Transportlīdzekļa darba bremžu veiktspēja

14. pielikuma 3.2. punkts

x

7.

Termiskais nogurums

14. pielikuma 5.1. punkts

x

8.

Darba bremžu veiktspēja dinamometriskajā stendā

14. pielikuma 4.3. punkts

Alternatīva transportlīdzekļa testam

3.4.3.2.   Katram diskam un trumulim, izņemot tos, kuriem veic ģeometriskās un materiālu pārbaudes, pievieno pietiekamu skaitu bremžu uzliku mezglu, kuriem ir apstiprinājums atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13, Nr. 13-H vai Nr. 90.

3.4.3.3.   Gadījumos, kad vajadzīgs salīdzinājums ar bremžu oriģinālo disku vai trumuli, iesniedz attiecīgi bremžu oriģinālo disku vai bremžu oriģinālo trumuļu komplektu katrai asij.

3.4.3.4.   Ja pieprasīts ekvivalenta maiņas diska/trumuļa apstiprinājums, iesniedz divus bremžu oriģinālo disku/trumuļu vai bremžu oriģinālo maiņas disku/trumuļu paraugus izmēru un materiāla salīdzināšanai.

3.4.3.5.   Ja pieprasīts savstarpēji apmaināma maiņas diska/trumuļa apstiprinājums, iesniedz divus bremžu oriģinālo disku/trumuļu vai bremžu oriģinālo maiņas disku/trumuļu paraugus izmēru salīdzināšanai.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Ja apstiprināšanai atbilstīgi šiem noteikumiem iesniegtā maiņas daļa atbilst 5. punktā noteiktajām prasībām, šai maiņas daļai piešķir apstiprinājumu.

4.1.1.   L kategorijas transportlīdzekļu, kam ir kombinēta bremžu iekārta Noteikumu Nr. 78 2.9. punkta izpratnē, bremžu maiņas uzlikas mezglu gadījumā apstiprinājumam jābūt ierobežotam līdz bremžu uzlikas mezglu kombinācijai(-ām) uz saskaņā ar šo noteikumu 7. pielikumu testēta transportlīdzekļa asīm.

4.2.   Katrai apstiprinātai maiņas daļai piešķir apstiprinājuma numuru, kas satur četras ciparu grupas:

| 4.2.1. | pirmie divi cipari (pašlaik 02, kas atbilst šo noteikumu 02. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kas ietver noteikumu jaunākos, svarīgākos tehniskos grozījumus, apstiprinājuma izdošanas laikā; |
| --- | --- |

4.2.1.

pirmie divi cipari (pašlaik 02, kas atbilst šo noteikumu 02. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kas ietver noteikumu jaunākos, svarīgākos tehniskos grozījumus, apstiprinājuma izdošanas laikā;

| 4.2.2. | nākamā viena rakstzīme norāda maiņas daļas kategoriju šādi:






  A | bremžu maiņas uzlikas mezgls |
| --- | --- | --- |
| B | loku bremžu maiņas uzlika |
| C | bremžu maiņas disks |
| D | maņas bremžu trumulis |

4.2.2.

nākamā viena rakstzīme norāda maiņas daļas kategoriju šādi:

A

bremžu maiņas uzlikas mezgls

B

loku bremžu maiņas uzlika

C

bremžu maiņas disks

D

maņas bremžu trumulis

| 4.2.3. | nākamie četri cipari norāda ražotāju un bremžu uzliku tipu, diska tipu vai trumuļa tipu.
  Ciparu sufikss norāda:






  a) | loku vai balstplāksni, vai īpašu izmēru loku bremžu uzliku gadījumā; |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

nākamie četri cipari norāda ražotāju un bremžu uzliku tipu, diska tipu vai trumuļa tipu.

Ciparu sufikss norāda:

a)

loku vai balstplāksni, vai īpašu izmēru loku bremžu uzliku gadījumā;

| b) | testa grupu maiņas diska vai maiņas trumuļa gadījumā. |
| --- | --- |

b)

testa grupu maiņas diska vai maiņas trumuļa gadījumā.

Kā testa grupu apstiprinātos variantus uzskaita paziņojuma dokumenta papildinājumā.

_

_

_

_

_

_

_

/

_

_

_

_

Ciparu sufikss norāda testa grupu/loku/balstplāksni/maiņas daļas specifisku izmēru

Ciparu sērija norāda (ražotāju un) maiņas daļas tipu

1 rakstzīme (A līdz D) norāda maiņas daļas kategoriju

2 cipari norāda grozījuma sēriju (01 līdz 99)

Piemērs:

0

2

C

0

03

5

9

/

07

2

4

8

Testa grupa Nr. 07248

Tips Nr. 00359

Bremžu disks

02. grozījumu sērija

| 4.2.4. | L kategorijas transportlīdzekļu bremžu uzliku mezglu gadījumā tai pašai grupai, kas noteikta saskaņā ar 7.a pielikumā noteiktajiem kritērijiem, piederošiem bremžu uzlikas mezgliem piešķir tādu pašu tipa apstiprinājuma numuru, kāds piešķirts parauga bremžu uzlikas mezglam. |
| --- | --- |

4.2.4.

L kategorijas transportlīdzekļu bremžu uzliku mezglu gadījumā tai pašai grupai, kas noteikta saskaņā ar 7.a pielikumā noteiktajiem kritērijiem, piederošiem bremžu uzlikas mezgliem piešķir tādu pašu tipa apstiprinājuma numuru, kāds piešķirts parauga bremžu uzlikas mezglam.

4.3.   Tā pati līgumslēdzēja puse nedrīkst piešķirt vienu un to pašu numuru citai maiņas daļai. Tas pats tipa apstiprinājuma numurs drīkst aptvert konkrētās maiņas daļas izmantošanu vairākos atšķirīgos transportlīdzekļu tipos.

4.4.   Paziņojumu par maiņas daļas apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu, vai apstiprinājuma anulēšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma līgumslēdzējām pusēm, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu.

4.5.   Katrai atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprinātai maiņas daļai labi redzamā un viegli pieejamā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kas sastāv no:

| 4.5.1. | apļa, kas aptver burtu “E”, un tam līdzās esoša tās valsts pazīšanas numura, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4); |
| --- | --- |

4.5.1.

apļa, kas aptver burtu “E”, un tam līdzās esoša tās valsts pazīšanas numura, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4);

4

| 4.5.2. | pa labi no 4.5.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.5.2.

pa labi no 4.5.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

4.6.   Apstiprinājuma marķējuma zīmei, kas minēta 4.5. punktā, ir jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai.

4.7.   Iepriekš un turpmāk 6.1.5. punktā minētās apstiprinājuma marķējuma zīmes un apstiprinājuma datu izvietojuma paraugi doti šo noteikumu 2. pielikumā.

5.   SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI

5.1.   Vispārīgi nosacījumi

Maiņas daļai jābūt konstruētai un izgatavotai tā, lai, aizstājot transportlīdzeklī sākotnēji uzstādīto daļu, šī transportlīdzekļa bremzēšanas efektivitāte atbilstu apstiprinātā transportlīdzekļa tipa bremzēšanas efektivitātei.

Konkrēti:

| a) | transportlīdzekļa tipa, kurš iepriekš apstiprināts atbilstīgi Noteikumu Nr. 13 09. sērijas grozījumiem vai Noteikumu Nr. 13-H sākotnējai versijai, vai Noteikumu Nr. 78 01. sērijas grozījumiem, maiņas daļai jāatbilst vismaz iepriekš minētajam noteikumu līmenim; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa tipa, kurš iepriekš apstiprināts atbilstīgi Noteikumu Nr. 13 09. sērijas grozījumiem vai Noteikumu Nr. 13-H sākotnējai versijai, vai Noteikumu Nr. 78 01. sērijas grozījumiem, maiņas daļai jāatbilst vismaz iepriekš minētajam noteikumu līmenim;

| b) | maiņas daļas veiktspējas raksturlielumiem jābūt līdzīgiem aizstājamās oriģinālās daļas veiktspējas raksturlielumiem; |
| --- | --- |

b)

maiņas daļas veiktspējas raksturlielumiem jābūt līdzīgiem aizstājamās oriģinālās daļas veiktspējas raksturlielumiem;

| c) | maiņas daļai jābūt adekvātiem mehāniskajiem raksturlielumiem; |
| --- | --- |

c)

maiņas daļai jābūt adekvātiem mehāniskajiem raksturlielumiem;

| d) | bremžu uzlikas nedrīkst saturēt azbestu; |
| --- | --- |

d)

bremžu uzlikas nedrīkst saturēt azbestu;

| e) | bremžu maiņas diskam/trumulim jābūt ar pietiekamu deformācijas noturību temperatūrā; |
| --- | --- |

e)

bremžu maiņas diskam/trumulim jābūt ar pietiekamu deformācijas noturību temperatūrā;

| f) | minimālais bremžu diska biezums nedrīkst būt mazāks par bremžu oriģinālā diska biezumu, kuru noteicis transportlīdzekļa ražotājs; |
| --- | --- |

f)

minimālais bremžu diska biezums nedrīkst būt mazāks par bremžu oriģinālā diska biezumu, kuru noteicis transportlīdzekļa ražotājs;

| g) | maksimālais pieļaujamais bremžu trumuļa iekšējais diametrs nedrīkst būt lielāks par maksimālo pieļaujamo bremžu oriģinālā trumuļa iekšējo diametru, kuru noteicis transportlīdzekļa ražotājs. |
| --- | --- |

g)

maksimālais pieļaujamais bremžu trumuļa iekšējais diametrs nedrīkst būt lielāks par maksimālo pieļaujamo bremžu oriģinālā trumuļa iekšējo diametru, kuru noteicis transportlīdzekļa ražotājs.

5.1.1.   Bremžu maiņas uzlikas mezglus vai loku bremžu maiņas uzlikas, kas atbilst transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13, Nr. 13-H vai Nr. 78 dokumentācijā norādītajam tipam, uzskata par atbilstošām šo noteikumu 5. punktā noteiktajām prasībām.

5.1.2.   Maiņas diskus un maiņas trumuļus, kas atbilst transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 vai Noteikumiem Nr. 13-H dokumentācijā norādītajam identifikācijas kodam, un maiņas diskus, kas atbilst transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma atbilstīgi Noteikumiem Nr. 78 dokumentācijā norādītajam tipam, uzskata par atbilstošiem šo noteikumu 5. punktā noteiktajām prasībām.

5.1.3.   Identiskus bremžu maiņas uzlikas mezglus un identiskas loku bremžu maiņas uzlikas nav nepieciešams testēt saskaņā ar 5.2.1. punkta prasībām ar nosacījumu, ka tiek izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | apstiprinājuma pieteicējs pierāda, ka ražo un piegādā apstiprinājumam iesniegtos bremžu uzlikas mezglus vai loku bremžu uzlikas transportlīdzekļa vai bremžu ražotājam kā oriģinālo aprīkojumu konkrētiem transportlīdzekļa modeļiem, asīm un bremzēm, kas minētas 1.A pielikuma 6. punktā; |
| --- | --- |

a)

apstiprinājuma pieteicējs pierāda, ka ražo un piegādā apstiprinājumam iesniegtos bremžu uzlikas mezglus vai loku bremžu uzlikas transportlīdzekļa vai bremžu ražotājam kā oriģinālo aprīkojumu konkrētiem transportlīdzekļa modeļiem, asīm un bremzēm, kas minētas 1.A pielikuma 6. punktā;

| b) | tehniskais dienests un/vai tipa apstiprinātāja iestāde pārliecinās, ka pieteicējs ražo un piegādā attiecīgo daļu, kas minēta apstiprinājuma atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 2. pielikuma 1. papildinājumā vai apstiprinājuma atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13-H 1. pielikuma papildinājumā, punktā, kas attiecas uz “Bremžu uzliku marku un tipu” (5); |
| --- | --- |

b)

tehniskais dienests un/vai tipa apstiprinātāja iestāde pārliecinās, ka pieteicējs ražo un piegādā attiecīgo daļu, kas minēta apstiprinājuma atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 2. pielikuma 1. papildinājumā vai apstiprinājuma atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13-H 1. pielikuma papildinājumā, punktā, kas attiecas uz “Bremžu uzliku marku un tipu” (5);

5

| c) | apstiprinājuma pieteicējs turpina ražot oriģinālās un identiskās daļas:






  i) | no tāda paša izejmateriālu maisījuma; |
| --- | --- | --- |

c)

apstiprinājuma pieteicējs turpina ražot oriģinālās un identiskās daļas:

i)

no tāda paša izejmateriālu maisījuma;

| ii) | tādā pašā ražošanas procesā; |
| --- | --- |

ii)

tādā pašā ražošanas procesā;

| iii) | tajā pašā ražošanas līnijā; |
| --- | --- |

iii)

tajā pašā ražošanas līnijā;

| iv) | ar tādu pašu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu; un |
| --- | --- |

iv)

ar tādu pašu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu; un

| v) | ar tādiem pašiem ražošanas atbilstības testu, kas minēti šo noteikumu 8.4.1. punktā, rezultātiem kā oriģinālajām daļām. |
| --- | --- |

v)

ar tādiem pašiem ražošanas atbilstības testu, kas minēti šo noteikumu 8.4.1. punktā, rezultātiem kā oriģinālajām daļām.

Atbilstības šajā punktā noteiktajām prasībām pierādīšanu apliecina par apstiprināšanas testiem atbildīgā tehniskā dienesta veikts audits uz vietas. Lai sekmētu audita norisi, ražotājs nodrošina piekļuvi procesa plūsmkartei un kontroles plānam.

5.2.   Prasības bremžu maiņas uzlikas mezgla tipa, loku bremžu maiņas uzliku tipa vai loku bremžu maiņas uzliku apstiprināšanai

5.2.1.   Veiktspējas prasības

5.2.1.1.   M1, M2 un N1 kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas uzlikas mezgli

1

2

1

Vismaz vienu bremžu maiņas uzlikas mezglu komplektu, kuri pārstāv apstiprināmo uzlikas tipu, uzstāda un testē vismaz vienā transportlīdzeklī, kas ir apstiprināmā transportlīdzekļa tipa paraugs, atbilstoši 3. pielikuma priekšrakstiem, un tam jāatbilst minētajā pielikumā noteiktajām prasībām. Transportlīdzekļa paraugs(-i) jāizvēlas no lietojuma diapazona, izmantojot visnelabvēlīgākā gadījuma analīzi (6). Attiecībā uz jutīgumu pret ātrumu un aukstu bremžu veiktspējas ekvivalenci izmanto vienu no divām 3. pielikumā aprakstītajām metodēm.

6

5.2.1.2.   M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas uzlikas mezgli un loku bremžu maiņas uzlikas

3

2

3

Vismaz vienu bremžu maiņas uzlikas mezglu komplektu vai loku bremžu maiņas uzliku komplektu, kuri pārstāv apstiprināmo uzlikas tipu, uzstāda un testē vismaz vienā transportlīdzeklī vai vienās bremzēs, kas ir apstiprināmā transportlīdzekļa tipa paraugs, atbilstoši 4. pielikuma priekšrakstiem, izmantojot vienu no divām metodēm, kas aprakstītas 1. punktā (transportlīdzekļa tests) vai 2. punktā (tests ar inerces dinamometru), un tam jāatbilst minētajā pielikumā noteiktajām prasībām. Transportlīdzekļa vai bremžu paraugs(-i) jāizvēlas no lietojuma diapazona, izmantojot visnelabvēlīgākā gadījuma analīzi (7).

7

5.2.1.3.   O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas uzlikas mezgli

1

2

Bremžu maiņas uzliku mezglus testē saskaņā ar 5. pielikuma priekšrakstiem, un tiem jāatbilst minētajā pielikumā noteiktajām prasībām.

5.2.1.4.   O3 un O4kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas uzlikas mezgli un loku bremžu maiņas uzlikas

3

4

Bremžu maiņas uzlikas mezglus un loku bremžu maiņas uzlikas testē saskaņā ar 6. pielikuma priekšrakstiem, un tiem jāatbilst minētajā pielikumā noteiktajām prasībām. Testos izmanto vienu no trijām metodēm, kas aprakstītas Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 2. papildinājuma 3. punktā.

5.2.1.5.   L kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas uzlikas mezgli

Ir atļauts verificēt saskaņā ar 7.a pielikumā noteiktajiem kritērijiem grupētu, par bremžu uzlikas mezglu grupas paraugu uzskatītu bremžu uzlikas mezglu.

Uzskata, ka bremžu uzlikas mezgla paraugs identificē lietojumu vissmagākajos apstākļos.

Rezultātus, kas iegūti ar bremžu uzlikas mezgla paraugu, uzskata par derīgiem visiem bremžu uzlikas mezgliem, kas pieder tai pašai grupai, kura noteikta saskaņā ar 7.a pielikumā dotajiem grupēšanas kritērijiem.

Vismaz vienu no atlasītajiem bremžu maiņas uzlikas mezglu komplektiem, kuri pārstāv apstiprināmo uzlikas tipu, uzstāda un testē vismaz vienā transportlīdzeklī, kas ir apstiprināmā transportlīdzekļa tipa paraugs, atbilstoši 7. pielikuma priekšrakstiem, un tam jāatbilst minētajā pielikumā noteiktajām prasībām. Transportlīdzekļa paraugs(-i) jāizvēlas no lietojuma diapazona, izmantojot visnelabvēlīgākā gadījuma analīzi (8).

8

5.2.2.   Mehāniskie raksturlielumi

5.2.2.1.   Bremžu maiņas uzlikas mezgli M1, M2, N1, O1, O2 un L kategorijas transportlīdzekļiem

1

2

1

1

2

5.2.2.1.1.   Tā tipa bremžu maiņas uzlikas mezgliem, kura apstiprinājums pieprasīts, bīdes izturības testu veic atbilstoši ISO 6312:1981 vai ISO 6312:2001 standartam.

Mazākā pieļaujamā bīdes izturība ir 250 N/cm2 kluča mezgliem un 100 N/cm2 – loka mezgliem.

2

2

5.2.2.1.2.   Tā tipa bremžu maiņas uzlikas mezgliem, kura apstiprinājums pieprasīts, saspiežamības testu veic atbilstoši ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 vai ISO 6310:2009 standartam.

Saspiežamības lielumi kluča mezgliem nedrīkst pārsniegt 2 % apkārtējās vides temperatūrā un 5 % 400 °C temperatūrā, un loka mezgliem tie nedrīkst pārsniegt 2 % apkārtējās vides temperatūrā un 4 % 200 °C temperatūrā. Šī prasība neattiecas uz stāvbremzes bremžu uzlikas mezgliem.

5.2.2.2.   Bremžu maiņas uzlikas mezgli un loku bremžu maiņas uzlikas M3, N2, N3, O3, un O4 kategorijas transportlīdzekļiem

3

2

3

3

4

5.2.2.2.1.   Bīdes izturība

Šo testu piemēro tikai diska bremžu kluča mezgliem.

Tā tipa bremžu maiņas uzlikas mezgliem, kura apstiprinājums pieprasīts, bīdes izturības testu veic atbilstoši ISO 6312:1981 vai ISO 6312:2001 standartam. Bremžu uzlikas mezglus drīkst dalīt divās vai trīs daļās, lai atbilstu testēšanas iekārtas jaudai.

Mazākā pieļaujamā bīdes izturība ir 250 N/cm2.

2

5.2.2.2.2.   Saspiežamība

Tā tipa bremžu maiņas uzlikas mezgliem un loku bremžu maiņas uzlikām, kura apstiprinājums pieprasīts, saspiežamības testu veic atbilstoši ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 vai ISO 6310:2009 standartam. Drīkst izmantot plakanus paraugus, kas atbilst I tipa paraugiem.

Saspiežamības vērtības kluča mezgliem nedrīkst pārsniegt 2 % apkārtējās vides temperatūrā un 5 % 400 °C temperatūrā, un loka mezgliem un loku bremžu uzlikām tie nedrīkst pārsniegt 2 % apkārtējās vides temperatūrā un 4 % 200 °C temperatūrā.

5.2.2.2.3.   Materiāla cietība (9)

9

Šī prasība attiecas uz loku bremžu uzlikas mezgliem un loku bremžu uzlikām.

Bremžu maiņas uzlikas mezglu vai loku bremžu maiņas uzliku, kura apstiprinājums pieprasīts, cietības testu veic atbilstoši ISO 2039-2:1987 standartam.

Cietības rādītājs berzes materiālam uz berzes virsmas ir vidējā vērtība no pieciem uzliku paraugiem no dažādām ražojumu partijām (ja iespējams), veicot katrai bremžu uzlikai piecus mērījumus dažādās vietās.

5.3.   Bremžu maiņas trumuļa vai bremžu maiņas diska apstiprināšanas tehniskās prasības

Visas maiņas daļas iedala četrās grupās:

| a) | bremžu oriģinālais maiņas disks/trumulis; |
| --- | --- |

a)

bremžu oriģinālais maiņas disks/trumulis;

| b) | identisks bremžu disks/trumulis; |
| --- | --- |

b)

identisks bremžu disks/trumulis;

| c) | ekvivalents disks/trumulis; |
| --- | --- |

c)

ekvivalents disks/trumulis;

| d) | savstarpēji apmaināms disks/trumulis. |
| --- | --- |

d)

savstarpēji apmaināms disks/trumulis.

Atkarībā no grupas bremžu maiņas diskam vai trumulim jāiztur šādi testi:

| | Pretestība statiskam griezes momentam (tikai L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem) | Veiktspējas testi atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13/13-H/78 (0, I, II tips u. c.) | Salīdzināšanas tests ar oriģinālās daļas dinamiskās berzes īpašībām | Integritātes tests (liela slodze un termiskais nogurums) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oriģinālās maiņas daļas | Šie noteikumi uz disku neattiecas |
| Identiskas daļas | Nē | Nē | Nē | Nē |
| Ekvivalentas daļas | Nē | Nē | Nē | Tests ar dinamometru |
| Savstarpēji apmaināmas daļas | Statisks tests stendā | Transportlīdzekļa tests vai alternatīvais tests ar dinamometru | Transportlīdzekļa tests vai alternatīvais tests ar dinamometru | Tests ar dinamometru |

Pretestība statiskam griezes momentam (tikai L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem)

1

2

3

4

5

Veiktspējas testi atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13/13-H/78 (0, I, II tips u. c.)

Salīdzināšanas tests ar oriģinālās daļas dinamiskās berzes īpašībām

Integritātes tests (liela slodze un termiskais nogurums)

Oriģinālās maiņas daļas

Šie noteikumi uz disku neattiecas

Identiskas daļas

Nē

Nē

Nē

Nē

Ekvivalentas daļas

Nē

Nē

Nē

Tests ar dinamometru

Savstarpēji apmaināmas daļas

Statisks tests stendā

Transportlīdzekļa tests vai alternatīvais tests ar dinamometru

Transportlīdzekļa tests vai alternatīvais tests ar dinamometru

Tests ar dinamometru

Detalizētas testa prasības M un N kategorijas transportlīdzekļu bremžu diskiem un trumuļiem ir izklāstītas 11. pielikumā.

Detalizētas testa prasības O kategorijas transportlīdzekļu bremžu diskiem un trumuļiem izklāstītas 12. pielikumā.

Detalizētas testa prasības L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu bremžu diskiem izklāstītas 14. pielikumā.

1

2

3

4

5

5.3.1.   Bremžu oriģinālie maiņas diski/trumuļi

5.3.1.1.   Bremžu oriģinālie maiņas diski/trumuļi ir izslēgti no šo noteikumu tvēruma ar nosacījumu, ka uz tiem ir 2.3.2. punktā noteiktais identifikācijas kods, kas ir neizdzēšams un skaidri salasāms.

5.3.2.   Identiski bremžu diski/trumuļi

5.3.2.1.   Apstiprinājuma pieteicējs pierāda tehniskajam dienestam un/vai apstiprinātājai iestādei, ka tas ražo un piegādā apstiprināšanai iesniegtos bremžu diskus vai trumuļus transportlīdzekļa ražotājam kā oriģinālo aprīkojumu noteiktam(-iem) modelim(-ļiem), asīm, kas norādīti 1.B pielikuma 4. punktā. Pierādījums satur verificējamu apliecinājumu, ka bremžu diski vai trumuļi ir ražoti saskaņā ar tām pašām ražošanas un kvalitātes nodrošināšanas sistēmām kā oriģinālajām daļām saskaņā ar šo noteikumu 2.3.1. punktu. Tiek īpaši prasīts, ka apstiprinājuma pieteicējs turpina ražot oriģinālās un identiskās daļas:

| a) | no tāda paša sastāva un mikrostruktūras izejmateriāla; |
| --- | --- |

a)

no tāda paša sastāva un mikrostruktūras izejmateriāla;

| b) | tādā pašā ražošanas procesā; |
| --- | --- |

b)

tādā pašā ražošanas procesā;

| c) | tajā pašā ražošanas līnijā; |
| --- | --- |

c)

tajā pašā ražošanas līnijā;

| d) | ar tādu pašu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu; un |
| --- | --- |

d)

ar tādu pašu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu; un

| e) | ar tādiem pašiem 8.4.2. punktā minēto ražošanas atbilstības testu rezultātiem kā oriģinālajām daļām. |
| --- | --- |

e)

ar tādiem pašiem 8.4.2. punktā minēto ražošanas atbilstības testu rezultātiem kā oriģinālajām daļām.

Atbilstības šajā punktā noteiktajām prasībām pierādīšanu apliecina par apstiprināšanas testiem atbildīgā tehniskā dienesta veikts audits uz vietas. Lai sekmētu audita norisi, ražotājs nodrošina piekļuvi procesa plūsmkartei un kontroles plānam.

5.3.2.2.   Tā kā identiski diski/trumuļi atbilst visām prasībām kā oriģinālā daļa, testēšanas prasības nav noteiktas.

5.3.3.   Ekvivalenti maiņas diski vai trumuļi

5.3.3.1.   Ģeometriskas prasības

Bremžu diski vai trumuļi ir identiski bremžu oriģinālajiem diskiem vai trumuļiem attiecībā uz visiem izmēriem, ģeometriskām īpašībām, pielaidēm un pamatuzbūvi.

5.3.3.2.   Prasības materiālam un metalurģijai

Lai bremžu maiņas disku vai trumuli uzskatītu par “ekvivalentu”, tam jābūt no tāda paša materiāla apakšgrupas kā bremžu oriģinālajam diskam vai trumulim. Ir noteiktas četras oriģinālo daļu materiālu apakšgrupas.

| | Testēšanas standarts | 1. apakšgrupa
  Čuguns
  DIN EN 1561
  EN-GJL-200 | 2. apakšgrupa
  Čuguns ar plākšņveida grafītu un augstu oglekļa saturu
  EN-GJL-150 | 3. apakšgrupa
  Leģēts čuguns ar augstu oglekļa saturu | 4. apakšgrupa
  Neleģēts čuguns ar augstu oglekļa saturu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oglekļa saturs (procenti) | | 3,20–3,60 | 3,60–3,90 | 3,55–3,90 | 3,60–3,90 |
| Silīcija saturs (procenti) | | 1,70–2,30 | 1,60–2,20 | 1,60–2,20 | 1,60–2,20 |
| Mangāna saturs (procenti) | | Min. 0,40 | Min. 0,40 | Min. 0,40 | Min. 0,40 |
| Hroma saturs (procenti) | | Maks. 0,35 | Maks. 0,35 | 0,30–0,60 | Maks. 0,25 |
| Vara saturs (procenti) | | — | 0,30–0,70 | 0,30–0,70 | Maks. 0,40 |
| Cietība HBW | ISO 6506-1:2005 | 190–248 | 160–210 | 180–230 | 160–200 |
| Stiepes izturība (N/mm2) | ISO 6892:1998 | Min. 220 | Min. 160 | Min. 170 | Min. 150 |

Testēšanas standarts

1. apakšgrupa

Čuguns

DIN EN 1561

EN-GJL-200

2. apakšgrupa

Čuguns ar plākšņveida grafītu un augstu oglekļa saturu

EN-GJL-150

3. apakšgrupa

Leģēts čuguns ar augstu oglekļa saturu

4. apakšgrupa

Neleģēts čuguns ar augstu oglekļa saturu

Oglekļa saturs (procenti)

3,20–3,60

3,60–3,90

3,55–3,90

3,60–3,90

Silīcija saturs (procenti)

1,70–2,30

1,60–2,20

1,60–2,20

1,60–2,20

Mangāna saturs (procenti)

Min. 0,40

Min. 0,40

Min. 0,40

Min. 0,40

Hroma saturs (procenti)

Maks. 0,35

Maks. 0,35

0,30–0,60

Maks. 0,25

Vara saturs (procenti)

—

0,30–0,70

0,30–0,70

Maks. 0,40

Cietība HBW

HBW

ISO 6506-1:2005

190–248

160–210

180–230

160–200

Stiepes izturība (N/mm2)

2

ISO 6892:1998

Min. 220

Min. 160

Min. 170

Min. 150

5.3.3.2.1.   Lai M, N, O kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas disku vai trumuli uzskatītu par “ekvivalentu”, tam jābūt no tāda paša materiāla apakšgrupas kā bremžu oriģinālajam diskam vai trumulim. Ir noteiktas četras oriģinālo daļu materiālu apakšgrupas.

5.3.3.2.2.   L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu bremžu diska gredzena martensīta nerūsošais tērauds. Lai bremžu maiņas disku uzskatītu par “ekvivalentu”, tam jābūt no tāda paša materiāla apakšgrupas kā bremžu oriģinālajam diskam. Ir noteiktas piecas oriģinālo daļu materiālu apakšgrupas.

1

2

3

4

5

| | Testēšanas standarts | 1. apakšgrupa
  JIS SUS 410 | 2. apakšgrupa
  X 10 Cr 13
  EN 10088/2 | 3. apakšgrupa
  X 12 Cr 13
  EN 10088/2 | 4. apakšgrupa
  X 20 Cr 13
  EN 10088/2 | Apakšgrupa 5
  X 30 Cr 13
  EN 10088/2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oglekļa saturs (procenti) | | 0,02–0,10 | 0,08–0,12 | 0,08–0,15 | 0,16–0,25 | 0,26–0,35 |
| Silīcija saturs (procenti) | | Maks. 0,80 | Maks. 1,00 | Maks. 1,00 | Maks. 1,00 | Maks. 1,00 |
| Mangāna saturs (procenti) | | 0,50–2,50 | Maks. 1,00 | Maks. 1,50 | Maks. 1,50 | Maks. 1,50 |
| Hroma saturs (procenti) | | 10,00–14,50 | 12,00–14,00 | 11,50–13,50 | 12,00–14,00 | 12,00–14,00 |
| Dzelzs saturs (procenti) | | pārējais |
| Cietība HRC | ISO 6508-1:2005 | 30–40 | 30–40 | 30–40 | 30–40 | 30–40 |

Testēšanas standarts

1. apakšgrupa

JIS SUS 410

2. apakšgrupa

X 10 Cr 13

EN 10088/2

3. apakšgrupa

X 12 Cr 13

EN 10088/2

4. apakšgrupa

X 20 Cr 13

EN 10088/2

Apakšgrupa 5

X 30 Cr 13

EN 10088/2

Oglekļa saturs (procenti)

0,02–0,10

0,08–0,12

0,08–0,15

0,16–0,25

0,26–0,35

Silīcija saturs (procenti)

Maks. 0,80

Maks. 1,00

Maks. 1,00

Maks. 1,00

Maks. 1,00

Mangāna saturs (procenti)

0,50–2,50

Maks. 1,00

Maks. 1,50

Maks. 1,50

Maks. 1,50

Hroma saturs (procenti)

10,00–14,50

12,00–14,00

11,50–13,50

12,00–14,00

12,00–14,00

Dzelzs saturs (procenti)

pārējais

Cietība HRC

HRC

ISO 6508-1:2005

30–40

30–40

30–40

30–40

30–40

5.3.3.3.   Veiktspējas prasības

Daļai jāiztur lielas slodzes un termiskā noguruma integritātes testi saskaņā ar 11. un 12. pielikumu.

5.3.3.3.1.   Bremžu disks un bremžu trumulis M, N un O kategorijai

Daļai jāiztur lielas slodzes un termiskā noguruma integritātes testi saskaņā ar 11. un 12. pielikumu.

5.3.3.3.2.   Bremžu disks L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijai

1

2

3

4

5

Daļai jāiztur lielas slodzes un termiskā noguruma integritātes testi saskaņā ar 14. pielikumu.

5.3.4.   Savstarpēji apmaināmi maiņas diski vai trumuļi

5.3.4.1.   Ģeometriskas prasības

Kā noteikts 5.3.4.1.1. un 5.3.4.1.2. punktā, kā arī tie paši saskarnes izmēri.

Savstarpēji apmaināmie maiņas diski vai trumuļi drīkst atšķirties no oriģinālā diska šādos aspektos:

| a) | tips un ventilācijas ģeometrija (ventilējamiem diskiem); |
| --- | --- |

a)

tips un ventilācijas ģeometrija (ventilējamiem diskiem);

| b) | viengabala vai salikts disks vai trumulis; |
| --- | --- |

b)

viengabala vai salikts disks vai trumulis;

| c) | virsmas apstrāde (piem., atveres, rievas u. c.). |
| --- | --- |

c)

virsmas apstrāde (piem., atveres, rievas u. c.).

5.3.4.1.1.   Attiecībā uz diskiem ievēro šādus maksimālos lielumus:

| | M1, N1, O1, O2 | M2, N2, | M3, N3, O3, O4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Biezuma novirze | 0,015 mm | 0,030 mm | 0,040 mm |
| Diska biezuma novirze
  (tikai ventilējamam diskam) | 1,5 mm | 2,0 mm | 2,0 mm |
| Berzes virsmas sāniskā mešana | 0,050 mm (10) | 0,15 mm (10) | 0,15 mm (10) |
| Stiprināšanas urbumu novirze | H9 | H9 | H9 |
| “Cilindra” paralelitāte | 0,100 mm | 0,100 mm | 0,100 mm |
| Stiprināšanas virsmas plakanums | 0,050 mm | 0,050 mm | 0,050 mm |
| Berzes virsmas raupjums (11) | 3,2 μm | 3,2 μm | 3,2 μm |

M1, N1, O1, O2

1

1

1

2

M2, N2,

2

2

M3, N3, O3, O4

3

3

3

4

Biezuma novirze

0,015 mm

0,030 mm

0,040 mm

Diska biezuma novirze

(tikai ventilējamam diskam)

1,5 mm

2,0 mm

2,0 mm

Berzes virsmas sāniskā mešana

0,050 mm (10)

10

0,15 mm (10)

10

0,15 mm (10)

10

Stiprināšanas urbumu novirze

H9

H9

H9

“Cilindra” paralelitāte

0,100 mm

0,100 mm

0,100 mm

Stiprināšanas virsmas plakanums

0,050 mm

0,050 mm

0,050 mm

Berzes virsmas raupjums (11)

11

3,2 μm

3,2 μm

3,2 μm

5.3.4.1.2.   Attiecībā uz trumuļiem jāievēro šādi maksimālie lielumi:

| | M1, N1, O1, O2 | M2, M3, N2, N3, O3, O4 |
| --- | --- | --- |
| Berzes virsmas radiālā mešana | 0,050 mm | 0,100 mm |
| Stiprināšanas urbumu novirze | H9 | H9 |
| Ovālums | 0,040 mm | 0,150 mm |
| Stiprināšanas virsmas plakanums | 0,050 mm | 0,050 mm |
| Berzes virsmas raupjums (12) | 3,5 μm | 3,5 μm |

M1, N1, O1, O2

1

1

1

2

M2, M3, N2, N3, O3, O4

2

3

2

3

3

4

Berzes virsmas radiālā mešana

0,050 mm

0,100 mm

Stiprināšanas urbumu novirze

H9

H9

Ovālums

0,040 mm

0,150 mm

Stiprināšanas virsmas plakanums

0,050 mm

0,050 mm

Berzes virsmas raupjums (12)

12

3,5 μm

3,5 μm

5.3.4.2.   Veiktspējas prasības

Daļai jāiztur šādi veiktspējas testi saskaņā ar 11. un 12. pielikumu kategorijai M, N un O un saskaņā ar 14. pielikumu kategorijai L1, L2, L3, L4 un L5:

1

2

3

4

5

| a) | veiktspējas tests saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13 vai Nr. 13-H, vai Nr. 78; |
| --- | --- |

a)

veiktspējas tests saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13 vai Nr. 13-H, vai Nr. 78;

| b) | tests salīdzināšanai ar oriģinālo daļu dinamiskām berzes īpašībām; |
| --- | --- |

b)

tests salīdzināšanai ar oriģinālo daļu dinamiskām berzes īpašībām;

| c) | lielas slodzes un termiskā noguruma integritātes testi. |
| --- | --- |

c)

lielas slodzes un termiskā noguruma integritātes testi.

5.3.5.   Tips

Bremžu diskus/trumuļus, kas neatšķiras galveno raksturlielumu ziņā, kā detalizēti izklāstīts turpmāk, vienā ziņojumā vai apstiprinājumā uzskata par vienu tipu.

5.3.5.1.   Bremžu disku tipa kritēriji

5.3.5.1.1.   Pamatuzbūve

| a) | ar ventilāciju vai bez tās (piemēram, viengabala, ventilējami); |
| --- | --- |

a)

ar ventilāciju vai bez tās (piemēram, viengabala, ventilējami);

| b) | ventilācijas uzbūve; |
| --- | --- |

b)

ventilācijas uzbūve;

| c) | virsma (piemēram, ar vai bez rievām, atverēm); |
| --- | --- |

c)

virsma (piemēram, ar vai bez rievām, atverēm);

| d) | rumba (ar integrētu stāvbremzes trumuli vai bez tā); |
| --- | --- |

d)

rumba (ar integrētu stāvbremzes trumuli vai bez tā);

| e) | stiprinājums (stingrs, daļēji peldošs, peldošs u. c.); |
| --- | --- |

e)

stiprinājums (stingrs, daļēji peldošs, peldošs u. c.);

| f) | cilindrs (ar integrētu stāvbremzes trumuli vai bez tā). |
| --- | --- |

f)

cilindrs (ar integrētu stāvbremzes trumuli vai bez tā).

5.3.5.1.2.   Materiālu grupa

M, N un O kategorijas transportlīdzekļu bremžu disku visas materiālu grupas (ieskaitot to attiecīgās apakšgrupas) uzskata par atsevišķu tipu.

L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu bremžu disku visas materiālu grupas (izņemot martensīta nerūsošā tērauda apakšgrupu) uzskata par atsevišķu tipu.

1

2

3

4

5

5.3.5.1.2.1.   Čuguns

5.3.5.1.2.2.   Tērauds

5.3.5.1.2.3.   Kompozītmateriāli

5.3.5.1.2.4.   Daudzmateriālu konstrukcija

5.3.5.2.   Bremžu trumuļu tipa kritēriji:

| a) | materiālu grupa (piem., tērauds, čuguns, kompozītmateriāls); |
| --- | --- |

a)

materiālu grupa (piem., tērauds, čuguns, kompozītmateriāls);

| b) | rumba (ar/bez); |
| --- | --- |

b)

rumba (ar/bez);

| c) | salikta uzbūve. |
| --- | --- |

c)

salikta uzbūve.

5.3.6.   Testa grupas kritēriji (viena un tā paša tipa ietvaros)

Savstarpēji apmaināmas daļas iespējams testēt testa grupās tikai tad, ja savienojumam starp uzstādīšanas virsmu un diska berzes virsmām ir viena un tā pati vispārīgā forma.

No katras turpmāk minētās testa grupas vismaz vienam variantam jāveic attiecīgie 10., 11. vai 12. pielikumā noteiktie testi. No testa grupas izvēlētais variants maiņas daļas testēšanai ir tas, kuram ir vislielākā kinētiskās enerģijas attiecība pret tam tieši atbilstošās maiņas daļas masu:

Formula

kur:

| V max, i | tā transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums, kuram maiņas daļa uzstādīta (piekabju gadījumā pieņem, ka vmax,i ir vismaz 80 km/h); |
| --- | --- |
| m | testa masa, kā noteikts 11. pielikuma 3.2.1.2. punktā, 12. pielikuma 3.2.1.2. punktā un 14. pielikuma 4.2.1.2. punktā; |
| mreplacement part, i | attiecīgā transportlīdzekļa maiņas daļas masa. |

V max, i

max, i

tā transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums, kuram maiņas daļa uzstādīta (piekabju gadījumā pieņem, ka vmax,i ir vismaz 80 km/h);

max,i

m

testa masa, kā noteikts 11. pielikuma 3.2.1.2. punktā, 12. pielikuma 3.2.1.2. punktā un 14. pielikuma 4.2.1.2. punktā;

mreplacement part, i

replacement part, i

attiecīgā transportlīdzekļa maiņas daļas masa.

5.3.6.1.   Bremžu maiņas diski

5.3.6.1.1.   M1, M2, N1, N2, O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas disku testa grupu veidošanas kritēriji

1

2

1

2

1

2

5.3.6.1.1.1.   Testa grupa 11. pielikuma 1. līdz 4. punktā vai 12. pielikumā minētajiem testiem

Šajā testa grupā ietilpst visi bremžu diski, kuru ārējais diametrs neatšķiras par vairāk kā 6 mm un diska biezums – par vairāk kā 4 mm.

5.3.6.1.1.2.   Ja materiālu grupā ir dažādi materiāli, par katru atsevišķu materiālu sniedz pierādījumu, ka ir izpildītas 11. pielikumā vai 12. pielikumā noteiktās prasības.

5.3.6.1.2.   M3, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas disku testa grupu veidošanas kritēriji

3

3

3

4

5.3.6.1.2.1.   Testa grupa 11. pielikuma 1. līdz 4. punktā vai 12. pielikumā minētajiem testiem

Šajā testa grupā ietilpst visi bremžu diski, kuru ārējais diametrs neatšķiras vairāk kā par 10 mm un diska biezums – vairāk kā par 4 mm.

5.3.6.1.2.2.   Ja materiālu grupā ir dažādi materiāli, par katru atsevišķu materiālu sniedz pierādījumu, ka ir izpildītas 11. pielikumā vai 12. pielikumā noteiktās prasības.

5.3.6.1.3.   L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas disku testa grupu veidošanas kritēriji

1

2

3

4

5

5.3.6.1.3.1.   Testa grupa 14. pielikumā minētajiem testiem

Šajā testa grupā ietilpst visi bremžu diski, kas atbilst 15. pielikumā noteiktajiem kritērijiem.

5.3.6.2.   Bremžu maiņas trumuļi

5.3.6.2.1.   M1, M2, N1, N2, O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas trumuļu testa grupu veidošanas kritēriji

1

2

1

2

1

2

5.3.6.2.1.1.   Testa grupa 11. pielikuma 1. līdz 4. punktā vai 12. pielikumā minētajiem testiem

Šajā testa grupā ietilpst visi bremžu trumuļi, kuru iekšējais diametrs neatšķiras vairāk kā par 30 mm un loka platums – vairāk kā par 10 mm.

5.3.6.2.1.2.   Ja materiālu grupā ir dažādi materiāli, par katru atsevišķu materiālu sniedz pierādījumu, ka ir izpildītas 11. pielikumā vai 12. pielikumā noteiktās prasības.

5.3.6.2.2.   M3, N3, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļu bremžu maiņas trumuļu testa grupu veidošanas kritēriji

3

3

3

4

5.3.6.2.2.1.   Testa grupa 11. pielikuma 1. līdz 4. punktā vai 12. pielikumā minētajiem testiem

Bremžu trumuļus drīkst grupēt testa grupās, vadoties pēc tā, ka katrs atļautais testa grupas diapazons ir no mazākā iekšējā diametra līdz mazākajam iekšējam diametram +10 procenti un ne vairāk kā 40 mm loka platuma ziņā.

5.3.6.2.2.2.   Ja materiālu grupā ir dažādi materiāli, par katru atsevišķu materiālu sniedz pierādījumu, ka ir izpildītas 11. pielikumā vai 12. pielikumā noteiktās prasības.

5.3.7.   Bremžu maiņas disku/trumuļu novērtējuma tvērums

5.3.7.1.   Ģeometriskās pārbaudes

Salīdzinājumā ar oriģinālām daļām bremžu maiņas diskiem/trumuļiem pārbauda šādus piemērojamos raksturlielumus (skatīt arī 10. pielikumu):

| a) | diska/trumuļa diametru, tostarp berzes virsmas diametru (diska bremzēm ar integrētu stāvbremzes trumuli pārbauda abus diametrus); |
| --- | --- |

a)

diska/trumuļa diametru, tostarp berzes virsmas diametru (diska bremzēm ar integrētu stāvbremzes trumuli pārbauda abus diametrus);

| b) | diska biezumu (oriģinālie izmēri un minimālā pieļaujamā nodiluma rādītājs) – no uzstādīšanas virsmas līdz ārējai berzes virsmai; |
| --- | --- |

b)

diska biezumu (oriģinālie izmēri un minimālā pieļaujamā nodiluma rādītājs) – no uzstādīšanas virsmas līdz ārējai berzes virsmai;

| c) | uzstādīšanas atloka biezumu; |
| --- | --- |

c)

uzstādīšanas atloka biezumu;

| d) | stiprinājuma atveru/tapskrūvju dalījuma aploces diametru; |
| --- | --- |

d)

stiprinājuma atveru/tapskrūvju dalījuma aploces diametru;

| e) | stiprinājuma atveru/tapskrūvju skaitu; |
| --- | --- |

e)

stiprinājuma atveru/tapskrūvju skaitu;

| f) | uzstādīšanas atloka diametru; |
| --- | --- |

f)

uzstādīšanas atloka diametru;

| g) | centrēšanas tipu (piemēram, centrēšanas uzmala vai stiprināšanas bultskrūves/tapskrūves); |
| --- | --- |

g)

centrēšanas tipu (piemēram, centrēšanas uzmala vai stiprināšanas bultskrūves/tapskrūves);

| h) | bremžu diskiem ar integrētiem stāvbremzes trumuļiem – berzes virsmas laukuma platumu un jebkādu(-as) siltuma kompensācijas rievu(-as); |
| --- | --- |

h)

bremžu diskiem ar integrētiem stāvbremzes trumuļiem – berzes virsmas laukuma platumu un jebkādu(-as) siltuma kompensācijas rievu(-as);

| i) | ventilējamiem bremžu diskiem papildus pārbauda:






  i) | ventilēšanas tipu (iekšēja/ārēja); |
| --- | --- | --- |

i)

ventilējamiem bremžu diskiem papildus pārbauda:

i)

ventilēšanas tipu (iekšēja/ārēja);

| ii) | ribu un balstu skaitu; |
| --- | --- |

ii)

ribu un balstu skaitu;

| iii) | ventilācijas kanāla izmēru. |
| --- | --- |

iii)

ventilācijas kanāla izmēru.

5.3.7.2.   Balansēšanas līdzekļi

Bremžu maiņas disku/trumuļu balansēšanas līdzekļi atbilst aizstājamās oriģinālās daļas balansēšanas līdzekļiem.

5.3.7.3.   Berzes virsmu nodiluma stāvokļa novērtējums

Tas atbilst transportlīdzekļa ražotāja kritērijiem.

5.3.7.4.   Testi

Tehniskais dienests testē katru testa grupu (skatīt 5.3.6. punktu) konkrētā bremžu maiņas diska/trumuļa (skatīt 5.3.5. punktu) tipā.

5.3.8.   Testa ziņojums.

Sagatavo testa ziņojumu, kura saturs atbilst vismaz šo noteikumu 13. pielikumā noteiktajam.

6.   IEPAKOJUMS UN MARĶĒJUMS

6.1.   Prasības bremžu maiņas uzliku mezgla tipa, loku bremžu maiņas uzliku tipa vai loku bremžu maiņas uzliku iepakojumam un marķējumam:

| 6.1.1. | Bremžu maiņas uzlikas mezglus vai loku bremžu maiņas uzlikas, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam, tirgo kā ass komplektus. |
| --- | --- |

6.1.1.

Bremžu maiņas uzlikas mezglus vai loku bremžu maiņas uzlikas, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam, tirgo kā ass komplektus.

| 6.1.2. | Katru ass komplektu iepako aizzīmogotā iepakojumā, kas veidots tā, lai varētu konstatēt tā iepriekšēju atvēršanu. |
| --- | --- |

6.1.2.

Katru ass komplektu iepako aizzīmogotā iepakojumā, kas veidots tā, lai varētu konstatēt tā iepriekšēju atvēršanu.

| 6.1.3. | Uz katra iepakojuma ir šāda informācija:






  6.1.3.1. | bremžu maiņas uzlikas mezglu vai loku bremžu maiņas uzliku skaits iepakojumā; |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

Uz katra iepakojuma ir šāda informācija:

6.1.3.1.

bremžu maiņas uzlikas mezglu vai loku bremžu maiņas uzliku skaits iepakojumā;

| 6.1.3.2. | ražotāja nosaukums vai preču zīme; |
| --- | --- |

6.1.3.2.

ražotāja nosaukums vai preču zīme;

| 6.1.3.3. | bremžu maiņas uzlikas mezglu vai loku bremžu maiņas uzliku marka un tips; |
| --- | --- |

6.1.3.3.

bremžu maiņas uzlikas mezglu vai loku bremžu maiņas uzliku marka un tips;

| 6.1.3.4. | transportlīdzekļi/asis/bremzes, kam iepakotie komplekti ir apstiprināti; |
| --- | --- |

6.1.3.4.

transportlīdzekļi/asis/bremzes, kam iepakotie komplekti ir apstiprināti;

| 6.1.3.5. | apstiprinājuma marķējuma zīme. |
| --- | --- |

6.1.3.5.

apstiprinājuma marķējuma zīme.

| 6.1.4. | Katrs iepakojums satur uzstādīšanas instrukcijas oficiālā EEK valodā un attiecīgs tekstu tās valsts valodā, kurā iepakojums tiek pārdots:






  6.1.4.1. | ar īpašu norādi uz palīgdetaļām; |
| --- | --- | --- |

6.1.4.

Katrs iepakojums satur uzstādīšanas instrukcijas oficiālā EEK valodā un attiecīgs tekstu tās valsts valodā, kurā iepakojums tiek pārdots:

6.1.4.1.

ar īpašu norādi uz palīgdetaļām;

| 6.1.4.2. | ar norādi, ka bremžu maiņas uzlikas mezgli vai loku bremžu maiņas uzlikas ir jāmaina kā ass komplekti; |
| --- | --- |

6.1.4.2.

ar norādi, ka bremžu maiņas uzlikas mezgli vai loku bremžu maiņas uzlikas ir jāmaina kā ass komplekti;

| 6.1.4.3. | loku bremžu maiņas uzliku gadījumā ar vispārīgu norādi, ka jāpievērš uzmanība šādiem punktiem: | bremžu loka korpusa, pēdas un balstrēdzes integritātei; |
| --- | --- | --- |

6.1.4.3.

loku bremžu maiņas uzliku gadījumā ar vispārīgu norādi, ka jāpievērš uzmanība šādiem punktiem:

bremžu loka korpusa, pēdas un balstrēdzes integritātei;

| | lai bremžu lokam nav defektu, deformācijas un korozijas; |
| --- | --- |

lai bremžu lokam nav defektu, deformācijas un korozijas;

| | izmantojamās kniedes veidam un izmēram; |
| --- | --- |

izmantojamās kniedes veidam un izmēram;

| | nepieciešamajiem kniedēšanas instrumentiem un spēkiem; |
| --- | --- |

nepieciešamajiem kniedēšanas instrumentiem un spēkiem;

| 6.1.4.4. | kombinētās bremžu iekārtas gadījumā Noteikumu Nr. 78 2.9. punkta izpratnē papildus norāda apstiprinātās bremžu uzlikas mezglu kombināciju(-as). |
| --- | --- |

6.1.4.4.

kombinētās bremžu iekārtas gadījumā Noteikumu Nr. 78 2.9. punkta izpratnē papildus norāda apstiprinātās bremžu uzlikas mezglu kombināciju(-as).

| 6.1.5. | Uz katra bremžu maiņas uzlikas mezgla vai loku bremžu maiņas uzlikas pastāvīgi redzams šāds apstiprinājuma datu kopums:






  6.1.5.1. | apstiprinājuma marķējuma zīme; |
| --- | --- | --- |

6.1.5.

Uz katra bremžu maiņas uzlikas mezgla vai loku bremžu maiņas uzlikas pastāvīgi redzams šāds apstiprinājuma datu kopums:

6.1.5.1.

apstiprinājuma marķējuma zīme;

| 6.1.5.2. | izgatavošanas datums, norādot vismaz mēnesi un gadu, vai arī partijas numurs; |
| --- | --- |

6.1.5.2.

izgatavošanas datums, norādot vismaz mēnesi un gadu, vai arī partijas numurs;

| 6.1.5.3. | bremžu uzlikas marka un tips. |
| --- | --- |

6.1.5.3.

bremžu uzlikas marka un tips.

6.2.   Prasības bremžu maiņas disku vai bremžu maiņas trumuļu iepakojumam un marķējumam

6.2.1.   Katra pārdotā vienība ir nodrošināta ar vismaz šādu informāciju:

| 6.2.1.1. | daļas numuru; |
| --- | --- |

6.2.1.1.

daļas numuru;

| 6.2.1.2. | mehānisko transportlīdzekļu gadījumā:
  transportlīdzekļa marku, tipu un tirdzniecības nosaukumu, asi, uz kuras paredzēta uzstādīšana, un transportlīdzekļa ražošanas periodu; ja ražošanas periods nav zināms, drīkst izmantot atsauci uz oriģinālās daļas numuru / identifikācijas kodu; |
| --- | --- |

6.2.1.2.

mehānisko transportlīdzekļu gadījumā:

transportlīdzekļa marku, tipu un tirdzniecības nosaukumu, asi, uz kuras paredzēta uzstādīšana, un transportlīdzekļa ražošanas periodu; ja ražošanas periods nav zināms, drīkst izmantot atsauci uz oriģinālās daļas numuru / identifikācijas kodu;

| 6.2.1.3. | piekabju gadījumā lieto atsauci uz oriģinālās daļas numuru/identifikācijas kodu. |
| --- | --- |

6.2.1.3.

piekabju gadījumā lieto atsauci uz oriģinālās daļas numuru/identifikācijas kodu.

| 6.2.1.4. | Katrs iepakojums satur uzstādīšanas instrukcijas tās valsts valodā, kurā iepakojums tiek pārdots:






  6.2.1.4.1. | ar īpašu norādi uz palīgdetaļām; |
| --- | --- | --- |

6.2.1.4.

Katrs iepakojums satur uzstādīšanas instrukcijas tās valsts valodā, kurā iepakojums tiek pārdots:

6.2.1.4.1.

ar īpašu norādi uz palīgdetaļām;

| 6.2.1.4.2. | ar norādi, ka bremžu maiņas diski un trumuļi ir jāmaina kā ass komplekti. |
| --- | --- |

6.2.1.4.2.

ar norādi, ka bremžu maiņas diski un trumuļi ir jāmaina kā ass komplekti.

6.2.2.   Marķējums

Katru saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu bremžu disku/trumuli noturīgi marķē vismaz ar šādu informāciju:

| 6.2.2.1. | ražotāja nosaukumu vai preču zīmi; |
| --- | --- |

6.2.2.1.

ražotāja nosaukumu vai preču zīmi;

| 6.2.2.2. | apstiprinājuma numuru; |
| --- | --- |

6.2.2.2.

apstiprinājuma numuru;

| 6.2.2.3. | daļas numuru; |
| --- | --- |

6.2.2.3.

daļas numuru;

| 6.2.2.4. | norādi, kas nodrošina ražošanas procesa izsekojamību (piem., datumu, partijas numuru, izcelsmes kodu); |
| --- | --- |

6.2.2.4.

norādi, kas nodrošina ražošanas procesa izsekojamību (piem., datumu, partijas numuru, izcelsmes kodu);

| 6.2.2.5. | bremžu diska minimālo biezumu vai maksimālo pieļaujamo bremžu trumuļa iekšējo diametru. |
| --- | --- |

6.2.2.5.

bremžu diska minimālo biezumu vai maksimālo pieļaujamo bremžu trumuļa iekšējo diametru.

7.   MAIŅAS DAĻU PĀRVEIDOJUMI UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

7.1.   Par katru maiņas daļas pārveidojumu informē tipa apstiprinājumu piešķīrušo tipa apstiprinātāju iestādi. Tad šī iestāde drīkst vai nu:

| 7.1.1. | uzskatīt, ka veiktie pārveidojumi nevarētu radīt vērā ņemamu negatīvu ietekmi un ka maiņas daļa jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- |

7.1.1.

uzskatīt, ka veiktie pārveidojumi nevarētu radīt vērā ņemamu negatīvu ietekmi un ka maiņas daļa jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām; vai

| 7.1.2. | nepieciešams atkārtots testa ziņojums no tehniskā dienesta, kas atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

7.1.2.

nepieciešams atkārtots testa ziņojums no tehniskā dienesta, kas atbildīgs par testu veikšanu.

7.2.   Apstiprinājuma apliecinājumu vai atteikumu, konkrēti norādot pārveidojumus, paziņo šos noteikumus piemērojošajām 1958. gada Nolīguma līgumslēdzējām pusēm, izmantojot iepriekš 4.4. punktā noteikto procedūru.

7.3.   Apstiprinājuma paplašinājumu piešķirošā kompetentā iestāde katram šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un informē par to citas šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma līgumslēdzējas puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošu veidlapu.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

8.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātās maiņas daļas ražo tā, lai tās atbilst apstiprinātajam tipam.

8.2.   Uzskata, ka oriģinālās daļas, par kurām iesniegts 3.2. punktā minētais pieteikums, atbilst 8. punkta prasībām.

8.3.   Lai pārliecinātos par 8.1. punkta prasību izpildi, veic pienācīgus ražošanas kontroles pasākumus. Tie ietver izejmateriālu un izmantoto sastāvdaļu kontroli.

8.4.   Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:

| 8.4.1. | nodrošina, ka katram bremžu maiņas uzlikas mezgla tipam vai loku bremžu maiņas uzlikas tipam veic vismaz attiecīgos testus, kas noteikti šo noteikumu 5.2.2. punktā un 9. pielikumā, kuriem ir statistikas metodēs balstīts un gadījuma raksturs saskaņā ar regulāru kvalitātes nodrošināšanas procedūru. Stāvbremzes uzliku mezgliem piemēro tikai 5.2.2. punktā aprakstīto bīdes izturību; |
| --- | --- |

8.4.1.

nodrošina, ka katram bremžu maiņas uzlikas mezgla tipam vai loku bremžu maiņas uzlikas tipam veic vismaz attiecīgos testus, kas noteikti šo noteikumu 5.2.2. punktā un 9. pielikumā, kuriem ir statistikas metodēs balstīts un gadījuma raksturs saskaņā ar regulāru kvalitātes nodrošināšanas procedūru. Stāvbremzes uzliku mezgliem piemēro tikai 5.2.2. punktā aprakstīto bīdes izturību;

| 8.4.2. | nodrošina, ka katram maiņas diskam un trumulim veic vismaz šo noteikumu 9. pielikumā noteiktos testus, kuriem ir statistikas metodēs balstīts un gadījuma raksturs saskaņā ar regulāru kvalitātes nodrošināšanas procedūru; |
| --- | --- |

8.4.2.

nodrošina, ka katram maiņas diskam un trumulim veic vismaz šo noteikumu 9. pielikumā noteiktos testus, kuriem ir statistikas metodēs balstīts un gadījuma raksturs saskaņā ar regulāru kvalitātes nodrošināšanas procedūru;

| 8.4.3. | nodrošina efektīvas ražojumu kvalitātes kontroles procedūru esamību; |
| --- | --- |

8.4.3.

nodrošina efektīvas ražojumu kvalitātes kontroles procedūru esamību;

| 8.4.4. | var piekļūt kontroles aprīkojumam, kas nepieciešams katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei; |
| --- | --- |

8.4.4.

var piekļūt kontroles aprīkojumam, kas nepieciešams katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei;

| 8.4.5. | analizē katra testa veida rezultātus, lai verificētu un nodrošinātu ražojuma raksturlielumu pastāvīgumu, ņemot vērā ražošanas pielaides; |
| --- | --- |

8.4.5.

analizē katra testa veida rezultātus, lai verificētu un nodrošinātu ražojuma raksturlielumu pastāvīgumu, ņemot vērā ražošanas pielaides;

| 8.4.6. | nodrošina testu rezultātu datu reģistrēšanu un pievienoto dokumentu pieejamību laikposmā, kas noteikts, vienojoties ar administratīvo iestādi; |
| --- | --- |

8.4.6.

nodrošina testu rezultātu datu reģistrēšanu un pievienoto dokumentu pieejamību laikposmā, kas noteikts, vienojoties ar administratīvo iestādi;

| 8.4.7. | nodrošina, ka jebkādi paraugi vai testu paraugi, kas apliecina neatbilstību konkrētā veida testam, iniciē citu paraugu ņemšanu un citus testus. Veic visus nepieciešamos pasākumus, lai atjaunotu attiecīgās ražošanas atbilstību. |
| --- | --- |

8.4.7.

nodrošina, ka jebkādi paraugi vai testu paraugi, kas apliecina neatbilstību konkrētā veida testam, iniciē citu paraugu ņemšanu un citus testus. Veic visus nepieciešamos pasākumus, lai atjaunotu attiecīgās ražošanas atbilstību.

8.5.   Tipa apstiprinājumu piešķīrusī kompetentā iestāde drīkst jebkurā laikā verificēt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrai ražošanas vienībai.

8.5.1.   Katras inspicēšanas laikā inspektoram nodod testu žurnālu un ražošanas uzraudzības ziņojumus.

8.5.2.   Paraugus testēšanai ražotāja laboratorijā inspektors drīkst ņemt pēc izvēles. Paraugu minimālo skaitu drīkst noteikt atbilstoši paša ražotāja veikto verifikāciju rezultātiem.

8.5.3.   Ja konstatē neapmierinošu kvalitātes līmeni vai ja šķiet nepieciešams verificēt atbilstīgi 8.5.2. punktam veikto testu derīgumu, inspektors izvēlas paraugus nosūtīšanai tipa apstiprināšanas testus veikušajam tehniskajam dienestam.

8.5.4.   Kompetentā iestāde drīkst veikt jebkuru šajos noteikumos noteikto testu.

8.5.5.   Kompetentās iestādes atļauto inspicēšanu normāls biežums ir viena reize gadā. Ja kāda no šiem apmeklējumiem laikā reģistrē negatīvus rezultātus, kompetentā iestāde nodrošina visu nepieciešamo pasākumu veikšanu iespējai ātrākai ražošanas atbilstības atjaunošanai.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

9.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirtu bremžu maiņas uzlikas mezgla tipa vai loku bremžu maiņas uzlikas tipa apstiprinājumu drīkst anulēt, ja netiek izpildītas iepriekš 8.1. punktā noteiktās prasības.

Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirtu bremžu maiņas trumuļa tipa vai bremžu maiņas diska tipa apstiprinājumu drīkst anulēt, ja netiek izpildītas iepriekš 8.1. punktā noteiktās prasības.

9.2.   Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma līgumslēdzēja puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to informē citas šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses, izmantojot šo noteikumu 1.A vai 1.B pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

10.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi izbeidz ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu maiņas daļu, tas informē par to apstiprinājumu piešķīrušo iestādi. Saņēmusi attiecīgu paziņojumu, šī iestāde par to informē citas šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1.A vai 1.B pielikumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

11.   PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma līgumslēdzējas puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam par apstiprināšanas testiem atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu, kas piešķir tipa apstiprinājumu un kam nosūta citās valstīs izsniegtus paziņojumus par apstiprinājumu vai par apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu, vai anulēšanu, vai par ražošanas pilnīgu izbeigšanu, nosaukumus un adreses.

12.   PĀREJAS NOTEIKUMI

12.1.   No 02. sērijas grozījumu spēkā stāšanās datuma neviena šos noteikumus piemērojošā līgumslēdzēja puse neatsaka piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar 02. sērijas grozījumiem.

12.2.   Pat pēc 02. sērijas grozījumu spēkā stāšanās datuma saskaņā ar šo noteikumu 01. sērijas grozījumiem piešķirtie bremžu uzlikas mezgla un loku bremžu uzlikas apstiprinājumi paliek spēkā, un šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses turpina tos akceptēt un neatsaka piešķirt saskaņā ar šo noteikumu 01. sērijas grozījumiem piešķirtu apstiprinājumu paplašinājumus.

12.3.   Šos noteikumus piemērojošās līgumslēdzējas puses turpina atļaut uzstādīt vai lietot ekspluatācijā esošos transportlīdzekļos bremžu maiņas uzlikas mezglu, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem to sākotnējā, negrozītajā redakcijā.

---

(1)  Šajos noteikumos atsauces uz Noteikumiem Nr. 13, 13-H vai 78 tiek uzskatītas arī par atsaucēm uz jebkuru citu starptautisku normatīvu aktu, tādu kā 71/320/EEK, kas nosaka tādas pašas tehniskās prasības kā Noteikumi Nr. 13, 13-H vai 78. Attiecīgi interpretē atsauces uz konkrētiem noteikumu punktiem.

1

(2)  To nepiemēro iespējamām maiņas daļu papildfunkcijām, piemēram, ātruma noteikšanai integrētu ātruma noteikšanas ierīču gadījumā vai riteņu vadīšanai integrētu riteņu rumbu gadījumā.

2

(3)  Ja šādas bremžu uzlikas nav pieejamas tirgū, kā alternatīvu drīkst izmantot 8.2. punktā uzskaitītās bremžu uzlikas.

3

(4)  1958. gada Nolīguma līgumslēdzēju pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

4

(5)  Pēc apstiprinājuma atbilstīgi Noteikumiem Nr. 90 pieteikuma iesniedzēja(-u) pieprasījuma tipa apstiprinātāja iestāde sniedz informāciju, ko satur apstiprinājuma atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13 2. pielikuma 1. papildinājums vai apstiprinājuma atbilstīgi Noteikumiem Nr. 13-H 1. pielikuma papildinājums. Tomēr šo informāciju sniedz tikai nolūkā iegūt apstiprinājumus atbilstīgi Noteikumiem Nr. 90.

5

(6)  Visnelabvēlīgākā gadījuma analīzē jāiekļauj šādi tehniskie raksturlielumi (vismaz) par katru transportlīdzekļa tipu lietojuma diapazonā:

6

| a) | rotora diametrs; |
| --- | --- |

a)

rotora diametrs;

| b) | rotora biezums; |
| --- | --- |

b)

rotora biezums;

| c) | ventilējams vai pilns rotors; |
| --- | --- |

c)

ventilējams vai pilns rotors;

| d) | virzuļa diametrs; |
| --- | --- |

d)

virzuļa diametrs;

| e) | riepas dinamiskais rādiuss; |
| --- | --- |

e)

riepas dinamiskais rādiuss;

| f) | transportlīdzekļa masa; |
| --- | --- |

f)

transportlīdzekļa masa;

| g) | masa uz asi un bremzēšanas spēka procenti uz šo asi; |
| --- | --- |

g)

masa uz asi un bremzēšanas spēka procenti uz šo asi;

| h) | transportlīdzekļa maksimālais ātrums. |
| --- | --- |

h)

transportlīdzekļa maksimālais ātrums.

Testa apstākļus norāda testa ziņojumā.

(7)  Skatīt 6. zemsvītras piezīmi.

7

(8)  Skatīt 6. zemsvītras piezīmi.

8

(9)  Šis tests ir iekļauts ražošanas atbilstības nolūkā. Par minimālajiem lielumiem un pielaidēm vienojas ar tehnisko dienestu.

9

(10)  Neattiecas peldošā diska gadījumā

10

(11)  Ra-lielums saskaņā ar ISO 1302:2002

11

(12)  Ra lielums saskaņā ar ISO 1302:2002.

12

---

1.A PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašinājumu

apstiprinājuma atteikumu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

bremžu maiņas uzlikas mezglam vai loku bremžu maiņas uzlikai atbilstīgi Noteikumiem Nr. 90

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr.

1. Pieteikuma iesniedzēja nosaukums un adrese

2. Ražotāja nosaukums un adrese

3. Bremžu uzlikas mezgla/loku bremžu uzlikas marka un tips (2)

4. Bremžu uzlikas marka un tips

5. Transportlīdzekļi/asis/bremzes, kam bremžu uzlikas mezgla tips/loku bremžu uzlikas tips kvalificējas kā bremžu oriģinālais uzlikas mezgls/loku bremžu oriģinālā uzlika:

6. Transportlīdzekļi/asis/bremzes, kam bremžu uzlikas mezgla tips/loku bremžu uzlikas tips kvalificējas kā bremžu maiņas uzlikas mezgls/loku bremžu maiņas uzlika:

6.1. Noteikumu Nr. 78 2.9. punkta izpratnē kombinētās bremžu iekārtas gadījumā papildus norāda apstiprinātās bremžu uzlikas mezglu kombināciju(-as):

7. Iesniegts apstiprināšanai (datums)

8. Par apstiprināšanas testiem atbildīgais tehniskais dienests

8.1. Testa ziņojuma datums

8.2. Testa ziņojuma numurs

9. Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/anulēts (2)

10. Vieta

11. Datums

12. Paraksts

13. Šis dokumentam ir pievienots saraksts ar apstiprinājuma lietas dokumentiem, kas nodoti tipa apstiprinājumu piešķīrušajām tipa apstiprinātājām iestādēm un ko var saņemt pēc pieprasījuma.

(1) Valsts, kas piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu, pazīšanas numurs (skatīt apstiprināšanas nosacījumus šajos noteikumos).

(2) Nevajadzīgo svītrot.

---

1.B PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašinājumu

apstiprinājuma atteikumu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

bremžu maiņas diskam vai bremžu maiņas trumulim atbilstīgi Noteikumiem Nr. 90

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr.

1. Pieteikuma iesniedzēja nosaukums un adrese

2. Ražotāja nosaukums un adrese

3. Bremžu diska/trumuļa marka un tips

4. Transportlīdzekļi/asis, kam bremžu maiņas disks vai bremžu maiņas trumulis apstiprināts:

5. Iesniegts apstiprināšanai (datums)

6. Par apstiprināšanas testiem atbildīgais tehniskais dienests

6.1. Testa ziņojuma datums

6.2. Testa ziņojuma numurs

7. Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/anulēts (2)

8. Vieta

9. Datums

10. Paraksts

11. Šis dokumentam ir pievienots saraksts ar apstiprinājuma lietas dokumentiem, kas nodoti tipa apstiprinājumu piešķīrušajām tipa apstiprinātājām iestādēm un ko var saņemt pēc pieprasījuma.

(1) Valsts, kas piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu, pazīšanas numurs (skatīt apstiprināšanas nosacījumus šajos noteikumos).

(2) Nevajadzīgo svītrot.

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA ZĪMES IZKĀRTOJUMS UN APSTIPRINĀJUMA DATI

(skatīt šo noteikumu 4.2. punktu)

Image 25

Dotajā apstiprinājuma marķējuma zīmē redzams, ka konkrētā daļa ir apstiprināta Francijā (E2) atbilstīgi Noteikumiem Nr. 90 ar apstiprinājuma numuru C0359/7248. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājuma piešķirts saskaņā ar Noteikumu Nr. 90 prasībām, ievērojot 02. sērijas grozījumus.

Kluča mezgla marķējuma piemērs

Apstiprinājuma marķējuma zīme

Mezgla ražošanas datums un ražotāja nosaukums vai tirdzniecības zīme

Bremžu uzlikas marka un tips

Loka mezgla marķējuma piemērs

Appstiprinājuma marķējuma zīme

Mezgla ražošanas datums un ražotāja nosaukums vai tirdzniecības zīme

Bremžu uzlikas marka un tips

Loku bremžu uzlikas marķējuma piemērs

Bremžu uzlikas marka un tips

Ražošanas datums

Apstiprinājuma marķējuma zīme

Piezīme. Piemērā parādītās marķējuma zīmju atrašanās vietas un savstarpējais izvietojums nav obligāts.

---

3. PIELIKUMS

PRASĪBAS M1, M2 UN N1 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻU BREMŽU MAIŅAS UZLIKAS MEZGLIEM

1.   ATBILSTĪBA NOTEIKUMIEM Nr. 13 VAI 13-H

Atbilstību Noteikumu Nr. 13 vai 13-H prasībām pierāda transportlīdzekļa testā.

1.1.   Transportlīdzekļa sagatavošana

1.1.1.   Testa transportlīdzeklis

Transportlīdzekli, kas ir tā(-o) tipa(-u) paraugs, kam pieprasīts bremžu maiņas uzlikas mezgla apstiprinājums, aprīko ar tā tipa bremžu maiņas uzlikas mezgliem, kura apstiprinājums ir pieprasīts, un ar iekārtām bremžu testēšanai, kā noteikts Noteikumos Nr. 13 un 13-H.

Testam iesniegtās bremžu uzlikas uzstāda attiecīgās bremzēs un, kamēr nav reglamentēta piestrādes procedūra, tās piestrādā atbilstoši ražotāja norādījumiem, vienojoties par to ar tehnisko dienestu.

1.1.2.   Pieslīpēšanas (piestrādes) procedūra

1.1.2.1.   Vispārīgi nosacījumi

Testam iesniegtos bremžu uzlikas mezglus uzstāda attiecīgās bremzēs. Bremžu maiņas uzlikas mezgla gadījumā lieto jaunas bremžu uzlikas. Loku bremžu uzlikas drīkst apstrādāt ar darbmašīnu, lai panāktu labāko iespējamo sākotnējo kontaktu starp uzlikām un trumuli(-ļiem). Testa transportlīdzeklis ir pilnībā noslogots.

Salīdzināšanas testiem lietojamos un testa transportlīdzeklī jau uzstādītos bremžu oriģinālos uzlikas mezglus drīkst izmantot ar nosacījumu, ka tie ir labā stāvoklī un nav nodiluši par vairāk kā 20 % no sākotnējā biezuma. Tiem nedrīkst būt redzami bojājumi, plaisas, pārmērīga korozija vai pārkaršanas pēdas. Tos pieslīpē atbilstoši turpmāk aprakstītajai procedūrai.

1.1.2.2.   Procedūra

Nobraukt vismaz 50 km attālumu un darbināt bremzes vismaz 100 reižu ar dažādiem palēninājumiem (vismaz starp 1 m/s2 un 5 m/s2) pie sākotnējiem ātrumiem starp 50 km/h un 120 km/h. Pieslīpēšanas procedūras laikā vismaz trīs reizes sasniegt temperatūru diapazonā no 250 °C līdz 500 °C kluču mezgliem vai no 150 °C līdz 250 °C loku bremžu uzlikas mezgliem (mērītu uz diska vai trumuļa saskares virsmas). Temperatūras nedrīkst pārsniegt 500 °C kluču mezgliem un 250 °C loku bremžu uzlikas mezgliem.

1.1.2.3.   Veiktspējas pārbaude

Bremzējot vienlaicīgi tikai vienu asi, nobremzēt piecas reizes no 70 km/h līdz 0 km/h (ar priekšējo asi) un no 45 km/h līdz 0 km/h (ar aizmugurējo asi), spiedienam maģistrālē esot 4 Mpa (1) un sākotnējai temperatūrai esot 100 °C katrā apstāšanās reizē. Pieciem secīgiem nemonotoniem rezultātiem jāiekļaujas 0,6 m/s2 (priekšējā ass) vai 0,4 m/s2 (aizmugurējā ass) pielaides robežās no lielākā vidējā palēninājuma.

Ja šis nosacījums netiek izpildīts, 1.1.2.2. punktā noteikto pieslīpēšanas procedūru paplašina un atkārto 1.1.2.3. punktā noteikto veiktspējas pārbaudi.

1.2.   Transportlīdzekļa bremžu iekārtu testē atbilstoši Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1. un 2. punkta vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 1. un 2. punkta prasībām konkrētajai transportlīdzekļa kategorijai (M1, M2 vai N1), atkarībā no piemērojamās un ņemot vērā iekārtas sākotnējo apstiprinājumu. Piemērojamās prasības vai testi ir šādi.

1.2.1.   Darba bremžu iekārtai:

1.2.1.1.   slogota transportlīdzekļa 0. tipa tests ar atvienotu motoru saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.4.2. punktu vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 1.4.2. punktu;

1.2.1.2.   neslogota un slogota transportlīdzekļa 0. tipa tests ar neatvienotu motoru saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.4.3.1. punktu (stabilitātes tests) un 1.4.3.2. punktu (tikai tests ar sākotnējo ātrumu v = 0,8 vmax) vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 1.4.3.1. un 1.4.3.2. punktu;

1.2.1.3.   I tipa tests saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.5. punktu vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 1.5. punktu.

1.2.2.   Papildu bremžu iekārtai:

1.2.2.1.   slogota transportlīdzekļa 0. tipa tests ar atvienotu motoru saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 2.2. punktu vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 2.2. punktu (to drīkst neveikt gadījumos, kad atbilstība prasībām ir acīmredzama, piem., bremžu iekārta ar diagonālu dalījumu).

1.2.3.   Stāvbremzes iekārtai:

(piemēro tikai tad, ja bremzes, kuru uzlikas iesniegtas apstiprināšanai, izmanto kā stāvbremzi)

1.2.3.1.   slogota transportlīdzekļa stāvbremzes tests 18 procentu slīpumā saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 2.3.1. punktu vai slogota transportlīdzekļa stāvbremzes tests 20 procentu slīpumā saskaņā ar Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 2.3.1. punktu.

1.3.   Transportlīdzeklim jāatbilst visām attiecīgajām prasībām, kas konkrētajai transportlīdzekļa kategorijai noteiktas Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 2. punktā vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 2. punktā.

2.   PAPILDU PRASĪBAS

Papildu prasību izpildi pierāda, izmantojot vienu no šādām divām metodēm.

2.1.   Transportlīdzekļa tests (nodalītu asu tests)

Šajā testā transportlīdzekli pilnībā noslogo un bremzē ar atvienotu motoru uz horizontāla ceļa.

Transportlīdzekļa darba bremžu vadības sistēmu aprīko ar priekšējās un aizmugurējās ass bremžu nodalīšanu tā, lai katras no tām varētu darbināt neatkarīgi.

Ja bremžu uzlikas mezgla apstiprinājums vajadzīgs priekšējās ass bremzēm, visu testa laiku aizmugurējās ass bremzes netiek darbinātas.

Ja bremžu uzlikas mezgla apstiprinājums vajadzīgs aizmugurējās ass bremzēm, visu testa laiku priekšējās ass bremzes netiek darbinātas.

2.1.1.   Aukstu bremžu veiktspējas ekvivalences tests

Salīdzina auksta bremžu maiņas uzlikas mezgla un auksta bremžu oriģinālā uzlikas mezgla veiktspēju, salīdzinot ar šādu metodi veiktas testēšanas rezultātus.

| 2.1.1.1. | Veic vismaz sešas bremzēšanas ar atšķirīgiem pedāļa nospiešanas spēkiem vai spiedieniem maģistrālē līdz riteņu bloķēšanai vai, alternatīvi, līdz vidējam maksimālajam palēninājumam 6 m/s2, vai līdz maksimālajam pieļaujamajam pedāļa nospiešanas spēkam konkrētajai transportlīdzekļa kategorijai no sākotnējā ātruma, kāds norādīts turpmāk tabulā:







  Transportlīdzekļa kategorija | Testa ātrums, km/h |
| --- | --- | --- |
| Priekšējā ass | Aizmugurējā ass |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |

2.1.1.1.

Veic vismaz sešas bremzēšanas ar atšķirīgiem pedāļa nospiešanas spēkiem vai spiedieniem maģistrālē līdz riteņu bloķēšanai vai, alternatīvi, līdz vidējam maksimālajam palēninājumam 6 m/s2, vai līdz maksimālajam pieļaujamajam pedāļa nospiešanas spēkam konkrētajai transportlīdzekļa kategorijai no sākotnējā ātruma, kāds norādīts turpmāk tabulā:

Transportlīdzekļa kategorija

Testa ātrums, km/h

Priekšējā ass

Aizmugurējā ass

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

Bremžu sākotnējā temperatūra katras bremzēšanas sākumā ir ≤ 100 °C.

| 2.1.1.2. | Katrā bremzēšanas reizē reģistrē un grafiski attēlo pedāļa nospiešanas spēku vai spiedienu maģistrālē un vidējo maksimālo palēninājumu un nosaka pedālim pielikto spēku vai spiedienu maģistrālē, kāds vajadzīgs, lai sasniegtu (ja iespējams) vidējo maksimālo palēninājumu 5 m/s2 priekšējās ass bremzēm un 3 m/s2 – aizmugurējās ass bremzēm. Ja šīs vērtības nevar sasniegt ar maksimālo atļauto pedāļa nospiešanas spēku, kā alternatīvu nosaka pedāļa nospiešanas spēku vai spiedienu maģistrālē, kāds nepieciešams maksimālā palēninājuma sasniegšanai. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Katrā bremzēšanas reizē reģistrē un grafiski attēlo pedāļa nospiešanas spēku vai spiedienu maģistrālē un vidējo maksimālo palēninājumu un nosaka pedālim pielikto spēku vai spiedienu maģistrālē, kāds vajadzīgs, lai sasniegtu (ja iespējams) vidējo maksimālo palēninājumu 5 m/s2 priekšējās ass bremzēm un 3 m/s2 – aizmugurējās ass bremzēm. Ja šīs vērtības nevar sasniegt ar maksimālo atļauto pedāļa nospiešanas spēku, kā alternatīvu nosaka pedāļa nospiešanas spēku vai spiedienu maģistrālē, kāds nepieciešams maksimālā palēninājuma sasniegšanai.

| 2.1.1.3. | Uzskata, ka bremžu maiņas uzlikas mezgls uzrāda bremžu oriģinālajam uzlikas mezglam līdzīgus veiktspējas raksturlielumus, ja sasniegtie vidējie maksimālie palēninājumi pie tāda paša vadības spēka vai spiediena maģistrālē iegūtās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās atrodas 15 procentu robežās no palēninājumiem, kādi sasniegti ar bremžu oriģinālo uzlikas mezglu. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Uzskata, ka bremžu maiņas uzlikas mezgls uzrāda bremžu oriģinālajam uzlikas mezglam līdzīgus veiktspējas raksturlielumus, ja sasniegtie vidējie maksimālie palēninājumi pie tāda paša vadības spēka vai spiediena maģistrālē iegūtās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās atrodas 15 procentu robežās no palēninājumiem, kādi sasniegti ar bremžu oriģinālo uzlikas mezglu.

2.1.2.   Ātruma jutīguma tests

2.1.2.1.   Pieliekot pedālim spēku, kāds iegūts atbilstīgi šī pielikuma 2.1.1.2. punktam, un ar bremžu sākotnējo temperatūru ≤ 100 °C veic trīs bremzēšanas no katra no šādiem ātrumiem:

| a) | ar priekšējo asi: 65, 100 km/h un papildus 135 km/h, ja vmax pārsniedz 150 km/h; |
| --- | --- |

a)

ar priekšējo asi: 65, 100 km/h un papildus 135 km/h, ja vmax pārsniedz 150 km/h;

| b) | ar aizmugurējo asi: 45, 65 km/h un papildus 90 km/h, ja vmax pārsniedz 150 km/h. |
| --- | --- |

b)

ar aizmugurējo asi: 45, 65 km/h un papildus 90 km/h, ja vmax pārsniedz 150 km/h.

2.1.2.2.   Katrai trīs bremzēšanas reižu grupai aprēķina vidējo rezultātu un grafiski attēlo ātruma un atbilstošā vidējā maksimālā palēninājuma sakarību.

2.1.2.3.   Reģistrētajiem vidējiem maksimālajiem palēninājumiem lielākos ātrumos jāiekļaujas 15 procentu robežās no vismazākajā ātrumā reģistrētā.

2.2.   Tests ar inerces dinamometru

2.2.1.   Testa iekārta

Testa veikšanai inerces dinamometru aprīko ar konkrēto transportlīdzekļa bremzi. Dinamometru aprīko ar mērierīcēm rotācijas ātruma, bremzēšanas momenta, spiediena bremžu maģistrālē, apgriezienu skaita pēc bremžu iedarbināšanas, bremzēšanas laika un bremžu rotora temperatūras nepārtrauktai reģistrēšanai.

2.2.2.   Testa nosacījumi

2.2.2.1.   Dinamometra rotējošā masa atbilst pusei no transportlīdzekļa maksimālās masas daļas uz asi, kā norādīts turpmāk tabulā, un šim(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem) lielākās atļautās riepas rites rādiusam.

| Transportlīdzekļa kategorija | Transportlīdzekļa maksimālās masas daļa uz asi |
| --- | --- |
| Priekša | Aizmugure |
| M1 | 0,77 | 0,32 |
| M2 | 0,69 | 0,44 |
| N1 | 0,66 | 0,39 |

Transportlīdzekļa kategorija

Transportlīdzekļa maksimālās masas daļa uz asi

Priekša

Aizmugure

M1

0,77

0,32

M2

0,69

0,44

N1

0,66

0,39

2.2.2.2.   Dinamometra sākotnējais rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam, kā norādīts šī pielikuma 2.2.3. un 2.2.4. punktā, un izriet no riepas dinamiskā rites rādiusa.

2.2.2.3.   Testam iesniegtās bremžu uzlikas uzstāda attiecīgās bremzēs un pieslīpē (piestrādā) saskaņā ar šādu procedūru:

| | Piestrādes 1. fāze, 64 piebremzēšanas no 80 km/h līdz 30 km/h ar dažādiem spiedieniem maģistrālē: | Aizmugurējā ass | Aizmugurējā ass |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametrs | Priekšējā ass | Diska bremzes | Loku bremzes |
| Piebremzēšanu skaits ciklā | 32 | 32 | 32 |
| Bremzē ātrumā (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| Pārtrauc bremzēt ātrumā (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| Bremžu sākotnējā temperatūra (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Bremžu beigu temperatūra (°C) | Nav noteikta | Nav noteikta | Nav noteikta |
| Spiediens 1. piebremzēšanā (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Spiediens 2. piebremzēšanā (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Spiediens 3. piebremzēšanā (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Spiediens 4. piebremzēšanā (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Spiediens 5. piebremzēšanā (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Spiediens 6. piebremzēšanā (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Spiediens 7. piebremzēšanā (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Spiediens 8. piebremzēšanā (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Spiediens 9. piebremzēšanā (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Spiediens 10. piebremzēšanā (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Spiediens 11. piebremzēšanā (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Spiediens 12. piebremzēšanā (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Spiediens 13. piebremzēšanā (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Spiediens 14. piebremzēšanā (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Spiediens 15. piebremzēšanā (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Spiediens 16. piebremzēšanā (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| Spiediens 17. piebremzēšanā (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Spiediens 18. piebremzēšanā (kPa) | 5 100 | 5 100 | 5 100 |
| Spiediens 19. piebremzēšanā (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Spiediens 20. piebremzēšanā (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Spiediens 21. piebremzēšanā (kPa) | 4 200 | 4 200 | 4 200 |
| Spiediens 22. piebremzēšanā (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Spiediens 23. piebremzēšanā (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Spiediens 24. piebremzēšanā (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| Spiediens 25. piebremzēšanā (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Spiediens 26. piebremzēšanā (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Spiediens 27. piebremzēšanā (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Spiediens 28. piebremzēšanā (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Spiediens 29. piebremzēšanā (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Spiediens 30. piebremzēšanā (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Spiediens 31. piebremzēšanā (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Spiediens 32. piebremzēšanā (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Ciklu skaits | 2 | 2 | 2 |

Piestrādes 1. fāze, 64 piebremzēšanas no 80 km/h līdz 30 km/h ar dažādiem spiedieniem maģistrālē:

Aizmugurējā ass

Aizmugurējā ass

Parametrs

Priekšējā ass

Diska bremzes

Loku bremzes

Piebremzēšanu skaits ciklā

32

32

32

Bremzē ātrumā (km/h)

80

80

80

Pārtrauc bremzēt ātrumā (km/h)

30

30

30

Bremžu sākotnējā temperatūra (°C)

< 100

< 100

< 80

Bremžu beigu temperatūra (°C)

Nav noteikta

Nav noteikta

Nav noteikta

Spiediens 1. piebremzēšanā (kPa)

1 500

1 500

1 500

Spiediens 2. piebremzēšanā (kPa)

3 000

3 000

3 000

Spiediens 3. piebremzēšanā (kPa)

1 500

1 500

1 500

Spiediens 4. piebremzēšanā (kPa)

1 800

1 800

1 800

Spiediens 5. piebremzēšanā (kPa)

2 200

2 200

2 200

Spiediens 6. piebremzēšanā (kPa)

3 800

3 800

3 800

Spiediens 7. piebremzēšanā (kPa)

1 500

1 500

1 500

Spiediens 8. piebremzēšanā (kPa)

2 600

2 600

2 600

Spiediens 9. piebremzēšanā (kPa)

1 800

1 800

1 800

Spiediens 10. piebremzēšanā (kPa)

3 400

3 400

3 400

Spiediens 11. piebremzēšanā (kPa)

1 500

1 500

1 500

Spiediens 12. piebremzēšanā (kPa)

2 600

2 600

2 600

Spiediens 13. piebremzēšanā (kPa)

1 500

1 500

1 500

Spiediens 14. piebremzēšanā (kPa)

2 200

2 200

2 200

Spiediens 15. piebremzēšanā (kPa)

3 000

3 000

3 000

Spiediens 16. piebremzēšanā (kPa)

4 600

4 600

4 600

Spiediens 17. piebremzēšanā (kPa)

2 600

2 600

2 600

Spiediens 18. piebremzēšanā (kPa)

5 100

5 100

5 100

Spiediens 19. piebremzēšanā (kPa)

2 200

2 200

2 200

Spiediens 20. piebremzēšanā (kPa)

1 800

1 800

1 800

Spiediens 21. piebremzēšanā (kPa)

4 200

4 200

4 200

Spiediens 22. piebremzēšanā (kPa)

1 500

1 500

1 500

Spiediens 23. piebremzēšanā (kPa)

1 800

1 800

1 800

Spiediens 24. piebremzēšanā (kPa)

4 600

4 600

4 600

Spiediens 25. piebremzēšanā (kPa)

2 600

2 600

2 600

Spiediens 26. piebremzēšanā (kPa)

1 500

1 500

1 500

Spiediens 27. piebremzēšanā (kPa)

3 400

3 400

3 400

Spiediens 28. piebremzēšanā (kPa)

2 200

2 200

2 200

Spiediens 29. piebremzēšanā (kPa)

1 800

1 800

1 800

Spiediens 30. piebremzēšanā (kPa)

3 000

3 000

3 000

Spiediens 31. piebremzēšanā (kPa)

1 800

1 800

1 800

Spiediens 32. piebremzēšanā (kPa)

3 800

3 800

3 800

Ciklu skaits

2

2

2

| | Piestrādes 2. fāze, 10 bremzēšanas no 100 km/h līdz 5 km/h ar 0,4 g palēninājumu un pieaugošām sākotnējām temperatūrām: | Aizmugurējā ass | Aizmugurējā ass |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametrs | Priekšējā ass | Diska bremzes | Loku bremzes |
| Bremzēšanu skaits ciklā | 10 | 10 | 10 |
| Bremzē ātrumā (km/h) | 100 | 100 | 100 |
| Pārtrauc bremzēt ātrumā (km/h) | < 5 | < 5 | < 5 |
| Palēninājuma līmenis (g) | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| Maksimālais spiediens (kPa) | 16 000 | 16 000 | 10 000 |
| Sākotnējā temperatūra 1 (°C) | < 100 | < 100 | < 100 |
| Sākotnējā temperatūra 2 (°C) | < 215 | < 215 | < 151 |
| Sākotnējā temperatūra 3 (°C) | < 283 | < 283 | < 181 |
| Sākotnējā temperatūra 4 (°C) | < 330 | < 330 | < 202 |
| Sākotnējā temperatūra 5 (°C) | < 367 | < 367 | < 219 |
| Sākotnējā temperatūra 6 (°C) | < 398 | < 398 | < 232 |
| Sākotnējā temperatūra 7 (°C) | < 423 | < 423 | < 244 |
| Sākotnējā temperatūra 8 (°C) | < 446 | < 446 | < 254 |
| Sākotnējā temperatūra 9 (°C) | < 465 | < 465 | < 262 |
| Sākotnējā temperatūra 10 (°C) | < 483 | < 483 | < 270 |
| Ciklu skaits | 1 | 1 | 1 |

Piestrādes 2. fāze, 10 bremzēšanas no 100 km/h līdz 5 km/h ar 0,4 g palēninājumu un pieaugošām sākotnējām temperatūrām:

Aizmugurējā ass

Aizmugurējā ass

Parametrs

Priekšējā ass

Diska bremzes

Loku bremzes

Bremzēšanu skaits ciklā

10

10

10

Bremzē ātrumā (km/h)

100

100

100

Pārtrauc bremzēt ātrumā (km/h)

< 5

< 5

< 5

Palēninājuma līmenis (g)

0,4

0,4

0,4

Maksimālais spiediens (kPa)

16 000

16 000

10 000

Sākotnējā temperatūra 1 (°C)

< 100

< 100

< 100

Sākotnējā temperatūra 2 (°C)

< 215

< 215

< 151

Sākotnējā temperatūra 3 (°C)

< 283

< 283

< 181

Sākotnējā temperatūra 4 (°C)

< 330

< 330

< 202

Sākotnējā temperatūra 5 (°C)

< 367

< 367

< 219

Sākotnējā temperatūra 6 (°C)

< 398

< 398

< 232

Sākotnējā temperatūra 7 (°C)

< 423

< 423

< 244

Sākotnējā temperatūra 8 (°C)

< 446

< 446

< 254

Sākotnējā temperatūra 9 (°C)

< 465

< 465

< 262

Sākotnējā temperatūra 10 (°C)

< 483

< 483

< 270

Ciklu skaits

1

1

1

| | Stabilizācija, 18 piebremzēšanas no 80 km/h līdz 30 km/h, ar spiedienu maģistrālē 3 000 kPa: | Aizmugurējā ass | Aizmugurējā ass |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametrs | Priekšējā ass | Diska bremzes | Loku bremzes |
| Bremzēšanu skaits ciklā | 18 | 18 | 18 |
| Bremzē ātrumā (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| Pārtrauc bremzēt ātrumā (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| Spiediens (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Bremžu sākotnējā temperatūra (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Bremžu beigu temperatūra (°C) | Nav noteikta | Nav noteikta | Nav noteikta |
| Ciklu skaits | 1 | 1 | 1 |

Stabilizācija, 18 piebremzēšanas no 80 km/h līdz 30 km/h, ar spiedienu maģistrālē 3 000 kPa:

Aizmugurējā ass

Aizmugurējā ass

Parametrs

Priekšējā ass

Diska bremzes

Loku bremzes

Bremzēšanu skaits ciklā

18

18

18

Bremzē ātrumā (km/h)

80

80

80

Pārtrauc bremzēt ātrumā (km/h)

30

30

30

Spiediens (kPa)

3 000

3 000

3 000

Bremžu sākotnējā temperatūra (°C)

< 100

< 100

< 80

Bremžu beigu temperatūra (°C)

Nav noteikta

Nav noteikta

Nav noteikta

Ciklu skaits

1

1

1

2.2.2.4.   Veic 5 bremzēšanas no 80 km/h līdz 0 km/h ar spiedienu maģistrālē 4 MPa un ar sākotnējo temperatūru 100 °C katrā apstāšanās reizē. Pieciem secīgiem nemonotoniem rezultātiem jāiekļaujas 0,6 m/s2 pielaides robežās no vidējā maksimālā palēninājuma.

Ja šī prasība nav izpildīta, pieslīpēšanas procedūras “Piestrādes 1. fāze” pirmo daļu atkārto, līdz tiek sasniegta vajadzīgā veiktspējas stabilitāte.

2.2.2.5.   Dzesējošā gaisa izmantošana ir atļauta. Gaisa plūsmas ātrums bremzēšanas laikā ir:

vair = 0,33 v,

kur:

| v | = | transportlīdzekļa ātrums testā, sākot bremzēt. |
| --- | --- | --- |

v

=

transportlīdzekļa ātrums testā, sākot bremzēt.

2.2.3.   Aukstu bremžu veiktspējas ekvivalences tests

Salīdzina auksta bremžu maiņas uzlikas mezgla un auksta bremžu oriģinālā uzlikas mezgla veiktspēju, salīdzinot ar šādu metodi veiktas testēšanas rezultātus.

2.2.3.1.   No sākotnējā ātruma 80 km/h M1 un N1 gadījumā un 60 km/h M2 gadījumā un ar bremžu temperatūru ≤ 100 °C katras bremzēšanas sākumā veic vismaz sešas bremzēšanas atšķirīgos maģistrāles spiediena intervālos līdz vidējam maksimālajam palēninājumam 6 m/s2.

2.2.3.2.   Reģistrē un grafiski attēlo spiedienu maģistrālē un vidējo maksimālo palēninājumu katrā bremzēšanas reizē un nosaka spiedienu maģistrālē, kāds nepieciešams 5 m/s2 sasniegšanai.

2.2.3.3.   Uzskata, ka bremžu maiņas uzlikas mezgls uzrāda bremžu oriģinālajam uzlikas mezglam līdzīgus veiktspējas raksturlielumus, ja sasniegtie vidējie maksimālie palēninājumi pie tāda paša vadības spēka vai spiediena maģistrālē iegūtās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās atrodas 15 procentu robežās no palēninājumiem, kādi sasniegti ar bremžu oriģinālo uzlikas mezglu.

2.2.4.   Ātruma jutīguma tests

2.2.4.1.   Izmantojot spiedienu maģistrālē, kāds iegūts saskaņā ar 2.2.3.2. punktu, un ar bremžu sākotnējo temperatūru ≤ 100 °C veic trīs bremzēšanas no rotācijas ātrumiem, kādi atbilst šādiem transportlīdzekļa lineārajiem ātrumiem:

75, 120 km/h un papildus 160 km/h, ja vmax pārsniedz 150 km/h.

2.2.4.2.   Katrai trīs bremzēšanas reižu grupai aprēķina vidējo rezultātu un grafiski attēlo ātruma un atbilstošā vidējā maksimālā palēninājuma sakarību.

2.2.4.3.   Reģistrētajiem vidējiem maksimālajiem palēninājumiem lielākos ātrumos jāiekļaujas 15 procentu robežās no vismazākajā ātrumā reģistrētā.

---

(1)  Bremžu iekārtām, kas nav hidrauliskas, izmanto ekvivalentu ievades vērtību.

---

4. PIELIKUMS

PRASĪBAS M3, N2 UN N3 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻU BREMžU MAIŅAS UZLIKAS MEZGLIEM UN LOKU BREMžU MAIŅAS UZLIKĀM

1.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TESTS

1.1.   Testa transportlīdzeklis

Transportlīdzekli, kas ir tā(-o) tipa(-u) paraugs, kam pieprasīts bremžu maiņas uzlikas mezgla apstiprinājums vai loku bremžu uzlikas apstiprinājums, aprīko ar tā tipa bremžu maiņas uzlikas mezgliem vai loku bremžu uzlikām, kura apstiprinājums ir pieprasīts, un ar iekārtām bremžu testēšanai, kā noteikts Noteikumos Nr. 13.

Testam iesniegtās bremžu uzlikas uzstāda attiecīgās bremzēs un, kamēr nav reglamentēta piestrādes procedūra, tās piestrādā atbilstoši ražotāja norādījumiem, vienojoties par to ar tehnisko dienestu.

1.2.   Testi un prasības

1.2.1.   Atbilstība Noteikumiem Nr. 13

1.2.1.1.   Transportlīdzekļa bremžu iekārtu testē atbilstoši Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1. un 2. punkta prasībām konkrētajai transportlīdzekļa kategorijai (M3, N2 vai N3). Piemērojamās prasības vai testi ir šādi.

1.2.1.1.1.   Darba bremžu iekārtai:

1.2.1.1.1.1.   slogota transportlīdzekļa 0. tipa tests ar atvienotu motoru;

1.2.1.1.1.2.   neslogota un slogota transportlīdzekļa 0. tipa tests ar neatvienotu motoru saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.4.3.1. punktu (stabilitātes tests) un 1.4.3.2. punktu (tikai tests ar sākotnējo ātrumu v = 0,8 vmax);

1.2.1.1.1.3.   I tipa tests saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.5.1. un 1.5.3. punktu;

1.2.1.1.1.4.   II tipa tests

Slogotu transportlīdzekli testē tā, ka pievadītā enerģija ir ekvivalenta tai, kāda slogotam transportlīdzeklim reģistrēta tādā pašā laika periodā, braucot ar vidējo ātrumu 30 km/h 2,5 procentu kritumā 6 km ar neieslēgtu pārnesumu, kad bremzēšanas enerģiju izmanto tikai darba bremzes.

1.2.1.1.2.   Papildu bremžu iekārtai:

1.2.1.1.2.1.   slogota transportlīdzekļa 0. tipa tests ar atvienotu motoru (šo testu drīkst neveikt, ja tas iekļauts testos saskaņā ar šī pielikuma 1.2.2. punktu).

1.2.1.1.3.   Stāvbremzes iekārtai:

(piemēro tikai tad, ja bremzes, kuru uzlikas iesniegtas apstiprināšanai, izmanto kā stāvbremzi)

1.2.1.1.3.1.   slogota transportlīdzekļa tests 18 procentu kritumā.

1.2.1.2.   Transportlīdzeklim jāatbilst visām attiecīgajām prasībām, kas konkrētajai transportlīdzekļa kategorijai noteiktas Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 2. punktā.

1.2.2.   Transportlīdzekļa tests (nodalītu asu tests)

Turpmāk minētajos testos transportlīdzekli pilnībā noslogo un bremzē ar atvienotu motoru uz horizontāla ceļa.

Transportlīdzekļa darba bremžu vadības sistēmu aprīko ar priekšējās un aizmugurējās ass bremžu nodalīšanu tā, lai katras no tām varētu darbināt neatkarīgi.

Ja bremžu uzlikas mezgla apstiprinājums vai loku bremžu uzliku apstiprinājums vajadzīgs priekšējās ass bremzēm, visu testa laiku aizmugurējās ass bremzes netiek darbinātas.

Ja bremžu uzlikas mezgla apstiprinājums vai loku bremžu uzliku apstiprinājums vajadzīgs aizmugurējās ass bremzēm, visu testa laiku priekšējās ass bremzes netiek darbinātas.

1.2.2.1.   Aukstu bremžu veiktspējas ekvivalences tests

Salīdzina auksta bremžu maiņas uzlikas mezgla vai loku bremžu maiņas uzlikas un auksta bremžu oriģinālā uzlikas mezgla vai loku bremžu oriģinālās uzlikas veiktspēju, salīdzinot ar šādu metodi veiktas testēšanas rezultātus.

1.2.2.1.1.   Veic vismaz sešas bremzēšanas ar atšķirīgiem pedāļa nospiešanas spēkiem vai spiedieniem maģistrālē līdz riteņu bloķēšanai vai, alternatīvi, līdz vidējam maksimālajam palēninājumam 3,5 m/s2, vai līdz maksimālajam pieļaujamajam pedāļa nospiešanas spēkam, vai līdz maksimālajam spiedienam maģistrālē no sākotnējā ātruma 45 km/h un ar bremžu temperatūru ≤ 100 °C katras bremzēšanas sākumā.

1.2.2.1.2.   Katrā bremzēšanas reizē reģistrē un grafiski attēlo pedāļa nospiešanas spēku vai spiedienu maģistrālē un vidējo maksimālo palēninājumu un nosaka pedālim pielikto spēku vai spiedienu maģistrālē, kāds vajadzīgs, lai sasniegtu (ja iespējams) vidējo maksimālo palēninājumu 3 m/s2. Ja šo vērtību nevar sasniegt, kā alternatīvu nosaka pedāļa nospiešanas spēku vai spiedienu maģistrālē, kāds nepieciešams maksimālā palēninājuma sasniegšanai.

1.2.2.1.3.   Uzskata, ka bremžu maiņas uzlikas mezgls vai loku bremžu maiņas uzlika uzrāda bremžu oriģinālajam uzlikas mezglam vai loku bremžu oriģinālajai uzlikai līdzīgus veiktspējas raksturlielumus, ja sasniegtie vidējie maksimālie palēninājumi pie tāda paša vadības spēka vai spiediena maģistrālē iegūtās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās atrodas 15 procentu robežās no palēninājumiem, kādi sasniegti ar bremžu oriģinālo uzlikas mezglu vai loku bremžu oriģinālo uzliku.

1.2.2.2.   Ātruma jutīguma tests

1.2.2.2.1.   Pieliekot pedālim spēku, kāds iegūts atbilstīgi šī pielikuma 1.2.2.1.2. punktam, un ar bremžu sākotnējo temperatūru ≤ 100 °C veic trīs bremzēšanas no katra no šādiem ātrumiem:

| | no 40 km/h līdz 20 km/h; |
| --- | --- |

no 40 km/h līdz 20 km/h;

| | no 60 km/h līdz 40 km/h un |
| --- | --- |

no 60 km/h līdz 40 km/h un

| | no 80 km/h līdz 60 km/h (ja vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

no 80 km/h līdz 60 km/h (ja vmax ≥ 90 km/h).

1.2.2.2.2.   Katrai trīs bremzēšanas reižu grupai aprēķina vidējo rezultātu un grafiski attēlo ātruma un atbilstošā vidējā maksimālā palēninājuma sakarību.

1.2.2.2.3.   Reģistrētajiem vidējiem maksimālajiem palēninājumiem lielākos ātrumos jāiekļaujas 25 procentu robežās no vismazākajā ātrumā reģistrētā.

2.   TESTS AR INERCES DINAMOMETRU

2.1.   Testa iekārta

Testa veikšanai inerces dinamometru aprīko ar konkrēto transportlīdzekļa bremzi. Dinamometru aprīko ar mērierīcēm rotācijas ātruma, bremzēšanas momenta, spiediena bremžu maģistrālē, apgriezienu skaita pēc bremžu iedarbināšanas, bremzēšanas laika un bremžu rotora temperatūras nepārtrauktai reģistrēšanai.

2.1.1.   Testa nosacījumi

2.1.1.1.   Dinamometra rotējošā masa atbilst pusei no 0,55 transportlīdzekļa maksimālās masas daļas uz asi, kā norādīts turpmāk tabulā, un šim(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem) lielākās atļautās riepas rites rādiusam.

2.1.1.2.   Dinamometra sākotnējais rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam, kā norādīts turpmākajos punktos, un izriet no konkrētajam(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem) atļautās lielākās un mazākās riepas vidējā dinamiskā rites rādiusa.

2.1.1.3.   Testam iesniegtos bremžu uzlikas mezglus vai loku bremžu uzlikas uzstāda bremzēs un, kamēr nav reglamentēta piestrādes procedūra, tās piestrādā atbilstoši ražotāja norādījumiem, vienojoties par to ar tehnisko dienestu.

2.1.1.4.   Ja izmanto dzesēšanas gaisu, gaisa plūsmas ātrums pie bremzēm ir:

vair = 0,33 v,

kur:

| v | = | transportlīdzekļa ātrums testā sākot bremzēt. |
| --- | --- | --- |

v

=

transportlīdzekļa ātrums testā sākot bremzēt.

2.1.1.5.   Izpildmehānisma cilindrs, kāds uzstādīts bremzēs, ir vismazākā izmēra, kāds(-i) atļauts(-i) konkrētajam(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem).

2.2.   Testi un prasības

2.2.1.   No Noteikumiem Nr. 13 aizgūti testi

2.2.1.1.   0. tipa tests

No sākotnējā ātruma 60 km/h ar bremžu temperatūru ≤ 100 °C katras bremzēšanas sākumā veic vismaz sešas bremzēšanas atšķirīgos maģistrāles spiediena intervālos līdz spiedienam maģistrālē, kādu pastāvīgi garantē transportlīdzekļa tipa(-u) bremžu iekārta (piem., kompresora ieslēgšanās spiediens). Jāsasniedz vidējais maksimālais palēninājums vismaz 5 m/s2.

2.2.1.2.   Veiktspējas lielā ātrumā 0. tipa tests

Veic trīs bremzēšanas ar bremžu temperatūru ≤ 100 °C katras bremzēšanas sākumā no ātruma 100 km/h, ja apstiprina N2 kategorijas transportlīdzekļus, un no ātruma 90 km/h, ja apstiprina M3 un N3 kategorijas transportlīdzekļus, izmantojot garantēto spiedienu maģistrālē, kā noteikts 2.2.1.1. punktā. Trīs bremzēšanu sasniegtā vidējā maksimālā palēninājuma vidējai vērtībai jābūt vismaz 4 m/s2.

2.2.1.3.   I tipa tests

2.2.1.3.1.   Sildīšanas procedūra

Veic 20 secīgas piebremzēšanas ātrumā v1 = 60 km/h un v2 = 30 km/h ar cikla laiku 60 s, sākot no bremžu temperatūras ≤ 100 °C pirmajā bremzēšanā. Spiediens maģistrālē atbilst 3 m/s2 palēninājumam pirmajā bremzēšanas reizē un saglabājas konstants turpmāko bremzēšanu laikā.

2.2.1.3.2.   Karstu bremžu veiktspēja

Pēc sildīšanas procedūras pabeigšanas mēra karstu bremžu veiktspēju, ievērojot 2.2.1.1. punkta nosacījumus, izmantojot garantēto spiedienu maģistrālē, kā noteikts 2.2.1.1. punktā (temperatūras nosacījumi drīkst atšķirties). Vidējais maksimālais palēninājums ar karstām bremzēm nedrīkst būt mazāks par 60 procentiem no vērtības, kāda sasniegta ar aukstām bremzēm, vai 4 m/s2.

2.2.1.3.3.   Stabilizācija

Kad pagājušas 120 s pēc karstu bremžu veiktspējas bremzēšanas, veic piecas pilnīgas apstāšanās no sākotnējā ātruma 60 km/h, izmantojot 2.2.1.3.1. punktā aprakstīto spiedienu un vismaz 2 minūšu intervālu. Piektās bremzēšanas sākumā bremžu temperatūra ir ≤ 100 °C un sasniegtais vidējais maksimālais palēninājums iekļaujas 10 procentu robežās no tā, kas aprēķināts no spiediena maģistrālē/palēninājuma sakarības 0. tipa testā ar ātrumu 60 km/h.

2.2.1.4.   II tipa tests

2.2.1.4.1.   Sildīšanas procedūra

Bremzes silda ar konstantu bremzēšanas momentu, kāds atbilst 0,15 m/s2 palēninājumam, nemainīgā ātrumā 30 km/h 12 minūšu periodā.

2.2.1.4.2.   Karstu bremžu veiktspēja

Pēc sildīšanas procedūras pabeigšanas mēra karstu bremžu veiktspēju, ievērojot 2.2.1.1. punkta nosacījumus, izmantojot garantēto spiedienu maģistrālē, kā noteikts 2.2.1.1. punktā (temperatūras nosacījumi drīkst atšķirties). Vidējais maksimālais palēninājums ar karstām bremzēm nedrīkst būt mazāks kā 3,75 m/s2.

2.2.1.5.   Stāvbremzes veiktspējas statiskais tests

2.2.1.5.1.   Visam bremzēšanu diapazonam nosaka visnelabvēlīgāko gadījumu attiecībā uz bremžu iedarbināšanas spēku, transportlīdzekļa maksimālo masu, kāda jāaptur vienai asij, un riepas rādiusu.

2.2.1.5.2.   Iedarbināt bremzi, pieliekot spēku, kāds noteikts 2.2.1.5.1. punktā.

2.2.1.5.3.   Pielikt dinamometra vārpstai lēni pieaugošu momentu, lai pagrieztu trumuli vai disku. Izmērīt izejas momentu uz bremzi brīdī, kad dinamometra vārpsta sāk griezties, un aprēķināt atbilstošo ass bremzēšanas spēku, izmantojot riepas rādiusu, kas noteikts atbilstoši 2.2.1.5.1. punktam.

2.2.1.5.4.   Bremzēšanas spēkam, kas izmērīts atbilstoši 2.2.1.5.3. punktam, dalītam ar pusi no transportlīdzekļa masas, kas noteikta atbilstoši 2.2.1.5.1. punktam, jādod koeficients vismaz 0,18.

2.2.2.   Aukstu bremžu veiktspējas ekvivalences tests

Salīdzina auksta bremžu maiņas uzlikas mezgla vai loku bremžu maiņas uzlikas un auksta bremžu oriģinālā uzlikas mezgla vai loku bremžu oriģinālās uzlikas veiktspēju, salīdzinot 2.2.1.1. punktā aprakstītā 0. tipa testa rezultātus.

2.2.2.1.   Ar bremžu oriģinālo uzlikas mezglu vai loku bremžu oriģinālo uzliku vienu komplektu veic 0. tipa testu, kā noteikts 2.2.1.1. punktā.

2.2.2.2.   Uzskata, ka bremžu maiņas uzlikas mezgls vai loku bremžu maiņas uzlika uzrāda bremžu oriģinālajam uzlikas mezglam vai loku bremžu oriģinālajai uzlikai līdzīgus veiktspējas raksturlielumus, ja sasniegtie vidējie maksimālie palēninājumi pie tāda paša vadības spēka vai spiediena maģistrālē iegūtās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās atrodas 15 procentu robežās no palēninājumiem, kādi sasniegti ar bremžu oriģinālo uzlikas mezglu vai loku bremžu oriģinālo uzliku.

2.2.3.   Ātruma jutīguma tests

2.2.3.1.   izmantojot garantēto spiedienu maģistrālē, kā noteikts 2.2.1.1. punktā, un ar bremžu sākotnējo temperatūru ≤ 100 °C veic trīs bremzēšanas no katra no šādiem ātrumiem:

| | no 60 km/h līdz 30 km/h; |
| --- | --- |

no 60 km/h līdz 30 km/h;

| | no 80 km/h līdz 60 km/h un |
| --- | --- |

no 80 km/h līdz 60 km/h un

| | no 110 km/h līdz 80 km/h (ja vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

no 110 km/h līdz 80 km/h (ja vmax ≥ 90 km/h).

2.2.3.2.   Katrai trīs bremzēšanas reižu grupai aprēķina vidējo rezultātu un grafiski attēlo ātruma un atbilstošā vidējā maksimālā palēninājuma sakarību.

2.2.3.3.   Reģistrētajiem vidējiem maksimālajiem palēninājumiem lielākos ātrumos jāiekļaujas 25 procentu robežās no vismazākajā ātrumā reģistrētā.

---

5. PIELIKUMS

PRASĪBAS O1 UN O2 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻU BREMžU MAIŅAS UZLIKAS MEZGLIEM

1.   VISPĀRĪGI NOSACĪJUMI

Šajā pielikumā aprakstītā testa metode balstās uz testu ar inerces dinamometru. Kā alternatīvu testus drīkst veikt testa transportlīdzeklim ruļļu stendā ar nosacījumu, ka tiek sasniegti tādi paši testa nosacījumi un tiek mērīti tādi paši parametri kā testējot ar inerces dinamometru.

2.   TESTA IEKĀRTA

Testa veikšanai inerces dinamometrā uzstāda konkrēto transportlīdzekļa bremzi. Dinamometru aprīko ar mērierīcēm rotācijas ātruma, bremzēšanas momenta, spiediena bremžu maģistrālē vai iedarbināšanas spēka, apgriezienu skaita pēc bremžu iedarbināšanas, bremzēšanas laika un bremžu rotora temperatūras nepārtrauktai reģistrēšanai.

2.1.   Testa nosacījumi

2.1.1.   Dinamometra rotējošā masa atbilst pusei no attiecīgās transportlīdzekļa maksimālās masas daļas uz asi un šim(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem) lielākās atļautās riepas rites rādiusam.

2.1.2.   Dinamometra sākotnējais rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam, kā norādīts šī pielikuma 3.1. punktā, un izriet no šim(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem) mazākās atļautās riepas dinamiskā rites rādiusa.

2.1.3.   Testam iesniegtās bremžu uzlikas uzstāda attiecīgās bremzēs un, kamēr nav reglamentēta piestrādes procedūra, tās piestrādā atbilstoši ražotāja norādījumiem, vienojoties par to ar tehnisko dienestu.

2.1.4.   Ja izmanto dzesēšanas gaisu, gaisa plūsmas ātrums pie bremzēm ir:

vair = 0,33 v,

kur:

| v | = | transportlīdzekļa ātrums testā sākot bremzēt. |
| --- | --- | --- |

v

=

transportlīdzekļa ātrums testā sākot bremzēt.

2.1.5.   Bremzei uzstādītā izpildierīce atbilst transportlīdzeklī uzstādītajai.

3.   TESTI UN PRASĪBAS

3.1.   0. tipa tests

No sākotnējā ātruma 60 km/h ar bremžu bremžu temperatūru ≤ 100 °C katras bremzēšanas sākumā veic vismaz sešas secīgas bremzēšanas maģistrāles spiediena vai iedarbināšanas spēka atšķirīgos intervālos līdz maksimālajam spiedienam maģistrālē vai līdz palēninājumam 6 m/s2. Pēdējo bremzēšanu atkārto no sākotnējā ātruma 40 km/h.

3.2.   I tipa tests

3.2.1.   Sildīšanas procedūra

Bremzi silda ar nepārtrauktu bremzēšanu saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.5.2. punkta prasību, sākot no bremžu rotora temperatūras ≤ 100 °C.

3.2.2.   Karstu bremžu veiktspēja

Pēc sildīšanas procedūras pabeigšanas mēra karstu bremžu veiktspēju no sākotnējā ātruma 40 km/h atbilstoši 3.2.1. punkta nosacījumiem, izmantojot tādu pašu spiedienu maģistrālē vai iedarbināšanas spēku (temperatūras nosacījumi drīkst atšķirties). Vidējais maksimālais palēninājums ar karstām bremzēm nedrīkst būt mazāks par 60 procentiem no vērtības, kāda sasniegta ar aukstām bremzēm, vai 3,5 m/s2.

3.3.   Aukstu bremžu veiktspējas ekvivalences tests

Salīdzina auksta bremžu maiņas uzlikas mezgla un auksta bremžu oriģinālā uzlikas mezgla veiktspēju, salīdzinot 3.1. punktā aprakstītā 0. tipa testa rezultātus.

3.3.1.   Ar bremžu oriģinālo uzlikas mezglu vienu komplektu veic 0. tipa testu, kā noteikts 3.1. punktā.

3.3.2.   Uzskata, ka bremžu maiņas uzlikas mezgls uzrāda bremžu oriģinālajam uzlikas mezglam līdzīgus veiktspējas raksturlielumus, ja sasniegtie vidējie maksimālie palēninājumi pie tāda paša spiediena maģistrālē vai bremžu darbināšanas spēka iegūtās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās atrodas 15 procentu robežās no palēninājumiem, kādi sasniegti ar bremžu oriģinālo uzlikas mezglu.

---

6. PIELIKUMS

PRASĪBAS O3 UN O4 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻU BREMŽU MAIŅAS UZLIKAS MEZGLIEM UN LOKU BREMŽU MAIŅAS UZLIKĀM

1.   TESTA NOSACĪJUMI

Šajā pielikumā aprakstītos testus drīkst veikt vai nu testa transportlīdzeklī, vai inerces dinamometrā, vai ruļļu stendā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā minēts Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 2. papildinājuma 3.1. līdz 3.4. punktā.

Testam iesniegtās bremžu uzlikas uzstāda attiecīgās bremzēs un, kamēr nav reglamentēta piestrādes procedūra, tās piestrādā atbilstoši ražotāja norādījumiem, vienojoties par to ar tehnisko dienestu.

2.   TESTI UN PRASĪBAS

2.1.   Atbilstība Noteikumu Nr. 13 11. pielikumam

Bremzes testē saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 2. papildinājuma 3.5. punkta prasībām.

2.1.1.   Rezultātus paziņo, izmantojot Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 3. papildinājumā doto veidlapu.

2.1.2.   Salīdzina šo testu rezultātus un rezultātus, kas iegūti ar bremžu oriģinālajiem uzlikas mezgliem vai ar loku bremžu oriģinālajām uzlikām, ievērojot tādus pašu nosacījumus.

2.1.3.   Sasniegtajai karstu bremžu veiktspējai ar bremžu maiņas uzlikas mezgla vai loku bremžu maiņas uzliku tādu pašu ievades griezes momentu I tipa testā vai III tipa testā (kas piemērojams) jābūt:

| a) | vienādai vai augstākai par bremžu oriģinālā uzlikas mezgla vai loku bremžu oriģinālās uzlikas karsto veiktspēju vai |
| --- | --- |

a)

vienādai vai augstākai par bremžu oriģinālā uzlikas mezgla vai loku bremžu oriģinālās uzlikas karsto veiktspēju vai

| b) | vismaz 90 procentiem no bremžu maiņas uzlikas mezgla vai loku bremžu maiņas uzlikas aukstās veiktspējas. |
| --- | --- |

b)

vismaz 90 procentiem no bremžu maiņas uzlikas mezgla vai loku bremžu maiņas uzlikas aukstās veiktspējas.

Izpildmehānisma attiecīgais gājiens nedrīkst būt ≥ 110 procentiem no vērtības, kas sasniegta ar bremžu oriģinālo uzlikas mezglu vai ar loku bremžu oriģinālo uzliku, un nedrīkst pārsniegt vērtību sp, kā noteikts Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 2. papildinājuma 2. punktā. Ja bremžu oriģinālais uzlikas mezgls vai loku bremžu oriģinālā uzlika testēta atbilstīgi II tipa testa prasībām, Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.7.2. punkta minimālās prasības (III tipa tests) piemēro bremžu maiņas uzlikas mezglam vai loku bremžu maiņas uzlikai.

2.2.   Aukstu bremžu veiktspējas ekvivalences tests (0. tips)

2.2.1.   Ievērojot šī pielikuma 1. punkta nosacījumus, un no sākotnējā ātruma 60 km/h ar bremžu temperatūru ≤ 100 °C veikt sešas bremzēšanas ar atšķirīgiem vadības spēka vai spiediena maģistrālē intervāliem līdz 6,5 bar vai līdz sasniegtam palēninājumam 6 m/s2.

2.2.2.   Reģistrē un grafiski attēlo vadības spēku vai spiedienu maģistrālē un vidējo bremzēšanas momentu vai vidējo maksimālo palēninājumu katrai bremzēšanai.

2.2.3.   Rezultātus salīdzina ar rezultātiem, kas iegūti ar bremžu oriģinālajiem uzlikas mezgliem vai ar loku bremžu oriģinālajām uzlikām, ievērojot tādus pašu testa nosacījumus.

2.2.4.   Uzskata, ka bremžu maiņas uzlikas mezgls vai loku bremžu maiņas uzlika uzrāda bremžu oriģinālajam uzlikas mezglam vai loku bremžu oriģinālajai uzlikai līdzīgus veiktspējas raksturlielumus, ja sasniegtie vidējie maksimālie palēninājumi pie tāda paša ievades spēka vai spiediena maģistrālē iegūtās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās atrodas – 5 procentu un + 15 procentu robežās no palēninājumiem, kādi sasniegti ar bremžu oriģinālo uzlikas mezglu vai loku bremžu oriģinālo uzliku.

---

7. PIELIKUMS

PRASĪBAS L KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻU BREMŽU MAIŅAS UZLIKAS MEZGLIEM

1.   TESTA NOSACĪJUMI

1.1.   Transportlīdzekli, kas ir tā(-o) tipa(-u) paraugs, kam pieprasīts bremžu maiņas uzlikas mezgla apstiprinājums, aprīko ar tā tipa bremžu maiņas uzlikas mezgliem, kura apstiprinājums ir pieprasīts, un ar iekārtām bremžu testēšanai, kā noteikts Noteikumos Nr. 78.

1.2.   Testam iesniegtos bremžu uzlikas mezglus uzstāda attiecīgajās bremzēs un, kamēr nav reglamentēta piestrādes procedūra, tās piestrādā atbilstoši ražotāja norādījumiem, vienojoties par to ar tehnisko dienestu.

1.3.   Ja bremžu uzlikas mezgli paredzēti transportlīdzekļiem ar kombinētu bremžu iekārtu Noteikumu Nr. 78 2.9. punkta izpratnē, jātestē apstiprināmo bremžu uzlikas mezglu kombinācija(-as) priekšējai un aizmugurējai asij.

Kombinācija drīkst sastāvēt no bremžu maiņas uzlikas mezgliem abām asīm un/vai bremžu maiņas uzlikas mezgla vienai un bremžu oriģinālās uzlikas mezgla otrai asij.

2.   TESTI UN PRASĪBAS

2.1.   Atbilstība Noteikumiem Nr. 78

2.1.1.   Transportlīdzekļa bremžu iekārtu testē atbilstoši Noteikumu Nr. 78. 3. pielikuma 1. punkta prasībām konkrētajai transportlīdzekļa kategorijai (L1, L2, L3, L4 vai L5). Piemērojamās prasības vai testi ir šādi.

2.1.1.1.   0. tipa tests ar atvienotu motoru

Testu veic tikai slogojuma apstākļos. Veic vismaz sešas bremzēšanas ar atšķirīgiem vadības spēka vai spiediena maģistrālē intervāliem, līdz riteņi bloķējas vai līdz palēninājumam 6 m/s2, vai līdz maksimālajam atļautajam vadības spēkam.

2.1.1.2.   0. tipa tests ar neatvienotu motoru

Piemērojams tikai L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem.

2.1.1.3.   0. tipa tests ar slapjām bremzēm

Nepiemēro L5 kategorijas transportlīdzekļiem vai loku bremžu, vai pilnīgi noslēgtu diska bremžu gadījumos, kad apstiprināšanas atbilstīgi Noteikumiem Nr. 78 gaitā šo testu neveic.

2.1.1.4.   I tipa tests

Piemērojams tikai L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem.

2.1.2.   Transportlīdzeklim jāatbilst visām attiecīgajām prasībām, kas konkrētajai transportlīdzekļa kategorijai noteiktas Noteikumu Nr. 78 3. pielikuma 2. punktā.

2.2.   Papildu prasības

2.2.1.   Aukstu bremžu veiktspējas ekvivalences tests

Salīdzina auksta bremžu maiņas uzlikas mezgla un auksta bremžu oriģinālā uzlikas mezgla veiktspēju, salīdzinot 2.1.1.1. punktā aprakstītā 0. tipa testa rezultātus.

2.2.1.1.   Ar bremžu oriģinālo uzlikas mezglu vienu komplektu veic 0. tipa testu, kā noteikts 2.1.1.1. punktā.

2.2.1.2.   Uzskata, ka bremžu maiņas uzlikas mezgls uzrāda bremžu oriģinālajam uzlikas mezglam līdzīgus veiktspējas raksturlielumus, ja sasniegtie vidējie maksimālie palēninājumi pie tāda paša spiediena maģistrālē iegūtās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās atrodas 15 procentu robežās no palēninājumiem, kādi sasniegti ar bremžu oriģinālo uzlikas mezglu.

2.2.2.   Ātruma jutīguma tests

Šo testu piemēro tikai L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem un veic slogotam transportlīdzeklim, ievērojot nosacījumus 0. tipa testam ar atvienotu motoru. Taču testa ātrumi ir atšķirīgi.

2.2.2.1.   No 2.1.1.1. punktā aprakstītā 0. tipa testa rezultātiem nosaka vadības spēku vai spiedienu maģistrālē, kas atbilst konkrētās kategorijas transportlīdzekļa minimālajam vajadzīgajam vidējam maksimālajam palēninājumam.

2.2.2.2.   Izmantojot vadības spēku vai spiedienu maģistrālē, kā noteikts 2.2.2.1. punktā, un ar bremžu sākotnējo temperatūru ≤ 100 °C veic trīs bremzēšanas no katra no šādiem ātrumiem:

40 km/h, 80 km/h un 120 km/h (ja vmax ≥ 130 km/h).

2.2.2.3.   Katrai trīs bremzēšanas reižu grupai aprēķina vidējo rezultātu un grafiski attēlo ātruma un atbilstošā vidējā maksimālā palēninājuma sakarību.

2.2.2.4.   Reģistrētajiem vidējiem maksimālajiem palēninājumiem lielākos ātrumos jāiekļaujas 15 procentu robežās no vismazākajā ātrumā reģistrētā.

---

7.a PIELIKUMS

L KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻU BREMŽU UZLIKAS MEZGLU GRUPU NOTEIKŠANAS KRITĒRIJI

1.   GRUPĒŠANAS KRITĒRIJI

Grupē saskaņā ar šādu pieeju:

| a) | atbilstoši bremžu uzlikas berzes materiālam; |
| --- | --- |

a)

atbilstoši bremžu uzlikas berzes materiālam;

| b) | atkarībā no bremžu uzlikas mezgla, ko darbina virzulis/virzuļi bremžu suporta vienā pusē, berzes materiāla laukuma. |
| --- | --- |

b)

atkarībā no bremžu uzlikas mezgla, ko darbina virzulis/virzuļi bremžu suporta vienā pusē, berzes materiāla laukuma.

Berzes materiāla laukums ir laukums, ko ietver bremžu uzlikas perimetrs (skatīt sarkansvītroto laukumu 1. att.), tādējādi izslēdzot jebkādas rievas un/vai nošķēlumus:

1. attēls

Image 29

Paredzētas 3 laukumu grupas, kā norādīts 1. tabulā:

1. tabula

| Grupa | Bremžu uzlikas laukums
  (cm2) |
| --- | --- |
| A | ≤ 15 |
| B | > 15 ≤ 22 |
| C | > 22 |

Grupa

Bremžu uzlikas laukums

(cm2)

A

≤ 15

B

> 15 ≤ 22

C

> 22

2.   APSTIPRINĀMĀS GRUPAS BREMŽU UZLIKAS MEZGLA PARAUGA ATLASES PROCEDŪRA

Apstiprināmo bremžu uzlikas mezglu definē saskaņā ar šādiem kritērijiem:

| a) | apstiprināmā berzes materiāla izvēle; |
| --- | --- |

a)

apstiprināmā berzes materiāla izvēle;

| b) | izvēlētā berzes materiāla lietojumu verifikācija; |
| --- | --- |

b)

izvēlētā berzes materiāla lietojumu verifikācija;

| c) | izvēlēto bremzes uzlikas mezglu laukuma noteikšana saskaņā ar 1. tabulu un klasificēšana grupās A – B – C; |
| --- | --- |

c)

izvēlēto bremzes uzlikas mezglu laukuma noteikšana saskaņā ar 1. tabulu un klasificēšana grupās A – B – C;

| d) | vissmagākā lietojuma atlase katrā grupā pēc indeksa Ep (kinētiskā enerģija bremžu uzlikas laukumā) vislielākās vērtības saskaņā ar šādu formulu:
  Ep =

   × M × p × (V × c)2 / (S × qp),
  kur:







  Ep | = | kinētiskās enerģijas indekss (kJ/cm2); |
| --- | --- | --- | --- |
| M | = | transportlīdzekļa kopējā masa (kg); |
| p | = | transportlīdzekļa masas procentuālā daļa:






  a) | priekšējai bremžu iekārtai:






  i) | 75 procenti 1 bremžu diska gadījumā; |

d)

vissmagākā lietojuma atlase katrā grupā pēc indeksa Ep (kinētiskā enerģija bremžu uzlikas laukumā) vislielākās vērtības saskaņā ar šādu formulu:

Ep =
  Formula
   × M × p × (V × c)2 / (S × qp),

kur:

Ep

=

kinētiskās enerģijas indekss (kJ/cm2);

M

=

transportlīdzekļa kopējā masa (kg);

p

=

transportlīdzekļa masas procentuālā daļa:

a)

priekšējai bremžu iekārtai:

i)

75 procenti 1 bremžu diska gadījumā;

| ii) | 37,5 procenti 2 bremžu disku gadījumā; |
| --- | --- |

ii)

37,5 procenti 2 bremžu disku gadījumā;

| b) | aizmugurējai bremžu iekārtai:






  i) | 50 % |
| --- | --- | --- |

b)

aizmugurējai bremžu iekārtai:

i)

50 %

V

=

transportlīdzekļa maksimālais ātrums (m/s);

c

=

ātruma korekcijas koeficients:

| c) | priekšējai bremžu iekārtai = 0,8; |
| --- | --- |

c)

priekšējai bremžu iekārtai = 0,8;

| d) | aizmugurējai bremžu iekārtai: mainīgs atkarībā no bremžu diska diametra:






  i) | 0,5 Ø ≤ 245 (mm); |
| --- | --- | --- |

d)

aizmugurējai bremžu iekārtai: mainīgs atkarībā no bremžu diska diametra:

i)

0,5 Ø ≤ 245 (mm);

| ii) | 0,6 Ø > 245 < 280 (mm); |
| --- | --- |

ii)

0,6 Ø > 245 < 280 (mm);

| iii) | 0,75 Ø ≥ 280 (mm); |
| --- | --- |

iii)

0,75 Ø ≥ 280 (mm);

S

=

bremžu uzlikas laukums, kā noteikts 1. tabulā (cm2);

qp

=

kluču skaits 1 suportā

3.   HOMOLOGĀCIJAS PAPLAŠINĀJUMS JAUNAM LIETOJUMAM

Jaunam lietojumam, kas tiks iekļauts esošā grupā, pieļaujams MAKS. kinētiskās enerģijas indeksa (Ep = kinētiskā enerģija (kJ/cm2)) pieaugums par 10 procentiem attiecībā pret vērtību, kāda izmantota atskaites grupas bremžu uzlikas mezgla apstiprināšanai.

---

8. PIELIKUMS

TEHNISKI PRIEKŠRAKSTI BREMŽU MAIŅAS UZLIKAS MEZGLIEM IZMANTOŠANAI ATSEVIŠĶĀS, NO TRANSPORTLĪDZEKĻA DARBA BREMŽU IEKĀRTAS NEATKARĪGĀS STĀVBREMZES IEKĀRTĀS

1.   ATBILSTĪBA NOTEIKUMIEM Nr. 13 VAI 13-H

Atbilstību Noteikumu Nr. 13 vai 13-H prasībām pierāda transportlīdzekļa testā.

1.1.   Transportlīdzekļa tests

Transportlīdzekli, kas pārstāv tipu(-us), kam vajadzīgs bremžu maiņas uzlikas mezgla apstiprinājums, aprīko ar apstiprinājumam pieteiktā tipa bremžu maiņas uzlikas mezgliem un ar mērinstrumentiem bremžu testēšanai, kā noteikts Noteikumos Nr. 13 vai Noteikumos Nr. 13-H, izvēloties piemēroto. Transportlīdzeklim jābūt pilnībā noslogotam. Testam nodotās bremžu uzlikas uzstāda attiecīgās bremzēs, un tās nedrīkst būt piestrādātas.

1.2.   Transportlīdzekļa stāvbremzes iekārtu testē saskaņā ar visām attiecīgajām Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 2.3. punkta vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 2.3. punkta prasībām, izvēloties piemēroto un ņemot vērā iekārtas sākotnējo apstiprinājumu.

---

9. PIELIKUMS

ĪPAŠAS PAPILDU PROCEDŪRAS RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAI

A DAĻA

Berzes darbības noteikšana testējot stendā

1.   IEVADS

A daļu piemēro bremžu maiņas uzlikas mezgliem vai loku bremžu maiņas uzlikām, kas apstiprinātas saskaņā ar šiem noteikumiem.

1.1.   Bremžu maiņas uzlikas mezgla tipa paraugus testē stendā, kas spēj radīt testa apstākļus, un piemērojot šajā pielikumā aprakstītās testa procedūras.

1.2.   Lai noteiktu parauga berzes darbību, izvērtē testa rezultāts.

1.3.   Paraugu berzes darbību salīdzina, lai novērtētu atbilstību standartam, kas reģistrēts bremžu maiņas uzlikas mezgla tipam.

2.   BREMŽU MAIŅAS UZLIKAS MEZGLI M1, M2, N1, O1, O2 UN L KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

2.1.   Iekārtas

2.1.1.   Stendu konstruē tā, lai tajā varētu ievietot un darbināt pilna izmēra bremzes, kas līdzīgas uz tādas uz transportlīdzekļa ass uzstādītajām, kas izmantota šo noteikumu 5. punktā noteiktā apstiprināšanas testa vajadzībām.

2.1.2.   Diska vai trumuļa rotācijas ātrums ir 660 ± 10 1/min (1) bez slodzes, un tas nedrīkst kļūt mazāks par 600 1/min pie pilnas slodzes.

2.1.3.   Testu cikli un bremžu iedarbināšana šo ciklu laikā ir regulējama un automātiska.

2.1.4.   Reģistrē faktisko bremzēšanas momentu vai bremžu spiedienu (konstanta momenta metode) un darba virsmas temperatūru.

2.1.5.   Nodrošina dzesējošā gaisa plūsmas 600 ± 60 m3/h virzīšanu uz bremzēm.

2.2.   Testa procedūra

2.2.1.   Paraugu sagatavošana

Ražotāja noteiktā pieslīpēšanas programma nodrošina vismaz 80 procentu virsmas laukuma saskari kluču mezgliem, nepārsniedzot 300 °C virsmas temperatūru, un 70 procentus virsmas laukuma saskari vadošo kluču mezgliem, nepārsniedzot 200 °C virsmas temperatūru.

2.2.2.   Testa programma

Testa programma ietver vairākus secīgus bremzēšanas ciklus, kur katrs satur X 5 sekunžu ilgu bremzēšanu, kam seko 10 sekundes ar atlaistu bremzi.

Drīkst izmantot vienu no turpmāk minētajām divām metodēm.

2.2.2.1.   Testa programma ar konstantu spiedienu

2.2.2.1.1.   Kluču mezgli

Hidrauliskajam spiedienam p zem suporta virzuļa(-iem) ir jābūt konstantam saskaņā ar šādu formulu:

Formula

| Md | = | 150 Nm attiecībā uz Ak ≤ 18,1 cm2; |
| --- | --- | --- |
| Md | = | 300 Nm attiecībā uz Ak > 18,1 cm2; |
| Ak | = | suporta virzuļa(-u) laukums; |
| rw | = | diska lietderīgais rādiuss. |

Md

=

150 Nm attiecībā uz Ak ≤ 18,1 cm2;

Md

=

300 Nm attiecībā uz Ak > 18,1 cm2;

Ak

=

suporta virzuļa(-u) laukums;

rw

=

diska lietderīgais rādiuss.

| Cikla Nr. | Bremžu iedarbināšanas reižu skaits X | Bremžu rotora sākotnējā temperatūra (°C) | Bremžu rotora maks. temperatūra (°C) | Piespiedu dzesēšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | nav noteikta | nē |
| 2–6 | 5 × 10 | 100 | nav noteikta (350) (2) | nē |
| 7 | 1 × 10 | 100 | nav noteikta | jā |

Cikla Nr.

Bremžu iedarbināšanas reižu skaits X

Bremžu rotora sākotnējā temperatūra (°C)

Bremžu rotora maks. temperatūra (°C)

Piespiedu dzesēšana

1

1 × 10

≤ 60

nav noteikta

nē

2–6

5 × 10

100

nav noteikta (350) (2)

nē

7

1 × 10

100

nav noteikta

jā

2.2.2.1.2.   Loku mezgli

Bremžu uzlikas darba virsmas vidējam kontaktspiedienam jābūt konstantam 22 ± 6 N/cm2, ko aprēķina statiskai bremzei bez pašieslēgšanās.

| Cikla Nr. | Bremžu iedarbināšanas reižu skaits X | Bremžu rotora sākotnējā temperatūra (°C) | Bremžu rotora maks. temperatūra (°C) | Piespiedu dzesēšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | 200 | jā |
| 2 | 1 × 10 | 100 | nav noteikta | nē |
| 3 | 1 × 10 | 100 | 200 | jā |
| 4 | 1 × 10 | 100 | nav noteikta | nē |

Cikla Nr.

Bremžu iedarbināšanas reižu skaits X

Bremžu rotora sākotnējā temperatūra (°C)

Bremžu rotora maks. temperatūra (°C)

Piespiedu dzesēšana

1

1 × 10

≤ 60

200

jā

2

1 × 10

100

nav noteikta

nē

3

1 × 10

100

200

jā

4

1 × 10

100

nav noteikta

nē

2.2.2.2.   Testa programma ar konstantu griezes momentu

Šo metodi piemēro tikai kluču mezgliem. Bremzēšanas momentam jābūt konstantam ar pielaidi ± 5 procenti un noregulētam turpmāk tabulā doto maksimālo rotora temperatūru garantēšanai.

| Cikla Nr. | Bremžu iedarbināšanas reižu skaits X | Bremžu rotora sākotnējā temperatūra (°C) | Bremžu rotora maks. temperatūra (°C) | Piespiedu dzesēšana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300–350 (200–250) (3) | nē |
| 2–4 | 3 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | nē |
| 5 | 1 × 10 | 100 | 500–600 (300–350) | nē |
| 6–9 | 4 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | nē |
| 10 | 1 × 10 | 100 | 500–600 (300–350) | nē |
| 11–13 | 3 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | nē |
| 14 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300–350 (200–250) | nē |

Cikla Nr.

Bremžu iedarbināšanas reižu skaits X

Bremžu rotora sākotnējā temperatūra (°C)

Bremžu rotora maks. temperatūra (°C)

Piespiedu dzesēšana

1

1 × 5

≤ 60

300–350 (200–250) (3)

nē

2–4

3 × 5

100

300–350 (200–250)

nē

5

1 × 10

100

500–600 (300–350)

nē

6–9

4 × 5

100

300–350 (200–250)

nē

10

1 × 10

100

500–600 (300–350)

nē

11–13

3 × 5

100

300–350 (200–250)

nē

14

1 × 5

≤ 60

300–350 (200–250)

nē

2.3.   Testa rezultātu izvērtēšana

Berzes darbību nosaka pēc bremzēšanas momenta, kas reģistrēts izvēlētos punktos testa programmā. Ja bremzēšanas koeficients ir konstants, piem., diska bremzēm, bremzēšanas momentu drīkst izteikt ar berzes koeficientu.

2.3.1.   Kluču mezgli

2.3.1.1.   Faktiskais berzes koeficients (μop) ir to vērtību vidējā vērtība, kas reģistrētas otrā līdz septītā cikla laikā (konstanta spiediena metode) vai 2.–4., 6.–9. un 11.–13. cikla laikā (konstanta griezes momenta metode); mērījumu veic vienu sekundi pēc pirmās bremžu iedarbināšanas reizes katrā ciklā.

2.3.1.2.   Maksimālais berzes koeficients (μmax) ir visu ciklu laikā reģistrētā augstākā vērtība.

2.3.1.3.   Minimālais berzes koeficients (μmin) ir visu ciklu laikā reģistrētā zemākā vērtība.

2.3.2.   Loku mezgli

2.3.2.1.   Vidējais griezes moments (Mmean) ir pirmā un trešā cikla piektajā bremžu iedarbināšanas reizē reģistrētās bremzēšanas momenta maksimālās un minimālās vērtības vidējā vērtība.

2.3.2.2.   Karstais bremzēšanas moments (Mhot) ir mazākais bremzēšanas moments otrajā un ceturtajā ciklā. Ja temperatūra šajos ciklos pārsniedz 300 °C, tad vērtību 300 °C temperatūrā pieņem par Mhot.

2.4.   Pieņemšanas kritēriji

2.4.1.   Kopā ar katru pieteikumu bremžu uzliku mezgla tipa apstiprināšanai iesniedz:

| 2.4.1.1. | vērtības μop, μmin, μmax kluču mezgliem; |
| --- | --- |

2.4.1.1.

vērtības μop, μmin, μmax kluču mezgliem;

| 2.4.1.2. | vērtības Mmean un Mhot loku mezgliem. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

vērtības Mmean un Mhot loku mezgliem.

2.4.2.   Apstiprināta bremžu uzliku mezgla tipa ražošanas laikā testa paraugiem jādemonstrē atbilstība saskaņā ar šī pielikuma 2.4.1. punktu reģistrētajām vērtībām, ievērojot šādas pielaides:

| 2.4.2.1. | diska bremžu klučiem: | μop ± 15 procenti no reģistrētās vērtības; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.1.

diska bremžu klučiem:

μop ± 15 procenti no reģistrētās vērtības;

| | μmin ≥ reģistrēto vērtību; |
| --- | --- |

μmin ≥ reģistrēto vērtību;

| | μmax ≤ reģistrēto vērtību; |
| --- | --- |

μmax ≤ reģistrēto vērtību;

| 2.4.2.2. | viena cilindra loku bremžu uzlikām: | Mmean ± 20 procenti no reģistrētās vērtības; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.2.

viena cilindra loku bremžu uzlikām:

Mmean ± 20 procenti no reģistrētās vērtības;

| | Mhot ≥ reģistrēto vērtību. |
| --- | --- |

Mhot ≥ reģistrēto vērtību.

3.   BREMŽU MAIŅAS UZLIKAS MEZGLI UN LOKU BREMŽU MAIŅAS UZLIKAS M3, N2, N3, O3, UN O4 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

3.1.   Iekārtas

3.1.1.   Stendu aprīko ar nekustīgas skavas tipa diska bremzi ar cilindra diametru 60 mm un monolītu (neventilējamu) disku ar diametru 278 ± 2 mm un biezumu 12 mm ± 0,5 mm. Balstplāksnei piestiprina taisnstūra formas berzes materiālu ar laukumu 44 cm2 ± 0,5 cm2 un biezumu vismaz 6 mm.

3.1.2.   Diska rotācijas ātrumam jābūt 660 ± 10 1/min bez slodzes, un tas nedrīkst kļūt mazāks par 600 1/min pie pilnas noslodzes.

3.1.3.   Bremžu uzlikas darba virsmas vidējam kontaktspiedienam jābūt konstantam 75 N/cm2 ± 10 N/cm2.

3.1.4.   Testu cikli un bremžu iedarbināšana šo ciklu laikā ir regulējama un automātiska.

3.1.5.   Reģistrē faktisko bremzēšanas momentu un darba virsmas temperatūru.

3.1.6.   Nodrošina dzesējošā gaisa plūsmas 600 ± 60 m3/h virzīšanu uz bremzēm.

3.2.   Testa procedūra

3.2.1.   Paraugu sagatavošana

Ražotāja noteiktā pieslīpēšanas procedūra nodrošina vismaz 80 procentu virsmas saskares laukumu, nepārsniedzot 200 °C virsmas temperatūru.

3.2.2.   Testa programma

Testa programma ietver vairākus secīgus bremzēšanas ciklus, kur katrs satur X 5 sekunžu ilgu bremzēšanu, kam seko 10 sekundes ar atlaistu bremzi.

| Cikla Nr. | Bremžu iedarbināšanas reižu skaits X | Bremzes rotora sākuma temperatūra (°C) | Piespiedu dzesēšana |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 | 100 | jā |
| 2 | 5 | palielinās ≤ 200 | nē |
| 3 | 5 | 200 | nē |
| 4 | 5 | palielinās ≤ 300 | nē |
| 5 | 5 | 300 | nē |
| 6 | 3 | 250 | jā |
| 7 | 3 | 200 | jā |
| 8 | 3 | 150 | jā |
| 9 | 10 | 100 | jā |
| 10 | 5 | palielinās ≤ 300 | nē |
| 11 | 5 | 300 | nē |

Cikla Nr.

Bremžu iedarbināšanas reižu skaits X

Bremzes rotora sākuma temperatūra (°C)

Piespiedu dzesēšana

1

5

100

jā

2

5

palielinās ≤ 200

nē

3

5

200

nē

4

5

palielinās ≤ 300

nē

5

5

300

nē

6

3

250

jā

7

3

200

jā

8

3

150

jā

9

10

100

jā

10

5

palielinās ≤ 300

nē

11

5

300

nē

3.3.   Testa rezultātu izvērtēšana

Berzes darbību nosaka pēc bremzēšanas momenta, kas reģistrēts izvēlētos testa programmas ciklos. Bremzēšanas momentu izsaka ar berzes koeficientu μ.

Katras bremzēšanas reizes μ vērtību nosaka kā vidējo vērtību 5 sekunžu ilgajā bremzēšanas intervālā.

3.3.1.   Faktiskais berzes koeficients μop1 ir μ vidējā vērtība, kas reģistrēta bremžu darbināšanas 1. ciklā, un μop2 ir μ vidējā vērtība, kas reģistrēta bremžu darbināšanas 9. ciklā.

3.3.2.   Maksimālais berzes koeficients μmax ir μ augstākā vērtība, kas reģistrēta bremžu darbināšanas 1. līdz 11. ciklā, 11. ciklu ieskaitot.

3.3.3.   Minimālais berzes koeficients μmin ir μ zemākā vērtība, kas reģistrēta bremžu darbināšanas 1. līdz 11. ciklā, 11. ciklu ieskaitot.

3.4.   Pieņemšanas kritēriji

3.4.1.   Kopā ar katru pieteikumu bremžu maiņas uzlikas mezgla tipa vai loku bremžu maiņas uzlikas tipa apstiprināšanai iesniedz μop1, μop2, μmin un μmax vērtības.

3.4.2.   Apstiprināta bremžu maiņas uzlikas mezgla tipa vai loku bremžu maiņas uzlikas tipa ražošanas laikā testa paraugiem jādemonstrē atbilstība saskaņā ar šī pielikuma 3.4.1. punktu reģistrētajām vērtībām, ievērojot šādas pielaides:

| | μop1, μop2 ± 15 procenti no reģistrētās vērtības; |
| --- | --- |

μop1, μop2 ± 15 procenti no reģistrētās vērtības;

| | μmin ≥ reģistrēto vērtību; |
| --- | --- |

μmin ≥ reģistrēto vērtību;

| | μmax ≤ reģistrēto vērtību. |
| --- | --- |

μmax ≤ reģistrēto vērtību.

B DAĻA

ČUGUNA BREMŽU DISKU UN TRUMUĻU RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

1.   IEVADS

B daļu piemēro bremžu maiņas diskiem un trumuļiem, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem.

2.   PRASĪBAS

Ražošanas atbilstību pierāda, regulāri pārbaudot un dokumentējot vismaz:

2.1.   ķīmisko sastāvu;

2.2.   mikrostruktūru.

Mikrostruktūra jāraksturo saskaņā ar ISO 945-1:2006:

| a) | matricas sastāva apraksts; |
| --- | --- |

a)

matricas sastāva apraksts;

| b) | grafīta formas, izkliedes un izmēru apraksts; |
| --- | --- |

b)

grafīta formas, izkliedes un izmēru apraksts;

2.3.   mehāniskās īpašības:

| a) | stiepes izturību, mērītu saskaņā ar ISO 6892:1998; |
| --- | --- |

a)

stiepes izturību, mērītu saskaņā ar ISO 6892:1998;

| b) | cietību pēc Brineļa, mērītu saskaņā ar ISO 6506-1:2005. |
| --- | --- |

b)

cietību pēc Brineļa, mērītu saskaņā ar ISO 6506-1:2005.

Katrā gadījumā mērījumi jāveic paraugiem, kas ņemti no konkrēta bremžu diska vai trumuļa;

2.4.   ģeometriskās īpašības.

Bremžu diskiem:

| a) | biezuma novirze; |
| --- | --- |

a)

biezuma novirze;

| b) | berzes virsmas izvirzījums; |
| --- | --- |

b)

berzes virsmas izvirzījums;

| c) | berzes virsmas raupjums; |
| --- | --- |

c)

berzes virsmas raupjums;

| d) | diska biezuma novirze (ventilējamiem bremžu diskiem). |
| --- | --- |

d)

diska biezuma novirze (ventilējamiem bremžu diskiem).

Bremžu trumuļiem:

| a) | ovālums; |
| --- | --- |

a)

ovālums;

| b) | berzes virsmas raupjums; |
| --- | --- |

b)

berzes virsmas raupjums;

2.5.   pieņemšanas kritērijus.

Katram pieteikumam par bremžu maiņas diska vai trumuļa apstiprinājumu pievieno ražošanas specifikāciju, kas ietver:

| a) | ķīmisko sastāvu un tā pieļaujamo diapazonu vai, ja attiecināms, katra elementa maksimālo vērtību; |
| --- | --- |

a)

ķīmisko sastāvu un tā pieļaujamo diapazonu vai, ja attiecināms, katra elementa maksimālo vērtību;

| b) | mikrostruktūru, kā noteikts 2.2. punktā; |
| --- | --- |

b)

mikrostruktūru, kā noteikts 2.2. punktā;

| c) | mehāniskās īpašības, kā noteikts 2.3. punktā, un to pieļaujamo diapazonu vai, ja attiecināms, katra elementa maksimālo vērtību. |
| --- | --- |

c)

mehāniskās īpašības, kā noteikts 2.3. punktā, un to pieļaujamo diapazonu vai, ja attiecināms, katra elementa maksimālo vērtību.

Apstiprināta bremžu maiņas diska vai trumuļa parastas ražošanas laikā ražošanai jāatbilst šīm reģistrētajām specifikācijām.

Ģeometrisko īpašību gadījumā nedrīkst pārsniegt 5.3.4.1.1. punktā aprakstītās vērtības bremžu diskiem un 5.3.4.1.2. punktā – bremžu trumuļiem;

2.6.   dokumentāciju.

Dokumentācijā iekļauj ražotāja maksimālās un minimālās pieļaujamās vērtības;

2.7.   testu biežumu.

Šajā pielikumā noteiktie mērījumi būtu jāveic katrai ražojumu partijai.

C DAĻA

MARTENSĪTA NERŪSOŠĀ TĒRAUDA BREMŽU DISKU RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

1.   IEVADS

C daļu piemēro bremžu maiņas diskiem, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem.

2.   PRASĪBAS

Ražošanas atbilstību pierāda, regulāri pārbaudot un dokumentējot vismaz:

2.1.   ķīmisko sastāvu;

2.2.   mehāniskās īpašības:

cietību pēc Brineļa, mērītu saskaņā ar ISO 6508-1:2005.

Katrā gadījumā mērījumi jāveic paraugiem, kas ņemti no konkrēta bremžu diska vai trumuļa;

2.3.   ģeometriskās īpašības.

Bremžu diskiem:

| a) | biezuma novirze; |
| --- | --- |

a)

biezuma novirze;

| b) | berzes virsmas izvirzījums; |
| --- | --- |

b)

berzes virsmas izvirzījums;

| c) | berzes virsmas raupjums; |
| --- | --- |

c)

berzes virsmas raupjums;

2.4.   pieņemšanas kritērijus.

Katram pieteikumam par bremžu maiņas diska vai trumuļa apstiprinājumu pievieno ražošanas specifikāciju, kas ietver:

| a) | ķīmisko sastāvu un tā pieļaujamo diapazonu vai, kad attiecināms, katra elementa maksimālo vērtību; |
| --- | --- |

a)

ķīmisko sastāvu un tā pieļaujamo diapazonu vai, kad attiecināms, katra elementa maksimālo vērtību;

| b) | mehāniskās īpašības, kā noteikts 2.3. punktā, un to pieļaujamo diapazonu vai, ja attiecināms, minimālo vērtību. |
| --- | --- |

b)

mehāniskās īpašības, kā noteikts 2.3. punktā, un to pieļaujamo diapazonu vai, ja attiecināms, minimālo vērtību.

Apstiprināta bremžu maiņas diska vai trumuļa parastas ražošanas laikā ražošanai jāatbilst šīm reģistrētajām specifikācijām.

Ģeometrisko īpašību gadījumā nedrīkst pārsniegt 5.3.4.1.1. punktā aprakstītās vērtības bremžu diskiem;

2.5.   dokumentāciju.

Dokumentācijā iekļauj ražotāja maksimālās un minimālās pieļaujamās vērtības;

2.6.   testu biežumu.

Šajā pielikumā noteiktie mērījumi būtu jāveic katrai ražojumu partijai.

---

(1)  L1 un L2 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā drīkst izmantot mazāku testa ātrumu.

(2)  L kategorijas transportlīdzekļu gadījumā temperatūras ierobežojums ir 350 °C. Ja nepieciešams, bremžu iedarbināšanas skaits ciklā attiecīgi jāsamazina. Tomēr tādā gadījumā ciklu skaitu palielina, lai kopējo iedarbināšanas skaitu saglabātu nemainīgu.

(3)  Iekavās dotas vērtības L kategorijas transportlīdzekļiem.

---

10. PIELIKUMS

ILUSTRĀCIJAS

1.   Bremžu disku konstrukcijas tipi M, N un O kategorijai (piemēri)

Plakanais tips

Image 30

Cilindriskais tips

Image 31

Kausveida tips

Image 32

Koniskais tips

Image 33

Divu atloku tips

Image 34

| B | Stiprināšanas bultskrūvju atveru diametrs (vai vītņotu atveru gadījumā – vītnes izmērs) |
| --- | --- |
| D | Diska ārējais diametrs |
| F(i) | Berzes virsmas iekšējais diametrs (iekšējais) |
| F(o) | Berzes virsmas iekšējais diametrs (ārējais) |
| H | Stiprināšanas atloka biezums |
| L(k) | Dzesēšanas (ventilēšanas) kanāla platums |
| S(new) | Diska biezums (nominālais) |
| S(min) | Diska biezums (minimālais pieļaujamais biezums nodilušam) |
| T(i) | Iekšējais diametrs (centrēšanas uzmalas diametrs) |
| T(k) | Stiprināšanas bultskrūvju atveru skaits “x” un dalījuma aploces diametrs |
| T(t) | Diska kopējais garums |

B

Stiprināšanas bultskrūvju atveru diametrs (vai vītņotu atveru gadījumā – vītnes izmērs)

D

Diska ārējais diametrs

F(i)

Berzes virsmas iekšējais diametrs (iekšējais)

F(o)

Berzes virsmas iekšējais diametrs (ārējais)

H

Stiprināšanas atloka biezums

L(k)

Dzesēšanas (ventilēšanas) kanāla platums

S(new)

Diska biezums (nominālais)

S(min)

Diska biezums (minimālais pieļaujamais biezums nodilušam)

T(i)

Iekšējais diametrs (centrēšanas uzmalas diametrs)

T(k)

Stiprināšanas bultskrūvju atveru skaits “x” un dalījuma aploces diametrs

T(t)

Diska kopējais garums

2.   Bremžu trumulis M, N un O kategorijai (piemēri)

Image 35

| A | Trumuļa iekšējais diametrs |
| --- | --- |
| B | Berzes virsmas platums |
| C | Stiprināšanas bultskrūvju atveru skaits “x” un dalījuma aploces diametrs |
| D | Centrēšanas uzmalas diametrs |
| E | Trumuļa ārējais platums |
| F | Stiprināšanas atloka biezums |
| G | Trumuļa ārējais diametrs |
| H | Ietvara diametrs |
| I | Stiprināšanas bultskrūvju atveru diametrs |

A

Trumuļa iekšējais diametrs

B

Berzes virsmas platums

C

Stiprināšanas bultskrūvju atveru skaits “x” un dalījuma aploces diametrs

D

Centrēšanas uzmalas diametrs

E

Trumuļa ārējais platums

F

Stiprināšanas atloka biezums

G

Trumuļa ārējais diametrs

H

Ietvara diametrs

I

Stiprināšanas bultskrūvju atveru diametrs

3.   Bremžu diska konstrukcijas tipi L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijai (piemēri)

Viengabala tips: bremžu disks ar bremžu virsmu un centru izgatavots kā viena detaļa, un tāpēc no tā paša materiāla.

Image 36

Salikts nekustīgs tips: bremžu disks ar tērauda bremžu gredzenu un cita materiāla centru, parasti alumīnija; abas sastāvdaļas ir cieši sastiprinātas ar skrūvju vai kniežu savienojumu.

Image 37

Peldošais tips: bremžu disks ar bremžu gredzenu, kas radiāli kustīgs attiecībā pret centru, lai ļautu materiālam izplesties siltuma iedarbībā.

Image 38

| B | Stiprināšanas bultskrūvju atveru diametrs (vai vītņotu atveru gadījumā – vītnes izmērs) |
| --- | --- |
| D | Diska ārējais diametrs |
| F(i) | Berzes virsmas iekšējais diametrs (iekšējais) |
| F(o) | Berzes virsmas iekšējais diametrs (ārējais) |
| H | Stiprināšanas atloka biezums |
| S(new) | Diska biezums (nominālais) |
| S(min) | Diska biezums (minimālais pieļaujamais biezums nodilušam) |
| T(i) | Iekšējais diametrs (centrēšanas uzmalas diametrs) |
| T(k) | Stiprināšanas bultskrūvju atveru skaits “x” un dalījuma aploces diametrs |
| T(t) | Diska kopējais garums |

B

Stiprināšanas bultskrūvju atveru diametrs (vai vītņotu atveru gadījumā – vītnes izmērs)

D

Diska ārējais diametrs

F(i)

Berzes virsmas iekšējais diametrs (iekšējais)

F(o)

Berzes virsmas iekšējais diametrs (ārējais)

H

Stiprināšanas atloka biezums

S(new)

Diska biezums (nominālais)

S(min)

Diska biezums (minimālais pieļaujamais biezums nodilušam)

T(i)

Iekšējais diametrs (centrēšanas uzmalas diametrs)

T(k)

Stiprināšanas bultskrūvju atveru skaits “x” un dalījuma aploces diametrs

T(t)

Diska kopējais garums

---

11. PIELIKUMS

PRASĪBAS BREMŽU MAIŅAS DISKIEM VAI BREMŽU MAIŅAS TRUMUĻIEM M UN N KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

1.   TESTA PĀRSKATS

Šo noteikumu 5.3. punktā noteiktie testi tiek detalizēti izklāstīti atbilstoši transportlīdzekļa kategorijai.

A11/1.A tabula

M1, N1 kategorijas transportlīdzekļi

| | Transportlīdzekļa tests | Alternatīvs tests ar dinamometru |
| --- | --- | --- |
| Veiktspējas testi saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13/13-H | 2.2.1. | 0. tips, motors atvienots |

Transportlīdzekļa tests

Alternatīvs tests ar dinamometru

Veiktspējas testi saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13/13-H

2.2.1.

0. tips, motors atvienots

| 3.4.1. | 0. tips (atvienota motora imitēšana) |
| --- | --- |

3.4.1.

0. tips (atvienota motora imitēšana)

| 2.2.2. | 0. tips, motors neatvienots |
| --- | --- |

2.2.2.

0. tips, motors neatvienots

| 3.4.4. | Bremžu testu simulācija, 0. tips, motors neatvienots
  Ātrums un slodze līdzīgi kā 2.2.2. punktā |
| --- | --- |

3.4.4.

Bremžu testu simulācija, 0. tips, motors neatvienots

Ātrums un slodze līdzīgi kā 2.2.2. punktā

| 2.2.3. | I tips |
| --- | --- |

2.2.3.

I tips

| 3.4.2. | I tips |
| --- | --- |

3.4.2.

I tips

| 2.3. | Stāvbremzes iekārta (ja attiecināms) |
| --- | --- |

2.3.

Stāvbremzes iekārta (ja attiecināms)

—

Salīdzināšanas tests ar oriģinālo daļu

| 2.4. | Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķām asīm) |
| --- | --- |

2.4.

Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķām asīm)

| 3.5. | Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķu riteņu bremzēm) |
| --- | --- |

3.5.

Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķu riteņu bremzēm)

Integritātes testi

Tests bez transportlīdzekļa – izmanto testu ar dinamometru

| 4.1. | Bremžu diski |
| --- | --- |

4.1.

Bremžu diski

| 4.1.1. | Bremžu diska termiskā noguruma tests |
| --- | --- |

4.1.1.

Bremžu diska termiskā noguruma tests

| 4.1.2. | Bremžu diska lielas slodzes tests |
| --- | --- |

4.1.2.

Bremžu diska lielas slodzes tests

| 4.2. | Bremžu trumuļi |
| --- | --- |

4.2.

Bremžu trumuļi

| 4.2.1. | Bremžu trumuļa termiskā noguruma tests |
| --- | --- |

4.2.1.

Bremžu trumuļa termiskā noguruma tests

| 4.2.2. | Bremžu trumuļa lielas slodzes tests |
| --- | --- |

4.2.2.

Bremžu trumuļa lielas slodzes tests

A11/1.B tabula

M2, M3, N2, N3 kategorijas transportlīdzekļi

| | Transportlīdzekļa tests | Alternatīvs tests ar dinamometru |
| --- | --- | --- |
| Veiktspējas testi saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13 | 2.2.1. | 0. tips, motors atvienots |

Transportlīdzekļa tests

Alternatīvs tests ar dinamometru

Veiktspējas testi saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13

2.2.1.

0. tips, motors atvienots

| 3.4.1. | 0. tips |
| --- | --- |

3.4.1.

0. tips

| 2.2.3. | I tips |
| --- | --- |

2.2.3.

I tips

| 3.4.2. | I tips |
| --- | --- |

3.4.2.

I tips

| 2.2.4. | II tips |
| --- | --- |

2.2.4.

II tips

| 3.4.3. | II tips |
| --- | --- |

3.4.3.

II tips

| 2.3. | Stāvbremzes iekārta (vajadzības gadījumā) |
| --- | --- |

2.3.

Stāvbremzes iekārta (vajadzības gadījumā)

—

Salīdzināšanas tests ar oriģinālo daļu

| 2.4. | Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķām asīm) |
| --- | --- |

2.4.

Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķām asīm)

| 3.5. | Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķu riteņu bremzēm) |
| --- | --- |

3.5.

Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķu riteņu bremzēm)

Integritātes testi

Tests bez transportlīdzekļa – izmanto testu ar dinamometru

| 4.1. | Bremžu diski |
| --- | --- |

4.1.

Bremžu diski

| 4.1.1. | Termiskais nogurums |
| --- | --- |

4.1.1.

Termiskais nogurums

| 4.1.2. | Lielas slodzes tests |
| --- | --- |

4.1.2.

Lielas slodzes tests

| 4.2. | Bremžu trumuļi |
| --- | --- |

4.2.

Bremžu trumuļi

| 4.2.1. | Termiskais nogurums |
| --- | --- |

4.2.1.

Termiskais nogurums

| 4.2.2. | Lielas slodzes tests |
| --- | --- |

4.2.2.

Lielas slodzes tests

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TESTA PRASĪBU VERIFIKĀCIJA

2.1.   Testa transportlīdzeklis

Transportlīdzekli, kas pārstāv izvēlēto testa grupu (skatīt definīciju šo noteikumu 5.3.6. punktā), attiecībā uz kuru pieprasīts bremžu maiņas diska/trumuļa apstiprinājums vai daļas ziņojums, aprīko ar bremžu maiņas disku/trumuli, kā arī aprīko ar testa ierīcēm bremžu testēšanai saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 vai 13-H nosacījumiem.

Bremžu maiņas disku/trumuli uzstāda uz attiecīgās ass kopā ar komplektējošo bremžu uzliku, kuras tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13 vai 13-H, vai 90, kas pieejams pie transportlīdzekļa vai ass ražotāja.

Testu veic pēc vienošanās ar tehnisko dienestu, ja vien nav noteikta bremzēšanas pārbaudes vienota procedūra. Visus turpmāk uzskaitītos testus veic pieslīpētām bremzēm.

Gan maiņas, gan oriģinālajiem bremžu diskiem un trumuļiem izmanto vienu un to pašu “pieslīpēšanas” programmu.

2.2.   Darba bremžu iekārta

2.2.1.   Slogota transportlīdzekļa 0. tipa bremžu testi ar atvienotu motoru

Šo testu veic saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.4.2. punktu vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 1.4.2. punktu.

2.2.2.   Neslogota un slogota transportlīdzekļa 0. tipa bremžu testi ar neatvienotu motoru

Šo testu veic saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.4.3. punktu (papildu tests, kā transportlīdzeklis reaģē uz bremzēšanu lielā ātrumā) vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 1.4.3. punktu.

2.2.3.   I tipa bremžu testi

Šo testu veic saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.5.1. punktu vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 1.5.1. punktu.

I tipa bremžu testa beigās karstu bremžu veiktspējai jāatbilst Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.5.3. punktam vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 1.5.2. punktam.

2.2.4.   II tipa bremžu tests

Šo testu veic saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.6. punktu.

2.3.   Stāvbremzes iekārta (vajadzības gadījumā)

2.3.1.   Ja darba bremžu iekārtai un stāvbremzes iekārtai ir kopīga diska vai trumuļa berzes virsma, nav nepieciešams veikt atsevišķu stāvbremzes iekārtas testu. Prasības stāvbremzes iekārtai uzskata par izpildītām, ja 0. tipa testā ar slogotu transportlīdzekli gūts apmierinošs rezultāts.

2.3.2.   Slogota transportlīdzekļa statisks tests ceļa 18 procentu slīpumā

2.3.3.   Transportlīdzeklis atbilst visām attiecīgajām Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 2.3. punkta vai Noteikumu Nr. 13-H 3. pielikuma 2.3. punkta prasībām, ko piemēro šai transportlīdzekļu kategorijai.

2.4.   Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķām asīm)

Šajā testā transportlīdzeklis ir slogots un visas bremzēšanas veic uz līdzena ceļa ar atvienotu motoru.

Transportlīdzekļa darba bremžu iekārtu aprīko ar ierīci, kas atdala priekšējo riteņu bremzes no aizmugurējo riteņu bremzēm tā, lai tās vienmēr varētu darbināt neatkarīgi vienas no otrām.

Ja apstiprinājums vai daļas ziņojums ir vajadzīgs priekšējo riteņu bremžu maiņas diskam/trumulim, tad testa laikā aizmugurējo riteņu bremzes netiek darbinātas.

Ja apstiprinājums vai daļas ziņojums ir vajadzīgs aizmugurējo riteņu bremžu maiņas diskam/trumulim, tad testa laikā priekšējo riteņu bremzes netiek darbinātas.

2.4.1.   Veiktspējas salīdzināšanas tests ar aukstām bremzēm

Bremžu maiņas diska/trumuļa veiktspēju ar aukstām bremzēm salīdzina ar oriģinālajiem ekvivalentiem, salīdzinot turpmāk minētā testa rezultātus.

2.4.1.1.   Izmantojot bremžu maiņas disku/trumuli, veic vismaz sešas secīgas bremzēšanas ar atšķirīgiem, pakāpeniski pieaugošiem vadības spēkiem vai bremžu spiedieniem kā procesa daļas, līdz riteņi bloķējas vai līdz vidējam maksimālajam palēninājumam 6 m/s2 (M1, M2, N1) vai 3,5 m/s2 (M3, N2, N3), vai līdz maksimālajam vadības spēkam vai spiedienam maģistrālē, kāds atļauts šai transportlīdzekļa kategorijai, ar tādu sākotnējo ātrumu priekšējo vai aizmugurējo asu bremžu disku un trumuļu testēšanai, kā norādīts turpmāk tabulā:

A11/2.4.1.1. tabula

| Transportlīdzekļa kategorija | Testa ātrums, km/h |
| --- | --- |
| Priekšējā ass | Aizmugurējā ass |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |
| M3, N2, N3 | 45 | 45 |

Transportlīdzekļa kategorija

Testa ātrums, km/h

Priekšējā ass

Aizmugurējā ass

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

M3, N2, N3

45

45

Pirms katras bremzēšanas bremžu diska/trumuļa sākotnējā temperatūra ir ≤ 100 °C.

2.4.1.2.   Bremžu testu, kas aprakstīts 2.4.1.1. punktā, veic arī ar bremžu oriģinālo disku/trumuli.

2.4.1.3.   Bremžu maiņas diska/trumuļa dinamiskās berzes īpašības var uzskatīt par līdzīgām bremžu oriģinālā diska/trumuļa īpašībām, ar nosacījumu, ka sasniegtā vidējā maksimālā palēninājuma vērtība pie tādiem pašiem darba spiedieniem vai vadības spēkiem iegūtās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās neatšķiras vai nu par ± 10 procentiem, vai par ± 0,4 m/s2 no vērtībām, kas iegūtas ar bremžu oriģinālo disku/trumuli.

3.   TESTS AR INERCES DINAMOMETRU

3.1.   Dinamometra aprīkošana

Testēšanas nolūkā dinamometrā uzstāda attiecīgā(-o) transportlīdzekļa(-u) bremžu oriģinālo suportu vai riteņa bremzi. Inerces dinamometru aprīko ar pastāvīga bremzēšanas momenta ierīci un iekārtu rotācijas ātruma, bremžu spiediena, apgriezienu skaita pēc bremzēšanas uzsākšanas, bremzēšanas momenta, bremzēšanas perioda un bremžu disku/trumuļu temperatūras nepārtrauktai reģistrēšanai.

3.2.   Testa nosacījumi

3.2.1.   Inerces dinamometra inerces masa

Inerces dinamometra inerces masu iestata iespējami tuvu, ar pieļaujamo novirzi ± 5 procenti, teorētiski vajadzīgajai vērtībai, kas atbilst transportlīdzekļa kopējās inerces tai daļai, kuru bremzē attiecīgais ritenis. Aprēķinos izmantotā formula ir šāda:

I = m · rdyn
  2,

kur:

| I | = | rotācijas inerce (kgm2); |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | riepas dinamiskais rites rādiuss (m); |
| m | = | testa masa (transportlīdzekļa maksimālās masas tā daļa, kuru bremzē attiecīgais ritenis), kā noteikts šajos noteikumos. |

I

=

rotācijas inerce (kgm2);

rdyn

=

riepas dinamiskais rites rādiuss (m);

m

=

testa masa (transportlīdzekļa maksimālās masas tā daļa, kuru bremzē attiecīgais ritenis), kā noteikts šajos noteikumos.

3.2.1.1.   Dinamiskais rites rādiuss

Aprēķinot inerces masu, ņem vērā lielākās, šim transportlīdzeklim (vai asij) atļautās riepas dinamisko rites rādiusu (rdyn).

3.2.1.2.   Testa masa

Lai aprēķinātu inerces masu, testa masa ir šāda:

| a) | testējot priekšējās ass bremžu diskus un trumuļus: | mveh | = | transportlīdzekļa maks. pieļaujamā masa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nfront | = | priekšējo asu skaits |

a)

testējot priekšējās ass bremžu diskus un trumuļus:

Formula

mveh

=

transportlīdzekļa maks. pieļaujamā masa

nfront

=

priekšējo asu skaits

| b) | testējot aizmugurējās ass bremžu diskus un trumuļus: | mveh | = | transportlīdzekļa maks. pieļaujamā masa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nrear | = | aizmugurējo asu skaits |

b)

testējot aizmugurējās ass bremžu diskus un trumuļus:

Formula

mveh

=

transportlīdzekļa maks. pieļaujamā masa

nrear

=

aizmugurējo asu skaits

A11/3.2.1.2. tabula

| Transportlīdzekļa kategorija | Vērā ņemamā masas m procentuālā daļa |
| --- | --- |
| X vērtības (priekšējā ass) | Y vērtības (pakaļējā ass) |
| M1 | 77 | 32 |
| M2 | 69 | 44 |
| N1 | 66 | 39 |
| M3, N2, N3 | 55 | 55 |

Transportlīdzekļa kategorija

Vērā ņemamā masas m procentuālā daļa

X vērtības (priekšējā ass)

Y vērtības (pakaļējā ass)

M1

77

32

M2

69

44

N1

66

39

M3, N2, N3

55

55

| c) | testējot transportlīdzekļu ar vairāk nekā 2 asīm bremžu diskus un trumuļus:






  m = 0,55 maxle | maxle: maksimālā tehniski pieļaujamā ass masa |
| --- | --- | --- |

c)

testējot transportlīdzekļu ar vairāk nekā 2 asīm bremžu diskus un trumuļus:

m = 0,55 maxle

maxle: maksimālā tehniski pieļaujamā ass masa

3.2.2.   Sākotnējais dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam 80 km/h (M1, N1) vai 60 km/h (M2, M3, N2, N3), un tā pamatā ir lielākās un mazākās atļautās riepas vidējais dinamiskais rites rādiuss.

3.2.3.   Dzesēšana

Dzesēšanu drīkst veikt saskaņā vai nu ar 3.2.3.1. punktu, vai 3.2.3.2. punktu.

3.2.3.1.   Testu veic ar nokomplektētu riteni (disku un riepu), kas piestiprināts pie bremžu kustīgās daļas, kā tas būtu piestiprināts transportlīdzeklim (nelabvēlīgākais gadījums).

Attiecībā uz I un II tipa testiem sildīšanas posmu laikā drīkst izmantot gaisdzesi ar ātrumu un gaisa plūsmas virzienu, kas atbilst reālajiem apstākļiem, gaisa plūsmas ātrumam esot vAir = 0,33 v,

kur:

| v | = | transportlīdzekļa ātrums testā sākot bremzēt. |
| --- | --- | --- |

v

=

transportlīdzekļa ātrums testā sākot bremzēt.

Citos gadījumos gaisdzese netiek ierobežota.

Dzesējošā gaisa temperatūra ir tāda pati kā apkārtējās vides temperatūra.

3.2.3.2.   Tests bez riteņa diska

Attiecībā uz I un II tipa testiem sildīšanas posmu laikā dzesēšana nav atļauta.

Citos gadījumos gaisdzese netiek ierobežota.

3.2.4.   Bremzes sagatavošana

3.2.4.1.   Diska bremzes

Testu veic, izmantojot jaunu disku ar jauniem bremžu uzlikas mezgliem, kuru tips apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 13, 13-H vai 90 (kā uzstādīts transportlīdzeklī, piem., ar notīrītu aizsargājošo eļļojumu).

3.2.4.2.   Loku bremzes

Testu veic, izmantojot jaunu trumuli ar jauniem uzliku mezgliem, kuru tips apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 13, 13-H vai 90 (ja attiecināms, ar notīrītu aizsargājošo eļļojumu).

Ir atļauta uzliku apstrāde ar darbmašīnu, lai panāktu uzliku un trumuļa labu kontaktu.

3.3.   Alternatīvs veiktspējas tests ar dinamometru

A11/3.3. tabula

| 1.a) | M1, M2, N1 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā
  Skatīt 3. pielikuma 2.2.2.3. punktā aprakstīto pieslīpēšanas (piestrādes) procedūru |
| --- | --- |
| 1.b) | M3, N2, N3 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā
  Pieslīpēšana (piestrāde):
  100 (diskam) vai 200 (trumulim) bremzēšanas reizes
  Ti = 150 °C (diskam) vai 100 °C (trumulim)
  vi = 60 km/h
  dm = pārmaiņus 1 un 2 m/s2 |
| 2. | Dinamiskās berzes īpašības, skatīt šā pielikuma 3.5.1. punktu |
| 3. | 0. tipa bremžu tests (simulācija ar atvienotu motoru), skatīt šā pielikuma 3.4.1. punktu |
| 4. | I tipa bremžu tests, skatīt šā pielikuma 3.4.2. punktu |
| 5. | Atkārtota piestrāde:
  10 (diskam) vai 20 (trumulim) bremzēšanas reizes
  Ti = 150 °C (diskam) vai 100 °C (trumulim)
  vi = 60 km/h
  dm = pārmaiņus 1 un 2 m/s2 |
| 6. | 0. tipa bremžu tests (simulācija ar atvienotu motoru), skatīt šā pielikuma 3.4.1. punktu |
| 7. | 0. tipa bremžu tests (simulācija ar neatvienotu motoru), skatīt šā pielikuma 3.4.4. punktu |
| 8. | Atkārtota piestrāde: (kā Nr. 5) |
| 9. | Dinamiskās berzes īpašības, skatīt šā pielikuma 3.5.1. punktu |
| 10. | II tipa bremžu tests (ja piemērojams), skatīt šā pielikuma 3.4.3. punktu |
| 11. | Atkārtota piestrāde: (kā Nr. 5) |
| | Soļi no 12. līdz 19. nav obligāti (ja iedarbināšana nav pietiekama) |
| 12. | 0. tipa bremžu tests, skatīt šā pielikuma 3.4.1. punktu |
| 13. | I tipa bremžu tests, skatīt šā pielikuma 3.4.2. punktu |
| 14. | Atkārtota piestrāde: (kā 5. pozīcijā) |
| 15. | Dinamiskās berzes īpašības skatīt šā pielikuma 3.5.1. punktā |
| 16. | 0. tipa bremžu tests (simulācija ar neatvienotu motoru), skatīt šā pielikuma 3.4.4. punktu |
| 17. | Atkārtota piestrāde: (kā 5. pozīcijā) |
| 18. | Dinamiskās berzes īpašības skatīt šā pielikuma 3.5.1. punktā |
| 19. | Atkārtota piestrāde: (kā 5. pozīcijā) |

1.a)

M1, M2, N1 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā

Skatīt 3. pielikuma 2.2.2.3. punktā aprakstīto pieslīpēšanas (piestrādes) procedūru

1.b)

M3, N2, N3 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā

Pieslīpēšana (piestrāde):

100 (diskam) vai 200 (trumulim) bremzēšanas reizes

Ti = 150 °C (diskam) vai 100 °C (trumulim)

vi = 60 km/h

dm = pārmaiņus 1 un 2 m/s2

2.

Dinamiskās berzes īpašības, skatīt šā pielikuma 3.5.1. punktu

3.

0. tipa bremžu tests (simulācija ar atvienotu motoru), skatīt šā pielikuma 3.4.1. punktu

4.

I tipa bremžu tests, skatīt šā pielikuma 3.4.2. punktu

5.

Atkārtota piestrāde:

10 (diskam) vai 20 (trumulim) bremzēšanas reizes

Ti = 150 °C (diskam) vai 100 °C (trumulim)

vi = 60 km/h

dm = pārmaiņus 1 un 2 m/s2

6.

0. tipa bremžu tests (simulācija ar atvienotu motoru), skatīt šā pielikuma 3.4.1. punktu

7.

0. tipa bremžu tests (simulācija ar neatvienotu motoru), skatīt šā pielikuma 3.4.4. punktu

8.

Atkārtota piestrāde: (kā Nr. 5)

9.

Dinamiskās berzes īpašības, skatīt šā pielikuma 3.5.1. punktu

10.

II tipa bremžu tests (ja piemērojams), skatīt šā pielikuma 3.4.3. punktu

11.

Atkārtota piestrāde: (kā Nr. 5)

Soļi no 12. līdz 19. nav obligāti (ja iedarbināšana nav pietiekama)

12.

0. tipa bremžu tests, skatīt šā pielikuma 3.4.1. punktu

13.

I tipa bremžu tests, skatīt šā pielikuma 3.4.2. punktu

14.

Atkārtota piestrāde: (kā 5. pozīcijā)

15.

Dinamiskās berzes īpašības skatīt šā pielikuma 3.5.1. punktā

16.

0. tipa bremžu tests (simulācija ar neatvienotu motoru), skatīt šā pielikuma 3.4.4. punktu

17.

Atkārtota piestrāde: (kā 5. pozīcijā)

18.

Dinamiskās berzes īpašības skatīt šā pielikuma 3.5.1. punktā

19.

Atkārtota piestrāde: (kā 5. pozīcijā)

3.4.   Darba bremžu iekārta

3.4.1.   0. tipa bremžu tests (simulācija ar atvienotu motoru)

No sākotnējā rotācijas ātruma, kas ekvivalents 100 km/h (M1/N1) vai 60 km/h (M2/M3/N2/N3), un ar bremžu temperatūru ≤ 100 °C katras bremzēšanas sākumā veic trīs bremzēšanas ar tādu vienu un to pašu bremžu darbināšanas spiedienu, ka tiek sasniegts vidējais maksimālais palēninājums, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu) vai vidējo bremzēšanas momentu, kam pamatā ir vidējam maksimālajam palēninājumam ekvivalents bremzēšanas ceļš, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu), vismaz 6,43 m/s2 M1/N1 kategorijas transportlīdzekļiem vai 5 m/s2 M2/M3/N2/N3 kategorijas transportlīdzekļiem.

Pneimatisko bremžu iekārtu gadījumā spiediens bremžu izpildmehānismā nedrīkst pārsniegt spiedienu, kādu pastāvīgi garantē transportlīdzekļa tipa(-u) bremžu iekārta (piem., kompresora ieslēgšanās spiediens), un bremžu ieejas griezes moments (C) nedrīkst pārsniegt maksimālo pieļaujamo bremžu ieejas griezes momentu (Cmax) izmantojot transportlīdzekļa tipa(-u) mazāko bremžu kameru.

Šo trīs rezultātu vidējo vērtību pieņem par aukstu bremžu veiktspēju.

3.4.1.1.   Rites pretestība

Rites pretestību pieņem tādu, kas atbilst palēninājumam 0,1 m/s2.

3.4.2.   I tipa bremžu tests

3.4.2.1.   Sildīšanas procedūra

3.4.2.1.1.   Veic secīgas piebremzēšanas saskaņā ar turpmāk tabulā dotajiem nosacījumiem atbilstoši transportlīdzekļa kategorijai. Katru bremzēšanu veic tā, ka tiek sasniegts konstants palēninājums, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu), vai konstants bremzēšanas moments, kas ekvivalents palēninājumam, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu), 3 m/s2.

Pirmo bremzēšanu sāk ar bremžu temperatūru ≤ 100 °C.

| Transportlīdzekļa kategorija | v1 (km/h) | v2 (km/h) | Δt (s) | N |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | 80 % vmax ≤ 120 km/h | 0,5 v1 | 45 | 15 |
| M2 | 80 % vmax ≤ 100 km/h | 0,5 v1 | 55 | 15 |
| N1 | 80 % vmax ≤ 120 km/h | 0,5 v1 | 45 | 15 |
| M3/N2/N3 | 80 % vmax ≤ 60 km/h | 0,5 v1 | 60 | 20 |

Transportlīdzekļa kategorija

v1 (km/h)

v2 (km/h)

Δt (s)

N

M1

80 % vmax ≤ 120 km/h

0,5 v1

45

15

M2

80 % vmax ≤ 100 km/h

0,5 v1

55

15

N1

80 % vmax ≤ 120 km/h

0,5 v1

45

15

M3/N2/N3

80 % vmax ≤ 60 km/h

0,5 v1

60

20

kur:

| v1 | = | sākotnējais ātrums bremzēšanas sākumā; |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | ātrums bremzēšanas beigās; |
| vmax | = | transportlīdzekļa maksimālais ātrums; |
| n | = | bremžu iedarbināšanas reižu skaits; |
| Δt | = | bremzēšanas cikla ilgums: laiks, kas paiet no vienas bremžu iedarbināšanas līdz nākamajai. |

v1

=

sākotnējais ātrums bremzēšanas sākumā;

v2

=

ātrums bremzēšanas beigās;

vmax

=

transportlīdzekļa maksimālais ātrums;

n

=

bremžu iedarbināšanas reižu skaits;

Δt

=

bremzēšanas cikla ilgums: laiks, kas paiet no vienas bremžu iedarbināšanas līdz nākamajai.

3.4.2.1.2.   Ja bremzes aprīkotas ar bremžu automātiskās regulēšanas ierīcēm, bremzes pirms iepriekšminētā I tipa testa noregulē, attiecīgā gadījumā ievērojot šādu procedūru.

3.4.2.1.2.1.   Pneimatiski darbināmu bremžu gadījumā to regulējums ir tāds, kas ļauj darboties bremžu automātiskās regulēšanas ierīcei. Šim nolūkam izpildmehānisma gājienu iestata, lai:

s0 ≥ 1,1 · sre-adjust

(augšējā robeža nedrīkst pārsniegt ražotāja ieteikto lielumu),

kur:

| sre-adjust | ir pieregulēšanas gājiens atbilstoši bremžu automātiskās regulēšanas ierīces izgatavotāja specifikācijai, t. i., gājiens, kad tas sāk pieregulēt bremžu darba brīvkustību ar spiedienu izpildmehānismā, kas atbilst 15 procentiem no bremžu sistēmas darba spiediena, bet nav mazāks par 100 kPa. |
| --- | --- |

sre-adjust

ir pieregulēšanas gājiens atbilstoši bremžu automātiskās regulēšanas ierīces izgatavotāja specifikācijai, t. i., gājiens, kad tas sāk pieregulēt bremžu darba brīvkustību ar spiedienu izpildmehānismā, kas atbilst 15 procentiem no bremžu sistēmas darba spiediena, bet nav mazāks par 100 kPa.

Ja nav praktiski iespējams izmērīt izpildmehānisma gājienu un tehniskais dienests tam piekrīt, par sākotnējo iestatījumu vienojas ar tehnisko dienestu.

No iepriekš aprakstītā stāvokļa bremzes secīgi darbina 50 reizes ar spiedienu izpildmehānisma, kas atbilst 30 procentiem no bremžu sistēmas darba spiediena, bet nav mazāks par 200 kPa. Pēc tam bremzes vienu reizi iedarbina ar spiedienu izpildmehānismā ≥ 650 kPa.

3.4.2.1.2.2.   Hidrauliski darbināmu diska bremžu gadījumā iestatīšanas prasības neuzskata par nepieciešamām.

3.4.2.1.2.3.   Hidrauliski darbināmu loku bremžu gadījumā regulējumu nosaka ražotājs.

3.4.2.2.   Karstu bremžu veiktspēja

Ne vēlāk kā 60 sekundes pēc sildīšanas procedūras pabeigšanas mēra karstu bremžu veiktspēju, ievērojot 0. tipa testā piemērojamos ātruma un pievadītā spiediena nosacījumus.

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu vidējais maksimālais palēninājums, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu) vai vidējo bremzēšanas momentu, kas izriet no vidējam maksimālajam palēninājumam atbilstoša bremzēšanas ceļa, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu), nedrīkst būt mazāks par 75 procentiem no vērtības, kas sasniegta ar aukstām bremzēm 0. tipa testā, ne arī mazāks par 4,8 m/s2.

M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu vidējais maksimālais palēninājums, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu) vai vidējo bremzēšanas momentu, kas izriet no vidējam maksimālajam palēninājumam atbilstoša bremzēšanas ceļa, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu), nedrīkst būt mazāks par 60 procentiem no vērtības, kas sasniegta ar aukstām bremzēm 0. tipa testā, ne arī mazāks par 4 m/s2.

3.4.2.3.   Brīvrites tests

Ja bremzes aprīkotas ar bremžu automātiskas regulēšanas ierīcēm, pēc 3.4.2.2. punktā noteikto testu pabeigšanas bremzēm ļauj atdzist līdz temperatūrai, kas atbilst aukstām bremzēm (t. i., ≤ 100 °C), un pārliecinās, ka iespējama brīva rite, izpildot kādu no šādiem nosacījumiem:

| a) | disks vai trumulis rotē brīvi (t. i., ir pagriežams ar roku); |
| --- | --- |

a)

disks vai trumulis rotē brīvi (t. i., ir pagriežams ar roku);

| b) | ja disks vai trumulis rotē ar ātrumu, kas atbilst konstantam ātrumam 60 km/h ar atlaistu bremzi, asimptotiskās temperatūra nedrīkst pārsniegt trumuļa/diska temperatūras pieaugumu 80 °C. |
| --- | --- |

b)

ja disks vai trumulis rotē ar ātrumu, kas atbilst konstantam ātrumam 60 km/h ar atlaistu bremzi, asimptotiskās temperatūra nedrīkst pārsniegt trumuļa/diska temperatūras pieaugumu 80 °C.

3.4.3.   II tipa bremžu tests

3.4.3.1.   Sildīšanas procedūra

3.4.3.1.1.   Bremzes uzsilda no sākotnējās temperatūras ≤ 100 °C, bremzējot vienmērīgo rotāciju, kas atbilst ātrumam 30 km/h, 12 minūtes ar konstantu bremzēšanas momentu, kas atbilst palēninājumam, atskaitot rites pretestību, 0,15 m/s2.

3.4.3.1.2.   Ja bremzes aprīkotas ar bremžu automātiskas regulēšanas ierīcēm, pirms iepriekš aprakstītā II tipa testa noregulē saskaņā ar šī pielikuma 3.4.2.1.2. punktā noteikto procedūru.

3.4.3.2.   Karstu bremžu veiktspēja

Ne vēlāk kā 60 sekundes pēc sildīšanas procedūras pabeigšanas mēra karstu bremžu veiktspēju, ievērojot 0. tipa testā piemērojamos ātruma un bremžu darbināšanas spiediena nosacījumus.

Sakarsētu bremžu vidējais maksimālais palēninājums, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu) vai vidējo bremzēšanas momentu, kas izriet no vidējam maksimālajam palēninājumam atbilstoša bremzēšanas ceļa, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu), nedrīkst būt mazāks par 3,75 m/s2.

3.4.3.3.   Brīvrites tests

Skatīt šā pielikuma 3.4.2.3. punktu.

3.4.4.   0. tipa bremžu tests (simulācija ar neatvienotu motoru)

Šo noteikumu izpildes nolūkā ir pieņemams 0. tipa testa ar neatvienotu motoru vietā veikt testu, kas imitē slogojumu (skatīt šī pielikuma 3.2. punktu).

| Transportlīdzekļa kategorija | Sākotnējais ātrums – v1 (km/h) |
| --- | --- |
| M1 | 80 % vmax ≤ 160 km/h |
| M2 | 100 km/h |
| M3 | 90 km/h |
| N1 | 80 % vmax ≤ 160 km/h |
| N2 | 100 km/h |
| N3 | 90 km/h |

Transportlīdzekļa kategorija

Sākotnējais ātrums – v1 (km/h)

M1

80 % vmax ≤ 160 km/h

M2

100 km/h

M3

90 km/h

N1

80 % vmax ≤ 160 km/h

N2

100 km/h

N3

90 km/h

kur:

| v1 | = | sākotnējais ātrums bremzēšanas sākumā; |
| --- | --- | --- |
| vmax | = | transportlīdzekļa maksimālais ātrums. |

v1

=

sākotnējais ātrums bremzēšanas sākumā;

vmax

=

transportlīdzekļa maksimālais ātrums.

No sākotnējā rotācijas ātruma, kas atbilst iepriekš tabulā dotajiem transportlīdzekļu kustības ātrumiem, un ar bremžu temperatūru ≤ 100 °C katras bremzēšanas sākumā veic trīs bremzēšanas ar tādu vienu un to pašu bremžu iedarbināšanas spiedienu, ka tiek sasniegts vidējais maksimālais palēninājums, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu) vai vidējo bremzēšanas momentu, kam pamatā ir vidējam maksimālajam palēninājumam ekvivalents bremzēšanas ceļš, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu), vismaz 5,76 m/s2 M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem vai 4 m/s2 M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem.

Šo trīs rezultātu vidējo vērtību pieņem par aukstu bremžu veiktspēju.

3.5.   Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķai riteņa bremzei)

Bremžu maiņas diska/trumuļa veiktspēju ar aukstām bremzēm salīdzina ar oriģinālajiem ekvivalentiem, salīdzinot turpmāk minētā testa rezultātus.

3.5.1.   Izmantojot bremžu maiņas disku/trumuli, vismaz sešas reizes secīgi iedarbina bremzes ar atšķirīgiem, pakāpeniski pieaugošiem vadības spēkiem vai bremžu spiedieniem kā daļu procesa līdz vidējam maksimālajam palēninājumam 6 m/s2 (M1, M2, N1) vai 5 m/s2 (M3, N2, N3). Vadības spēki vai spiediens maģistrālē nedrīkst pārsniegt maksimālo pieļaujamo vadības spēku vai spiedienu maģistrālē, ko pastāvīgi garantē transportlīdzekļa bremžu sistēma (piem., kompresora ieslēgšanās spiediens). Pirms katras bremzēšanas bremžu diska/trumuļa sākotnējā temperatūra ir ≤ 100 °C.

3.5.2.   Bremžu tests, kas aprakstīts 3.5.1. punktā, jāveic arī, izmantojot bremžu oriģinālo disku/trumuli.

3.5.3.   Bremžu maiņas diska/trumuļa dinamiskās berzes īpašības procedūras beigās (9. vai 18. posmā) var uzskatīt par līdzīgām bremžu oriģinālā diska/trumuļa īpašībām ar nosacījumu, ka vērtības, kas sasniegtas attiecībā uz vidējo maksimālo palēninājumu ar tādiem pašiem darba spiedieniem vai vadības spēkiem iegūtās raksturlīknes augšējās 2/3 neatšķiras vai nu par ± 8 procentiem, vai ± 0,4 m/s2 no bremžu oriģinālā diska/trumuļa attiecīgajām vērtībām.

4.   INTEGRITĀTES TESTI, IZMANTOJOT INERCES DINAMOMETRU

Testus veic saskaņā ar 4.1. punktu (diskiem) vai 4.2. punktu (trumuļiem).

Nepieciešams atsevišķs tests katrai testa grupai, ja vien maiņas daļa nesasniedz vajadzīgo ciklu skaitu pirms bojājuma vai atteices (skatīt šā pielikuma 4.1.1.1.3. vai 4.1.1.2.3. punktu).

Bremze būtu jāuzstāda dinamometrā saskaņā ar tās stiprināšanas vietu transportlīdzeklī (izņemot nekustīgi montētas bremzes vai bremzes, kas uzstādītas uz grozāmās ass).

Bremžu diska/trumuļa temperatūra būtu jāmēra iespējami tuvu berzes virsmai. Temperatūras mērījums būtu jāreģistrē, un visos testos jāizmanto tā pati metode un mērīšanas vieta.

Ja bremzēšanas cikla ietvaros bremzēšanas laikā vai starp bremzēšanām izmanto dzesēšanas gaisu, gaisa plūsmas ātrumu uz bremzi ierobežo līdz vair = 0,33 v,

kur:

| v | = | transportlīdzekļa ātrums bremzēšanas sākumā. |
| --- | --- | --- |

v

=

transportlīdzekļa ātrums bremzēšanas sākumā.

Citos gadījumos dzesējošais gaiss netiek ierobežots.

Dzesējošā gaisa temperatūra ir tāda pati kā apkārtējās vides temperatūra.

4.1.   Bremžu diski

4.1.1.   Bremžu diska termiskā noguruma tests

Testu veic, izmantojot jaunu disku, konkrētā(-o) transportlīdzekļa(-u), kura(-u) tips apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 13, 13-H vai 90 (tādā stāvoklī, kā uzstādīts transportlīdzeklī, piemēram, ar notīrītu aizsargājošo eļļojumu) bremžu oriģinālo suportu un jaunus bremžu uzlikas mezglus.

Nepieciešamības gadījumā nolietotās bremžu uzlikas testa laikā drīkst aizstāt.

4.1.1.1.   M1, N1 kategorijas transportlīdzekļi

4.1.1.1.1.   Testa nosacījumi (bremžu diska termiskā noguruma tests)

Inerces dinamometra inerces masu nosaka saskaņā ar 11. pielikuma 3.2.1., 3.2.1.1. un 3.2.1.2. punkta prasībām.

Dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam testa ātrumam, un tā pamatā ir vidējais tās vislielākās un vismazākās riepas dinamiskais rites rādiuss, kādu ir atļauts lietot konkrētajam transportlīdzeklim.

4.1.1.1.2.   Testa programma (bremžu diska termiskā noguruma tests)

Attiecīgajā bremzēs uzstāda jaunas bremžu uzlikas un jaunu disku un pieslīpē (piestrādā) saskaņā ar 3. pielikuma 2.2.2.3. punktā noteikto procedūru. Ja testa pabeigšanai vajadzīgas jaunas bremžu uzlikas, tās pieslīpē (piestrādā) saskaņā ar to pašu procedūru.

A11/4.1.1.1.2. tabula

| Testa nosacījums | Termiskā noguruma tests |
| --- | --- |
| Transportlīdzekļu kategorijas | M1/N1 |
| Bremzēšanas tips | Secīga bremžu iedarbināšana |
| Bremzēšanas intervāls (= ttotal) | 70 s |
| Bremžu iedarbināšanas reižu skaits ciklā | 2 |
| Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu | 5,0 m/s2 |
| Bremzēšanas ciklu kopējais skaits | 100 vai 150 (skatīt 4.1.1.1.3. punktu) |
| Bremžu iedarbināšana | |
| no | vmax |
| līdz | 20 km/h |
| Sākotnējā temperatūra katra cikla pirmās bremžu iedarbināšanas reizē | ≤ 100 °C, |

Testa nosacījums

Termiskā noguruma tests

Transportlīdzekļu kategorijas

M1/N1

Bremzēšanas tips

Secīga bremžu iedarbināšana

Bremzēšanas intervāls (= ttotal)

70 s

Bremžu iedarbināšanas reižu skaits ciklā

2

Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu

5,0 m/s2

Bremzēšanas ciklu kopējais skaits

100 vai 150 (skatīt 4.1.1.1.3. punktu)

Bremžu iedarbināšana

no

vmax

līdz

20 km/h

Sākotnējā temperatūra katra cikla pirmās bremžu iedarbināšanas reizē

≤ 100 °C,

kur:

| vmax | vmax maiņas daļas testēšanai ir tāds, kas atbilst transportlīdzeklim ar vislielāko kinētiskās enerģijas un diska masas attiecību; |
| --- | --- |
| tbra | faktiskais bremzēšanas periods bremzes darbināšanas laikā; |
| tacc | minimālais paātrinājuma laiks saskaņā ar attiecīgā transportlīdzekļa paātrināšanās spēju; |
| trest | pārtraukums; |
| ttotal | bremzēšanas intervāls (tbra + tacc + trest). |

vmax

vmax maiņas daļas testēšanai ir tāds, kas atbilst transportlīdzeklim ar vislielāko kinētiskās enerģijas un diska masas attiecību;

tbra

faktiskais bremzēšanas periods bremzes darbināšanas laikā;

tacc

minimālais paātrinājuma laiks saskaņā ar attiecīgā transportlīdzekļa paātrināšanās spēju;

trest

pārtraukums;

ttotal

bremzēšanas intervāls (tbra + tacc + trest).

4.1.1.1.3.   Testa rezultāts (bremžu diska termiskā noguruma tests)

Testu uzskata par sekmīgi izturētu, ja 150 vai vairāk cikli ir veikti bez bojājuma vai atteices.

Ja bez bojājumiem vai atteices izturēti mazāk nekā 150, bet vairāk nekā 100 cikli, tests jāatkārto ar jaunu maiņas daļu. Lai daļa izturētu testu, šādos apstākļos abos testos jāiztur vairāk nekā 100 cikli bez bojājuma vai atteices.

Ja pirms bojājuma vai atteices tiek veikti mazāk nekā 100 cikli, tad būtu jāveic tests ar oriģinālo daļu un jāsalīdzina rezultāti. Ja bojājuma vai atteices robeža nav sliktāka kā oriģinālās daļas ciklu skaits mīnus 10 procenti, testu uzskata par izturētu.

Šajā kontekstā bojājums ir:

| a) | radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma; |
| --- | --- |

a)

radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma;

| b) | plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru; |
| --- | --- |

b)

plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru;

| c) | jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa; |
| --- | --- |

c)

jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa;

| d) | jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas. |
| --- | --- |

d)

jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas.

4.1.1.2.   M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļi

4.1.1.2.1.   Testa nosacījumi (bremžu diska termiskā noguruma tests)

4.1.1.2.1.1.   Transportlīdzekļi, kuru maksimālā pieļaujamā masa ir > 7,5 t

Izmantojot turpmāk minēto testa programmu, bremžu diskus testē kā bremžu iekārtas sastāvdaļas. Tā neimitē faktiskos braukšanas apstākļus, bet to uzskata tikai par sastāvdaļas testu. Turpmāk A11/4.1.1.2.1.1. tabulā uzskaitītie parametri attiecas uz bremzēm, ko pašlaik kā likums izmanto transportlīdzekļos, kuru maksimālā pieļaujamā masa ir > 7,5 t.

A11//4.1.1.2.1.1. tabula

| Diska ārējais diametrs | Testa parametrs | Testa parametrs | Iekārtas piemērs |
| --- | --- | --- | --- |
| | Testa masa m (kg) | rdyn (m) | “Bremzes izmērs” / iespējami mazākais riteņa diska izmērs |
| 320–350 | 3 100 | 0,386 | 17,5′′ |
| 351–390 | 4 500 | 0,445 | 19,5′′ |
| 391–440 | 5 300 | 0,527 | 22,5′′ |
| > 440 (1) | (1) | (1) | — |

Diska ārējais diametrs

Testa parametrs

Testa parametrs

Iekārtas piemērs

Testa masa m (kg)

rdyn (m)

“Bremzes izmērs” / iespējami mazākais riteņa diska izmērs

320–350

3 100

0,386

17,5′′

351–390

4 500

0,445

19,5′′

391–440

5 300

0,527

22,5′′

> 440 (1)

(1)

(1)

—

Inerces dinamometra inerces masu nosaka saskaņā ar 11. pielikuma 3.2.1. punkta prasībām kopsakarā ar iepriekš tabulā dotajiem parametriem (testa masa un rdyn).

Dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam, un tā pamatā ir riepas dinamiskais rites rādiuss, kas noteikts A11/4.1.1.2.1.1. tabulā.

4.1.1.2.1.2.   Transportlīdzekļi, kuru maksimālā pieļaujamā masa ir > 3,5 t un ≤ 7,5 t

Attiecībā uz transportlīdzekļiem, kuru maksimālā pieļaujamā masa > 3,5 t un ≤ 7,5 t un kuriem nepiemēro A11/4.1.1.2.1.1. tabulā uzskaitītos parametrus, testa parametrus izvēlas, ietverot visnelabvēlīgāko scenāriju, kāds bija bremžu maiņas diska lietojuma diapazona pamatā (maksimālā pieļaujamā transportlīdzekļa masa, maksimālais riepas izmērs).

Inerces dinamometra inerces masu nosaka saskaņā ar 11. pielikuma 3.2.1., 3.2.1.1. un 3.2.1.2. punkta prasībām.

Dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam testa ātrumam, un tā pamatā ir vidējais tās vislielākās un vismazākās riepas dinamiskais rites rādiuss, kādu ir atļauts lietot konkrētajam transportlīdzeklim.

4.1.1.2.2.   Testa programma (bremžu diska termiskā noguruma tests)

A11/4.1.1.2.2. tabula

| “Pieslīpēšanas” procedūra | bremzes 100 iedarbināšanas reizes
  sākotnējais ātrums: 60 km/h
  beigu ātrums: 30 km/h
  dm mainīgs starp 1 m/s2 un 2 m/s2

  sākotnējā temperatūra: ≤ 300 °C (sākot no istabas temperatūras) |
| --- | --- |
| 1. | Kondicionēta bremzēšana |

“Pieslīpēšanas” procedūra

bremzes 100 iedarbināšanas reizes

sākotnējais ātrums: 60 km/h

beigu ātrums: 30 km/h

dm mainīgs starp 1 m/s2 un 2 m/s2

sākotnējā temperatūra: ≤ 300 °C (sākot no istabas temperatūras)

1.

Kondicionēta bremzēšana

bremžu 10 iedarbināšanas reizes no 60 līdz 30 km/h

dm mainīgs starp 1 m/s2 un 2 m/s2

sākotnējā temperatūra: ≤ 250 °C

| 2. | Bremzēšana lielā ātrumā |
| --- | --- |

2.

Bremzēšana lielā ātrumā

bremžu 2 iedarbināšanas reizes no 130 līdz 80 km/h

dm 3 m/s2

sākotnējā temperatūra: ≤ 100 °C

| 3. | Kondicionēta bremzēšana |
| --- | --- |

3.

Kondicionēta bremzēšana

Skatīt testa 1. posmu

| 4. | Bremzēšana lielā ātrumā |
| --- | --- |

4.

Bremzēšana lielā ātrumā

Skatīt testa 2. posmu

| 5. | Kondicionēta bremzēšana |
| --- | --- |

5.

Kondicionēta bremzēšana

Skatīt testa 1. posmu

| 6. | Nepārtraukta bremzēšana (1) |
| --- | --- |

6.

Nepārtraukta bremzēšana (1)

bremžu 5 iedarbināšanas reizes konstantā ātrumā: 85 km/h

palēninošais griezes moments, kas atbilst 0,5 m/s2

bremzēšanas periods 60 s

sākotnējā temperatūra: ≤ 80 °C

| 7. | Kondicionēta bremzēšana |
| --- | --- |

7.

Kondicionēta bremzēšana

Skatīt testa 1. posmu

| 8. | Nepārtraukta bremzēšana (2) |
| --- | --- |

8.

Nepārtraukta bremzēšana (2)

bremžu 5 iedarbināšanas reizes konstantā ātrumā: 85 km/h

palēninošais griezes moments, kas atbilst 1,0 m/s2

bremzēšanas periods 40 s

sākotnējā temperatūra: ≤ 80 °C

| 9. | Atkārtot testa 1. līdz 8. posmu: |
| --- | --- |

9.

Atkārtot testa 1. līdz 8. posmu:

9 vai 14 reizes (kas attiecināms) – skatīt 4.1.1.2.3. punktu

| dm | ar attālumu saistītais vidējais palēninājums. |
| --- | --- |

dm

ar attālumu saistītais vidējais palēninājums.

4.1.1.2.3.   Testa rezultāts (bremžu diska termiskā noguruma tests)

Testu uzskata par sekmīgi izturētu, ja 15 vai vairāk cikli ir veikti bez bojājuma vai atteices.

Ja bez bojājumiem vai atteices izturēti mazāk nekā 15, bet vairāk nekā 10 cikli, tests jāatkārto ar jaunu maiņas daļu. Lai daļa izturētu testu, šādos apstākļos abos testos jāiztur vairāk nekā 10 cikli bez bojājuma vai atteices.

Ja pirms bojājuma vai atteices tiek veikti mazāk nekā 10 cikli, tad būtu jāveic tests ar oriģinālo daļu un jāsalīdzina rezultāti. Ja bojājuma vai atteices robeža nav sliktāka kā oriģinālās daļas ciklu skaits, tad testu uzskata par izturētu.

Šajā kontekstā bojājums ir:

| a) | radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes gredzena radiālā augstuma; |
| --- | --- |

a)

radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes gredzena radiālā augstuma;

| b) | plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru; |
| --- | --- |

b)

plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru;

| c) | jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa; |
| --- | --- |

c)

jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa;

| d) | jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas. |
| --- | --- |

d)

jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas.

4.1.2.   Bremžu diska lielas slodzes tests

Savstarpēji apmaināmu daļu lielas slodzes testu veic jaunam bremžu diskam vai tam pašam bremžu diskam, kurš tika izmantots alternatīvajā testā ar dinamometru (skatīt šī pielikuma 3.3. punktu).

Ekvivalentu daļu lielas slodzes testu veic, izmantojot jaunu disku, attiecīgā(-o) transportlīdzekļa(-u), kura(-u) tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13, 13-H vai 90, oriģinālo bremžu suportu un jaunus bremžu uzlikas mezglus (tādā stāvoklī, kā uzstādīts transportlīdzeklī, piemēram, ar notīrītu aizsargājošo eļļojumu).

Nepieciešamības gadījumā nolietotās bremžu uzlikas testa laikā drīkst aizstāt.

4.1.2.1.   M1, N1 kategorijas transportlīdzekļi

4.1.2.1.1.   Testa apstākļi (bremžu diska lielas slodzes tests)

Skatīt 4.1.1.1.1. punktu.

4.1.2.1.2.   Testa programma (bremžu diska lielas slodzes tests)

Attiecīgajās bremzēs uzstāda jaunas bremžu uzlikas un jaunu disku un pieslīpē (piestrādā) saskaņā ar 3. pielikuma 2.2.2.3. punktā noteikto procedūru. Ja testa pabeigšanai vajadzīgas jebkādas jaunas bremžu uzlikas, tās pieslīpē (piestrādā) saskaņā ar to pašu procedūru.

A11/4.1.2.1.2. tabula

| Testa nosacījums | Lielas slodzes tests |
| --- | --- |
| Transportlīdzekļu kategorijas | M1/N1 |
| Bremzēšanas tips | Atsevišķas bremžu iedarbināšanas |
| Bremžu iedarbināšanas reižu skaits | 70 |
| Sākotnējā temperatūra bremzēšanas sākumā | ≤ 100 °C |
| Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu | 10,0 m/s2 ar spiedienu ≤ 16 000 kPa vai p = 16 000  kPa (< 10,0 m/s2) |
| Bremžu iedarbināšanas | |
| no | vmax |
| līdz | 10 km/h |

Testa nosacījums

Lielas slodzes tests

Transportlīdzekļu kategorijas

M1/N1

Bremzēšanas tips

Atsevišķas bremžu iedarbināšanas

Bremžu iedarbināšanas reižu skaits

70

Sākotnējā temperatūra bremzēšanas sākumā

≤ 100 °C

Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu

10,0 m/s2 ar spiedienu ≤ 16 000 kPa vai p = 16 000  kPa (< 10,0 m/s2)

Bremžu iedarbināšanas

no

vmax

līdz

10 km/h

Maiņas daļas testēšanas vmax ir tāds, kas atbilst transportlīdzeklim ar vislielāko kinētiskās enerģijas un diska masas attiecību.

4.1.2.1.3.   Testa rezultāts (bremžu diska lielas slodzes tests)

Testu uzskata par izturētu, ja bremzes iedarbinātas 70 vai vairāk reizes bez bojājuma vai atteices.

Ja pirms bojājuma vai atteices bremzes iedarbinātas mazāk nekā 70 reizes, tad jāveic tests ar oriģinālo daļu un rezultāti jāsalīdzina. Ja bojājuma vai atteices robeža nav sliktāka kā oriģinālās daļas ciklu skaits mīnus 10 procenti, testu uzskata par izturētu.

Šajā kontekstā bojājums ir:

| a) | radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma; |
| --- | --- |

a)

radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma;

| b) | plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru; |
| --- | --- |

b)

plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru;

| c) | jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa; |
| --- | --- |

c)

jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa;

| d) | jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas. |
| --- | --- |

d)

jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas.

4.1.2.2.   M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļi

4.1.2.2.1.   Testa nosacījumi (bremžu diska lielas slodzes tests)

Skatīt 4.1.1.2.1. punktu.

4.1.2.2.2.   Testa programma (bremžu diska lielas slodzes tests)

Pieslīpēšana saskaņā ar A11/4.1.1.2.2. tabulu.

Bremzes iedarbina 500 reizes no ātruma 50 km/h līdz 10 km/h ar bremzēšanas momentu 90 % no maksimālā bremzēšanas momenta, kāds piemērojams attiecīgajam bremžu suportam.

Sākotnējā temperatūra: ≤ 200 °C.

4.1.2.2.3.   Testa rezultāts (bremžu diska lielas slodzes tests)

Testu uzskata par izturētu, ja pēc bremžu 500 iedarbināšanas reizēm bremžu diskam nav nekādu lūzuma pazīmju. Testu uzskata par derīgu, ja maksimālais vajadzīgais griezes moments tiek sasniegts vismaz 90 procentos bremžu iedarbināšanas reižu ar nosacījumu, ka atlikušajos 10 procentos gadījumu ticis pielikts maksimālais spiediens.

Šajā kontekstā bojājums ir:

| a) | radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma; |
| --- | --- |

a)

radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma;

| b) | plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru; |
| --- | --- |

b)

plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru;

| c) | jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa; |
| --- | --- |

c)

jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa;

| d) | jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas. |
| --- | --- |

d)

jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas.

4.2.   Bremžu trumuļi

4.2.1.   Bremžu trumuļa termiskā noguruma tests

Testu veic, izmantojot jaunu trumuli ar jauniem uzliku mezgliem, kuru tips apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 13, 13-H vai 90 (ja attiecināms, ar notīrītu aizsargājošo eļļojumu).

Ir atļauta uzliku apstrāde ar darbmašīnu, lai panāktu uzliku un trumuļa labu kontaktu.

4.2.1.1.   M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļi

4.2.1.1.1.   Testa nosacījumi (bremžu trumuļa termiskā noguruma tests)

Inerces dinamometra inerces masu nosaka saskaņā ar 11. pielikuma 3.2.1., 3.2.1.1. un 3.2.1.2. punkta prasībām.

Dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam testa ātrumam, un tā pamatā ir vidējais tās vislielākās un vismazākās riepas dinamiskais rites rādiuss, kādu ir atļauts lietot konkrētajam transportlīdzeklim.

4.2.1.1.2.   Testa programma (bremžu trumuļa termiskā noguruma tests)

Prasības bremžu trumuļu termiskajam nogurumam ietvertas 4.2.2.1.2. punktā minētajos lielas slodzes testos.

4.2.1.1.3.   Testa rezultāts (bremžu trumuļa termiskais nogurums)

Skatīt 4.2.2.1.3. punktu.

4.2.1.2.   M2, M3, N2, N3 kategorijas transportlīdzekļi

4.2.1.2.1.   Testa nosacījumi (bremžu trumuļa termiskā noguruma tests)

4.2.1.2.1.1.   Transportlīdzekļi, kuru maksimālā pieļaujamā masa ir > 7,5 t

Izmantojot turpmāk minēto testa programmu, bremžu trumuļus testē kā bremžu iekārtas sastāvdaļas. Tā neimitē faktiskos braukšanas apstākļus, bet to uzskata tikai par sastāvdaļas testu. Turpmāk A11/4.2.1.2.1.1. tabulā uzskaitītie parametri attiecas uz bremzēm, ko pašlaik parasti izmanto transportlīdzekļos, kuru maksimālā pieļaujamā masa ir > 7,5 t.

A11/4.2.1.2.1.1. tabula

| Trumuļa iekšējais diametrs
  (mm) | Uzliku platums | Tipisks riteņa diska diametrs |
| --- | --- | --- |
| < 130 mm | 130–190 mm | > 190 mm |
| Testa masa (kg) | Riepas rādiuss
  (m) | Testa masa (kg) | Riepas rādiuss
  (m) | Testa masa (kg) | Riepas rādiuss
  (m) |
| < 330 | 2 750 | 0,402 | 3 200 | 0,390 | 5 500 | 0,402 | 17,5′′ |
| 330–390 | (2) | (2) | 3 400 | 0,480 | 5 500 | 0,516 | 19,5′′ |
| 391–430 | 3 400 | 0,510 | 4 500 | 0,527 | 5 500 | 0,543 | 22,5′′ |
| > 430 | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | — |

Trumuļa iekšējais diametrs

(mm)

Uzliku platums

Tipisks riteņa diska diametrs

< 130 mm

130–190 mm

> 190 mm

Testa masa (kg)

Riepas rādiuss

(m)

Testa masa (kg)

Riepas rādiuss

(m)

Testa masa (kg)

Riepas rādiuss

(m)

< 330

2 750

0,402

3 200

0,390

5 500

0,402

17,5′′

330–390

(2)

(2)

3 400

0,480

5 500

0,516

19,5′′

391–430

3 400

0,510

4 500

0,527

5 500

0,543

22,5′′

> 430

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

—

Inerces dinamometra inerces masu nosaka saskaņā ar 11. pielikuma 3.2.1. punkta prasībām kopsakarā ar iepriekš tabulā dotajiem parametriem (testa masa un rdyn).

Dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam, un tā pamatā ir riepas dinamiskais rites rādiuss, kas noteikts A11/4.2.1.2.1.1. tabulā.

4.2.1.2.1.2.   Transportlīdzekļi, kuru maksimālā pieļaujamā masa ir > 3,5 t un ≤ 7,5 t

Attiecībā uz transportlīdzekļiem, kuru maksimālā pieļaujamā masa > 3,5 t un ≤ 7,5 t un kuriem nepiemēro A11/4.1.1.2.1.1. tabulā uzskaitītos parametrus, testa parametrus izvēlas, ietverot visnelabvēlīgāko scenāriju, kāds bija bremžu maiņas trumuļa lietojuma diapazona pamatā (maksimālā pieļaujamā transportlīdzekļa masa, maksimālais riepas izmērs).

Inerces dinamometra inerces masu nosaka saskaņā ar 11. pielikuma 3.2.1., 3.2.1.1. un 3.2.1.2. punkta prasībām.

Dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam testa ātrumam, un tā pamatā ir vidējais tās vislielākās un vismazākās riepas dinamiskais rites rādiuss, kādu ir atļauts lietot konkrētajam transportlīdzeklim.

4.2.1.2.2.   Testa programma (bremžu trumuļa termiskā noguruma tests)

A11/4.2.1.2.2. tabula

| Testa nosacījums | Termiskā noguruma tests |
| --- | --- |
| “Pieslīpēšanas” procedūra | bremzes 200 iedarbināšanas reizes
  sākotnējais ātrums: 60 km/h
  beigu ātrums: 5 km/h
  dm mainīgs starp 1 m/s2 un 2 m/s2

  sākotnējā temperatūra: ≤ 200 °C (sākot no istabas temperatūras)
  Pieslīpēšanu drīkst izlaist, ja apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs to neuzskata par nepieciešamu. |
| Bremzēšanas tips | Secīga bremžu iedarbināšana |
| Bremžu iedarbināšanas reižu skaits | 250 vai 300 reizes (kas piemērojams), skatīt 4.2.1.2.3. punktu
  NB! Testu pārtrauc, parādoties caurejošai plaisai. |
| Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu | 3,0 m/s2 |
| Bremžu iedarbināšanas | |
| no | 130 |
| līdz | 80 km/h |
| Sākotnējā temperatūra katrā bremžu iedarbināšanas reizē | ≤ 50 °C |
| Dzesēšana saskaņā ar 3.2.3. punktu | Atļauta |

Testa nosacījums

Termiskā noguruma tests

“Pieslīpēšanas” procedūra

bremzes 200 iedarbināšanas reizes

sākotnējais ātrums: 60 km/h

beigu ātrums: 5 km/h

dm mainīgs starp 1 m/s2 un 2 m/s2

sākotnējā temperatūra: ≤ 200 °C (sākot no istabas temperatūras)

Pieslīpēšanu drīkst izlaist, ja apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs to neuzskata par nepieciešamu.

Bremzēšanas tips

Secīga bremžu iedarbināšana

Bremžu iedarbināšanas reižu skaits

250 vai 300 reizes (kas piemērojams), skatīt 4.2.1.2.3. punktu

NB! Testu pārtrauc, parādoties caurejošai plaisai.

Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu

3,0 m/s2

Bremžu iedarbināšanas

no

130

līdz

80 km/h

Sākotnējā temperatūra katrā bremžu iedarbināšanas reizē

≤ 50 °C

Dzesēšana saskaņā ar 3.2.3. punktu

Atļauta

4.2.1.2.3.   Testa rezultāts (bremžu trumuļa termiskā noguruma tests)

Testu uzskata par izturētu, ja bremzes iedarbinātas 300 vai vairāk reizes bez bojājuma vai atteices.

Ja bremzes iedarbinātas mazāk nekā 300, bet vairāk nekā 250 reizes bez bojājuma vai atteices, tad tehniskajam dienestam jāatkārto tests ar jaunu maiņas daļu. Šajos apstākļos abos testos bremzes jāiedarbina vairāk nekā 250 reizes bez bojājuma vai atteices, lai daļa izturētu testu.

Ja bremzes iedarbina mazāk nekā 250 reizes pirms bojājuma vai atteices, tad būtu jāveic tests ar oriģinālo daļu un rezultāti jāsalīdzina – ja bojājuma vai atteices robeža nav sliktāka kā oriģinālajai daļai, tests tiek uzskatīts par izturētu.

Šajā kontekstā bojājums ir:

| a) | plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas aksiālā platuma; |
| --- | --- |

a)

plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas aksiālā platuma;

| b) | plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz trumuļa aksiālo ārējo galu; |
| --- | --- |

b)

plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz trumuļa aksiālo ārējo galu;

| c) | trumuļa caurejoša plaisa; |
| --- | --- |

c)

trumuļa caurejoša plaisa;

| d) | jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas. |
| --- | --- |

d)

jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas.

4.2.2.   Bremžu trumuļa lielas slodzes tests

Savstarpēji apmaināmu daļu lielas slodzes testu veic jaunam bremžu trumulim vai tam pašam bremžu trumulim, kurš tika izmantots alternatīvajā testā ar dinamometru (skatīt šī pielikuma 3.3. punktu).

Ekvivalentu daļu lielas slodzes testu veic, izmantojot jaunu trumuli, attiecīgā(-o) transportlīdzekļa(-u), kura(-u) tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13, 13-H vai 90, oriģinālo bremzi un jaunus bremžu uzlikas mezglus (tādā stāvoklī, kā uzstādīts transportlīdzeklī, piem., ar notīrītu aizsargājošo eļļojumu).

Nepieciešamības gadījumā nolietotās bremžu uzlikas testa laikā drīkst aizstāt.

4.2.2.1.   M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļi

4.2.2.1.1.   Testa apstākļi (bremžu trumuļa lielas slodzes tests)

Skatīt 4.2.1.1.1. punktu.

4.2.2.1.2.   Testa programma (bremžu trumuļa lielas slodzes tests)

Šis tests ietver arī prasības termiskā noguruma testam (skatīt 4.2.1.1.2. punktu).

Tests jāveic saskaņā ar šādu tabulu:

A11/4.2.2.1.2. tabula

| “Pieslīpēšanas” procedūra | Veic 100 secīgas piebremzēšanas pie v1 = 80 km/h un v2 = 10 km/h, un ar sākotnējo temperatūru ≤ 100 °C.
  Pirmajā iedarbināšanas reizē palēninājums ir konstants 1,5 m/s2. No otrās līdz pēdējai iedarbināšanas reizei spiediens ir konstants un vienāds ar pirmās iedarbināšanas reizes vidējo spiedienu.
  Pieslīpēšana būtu jāturpina, līdz tiek panākts uzliku un trumuļa kontakts vismaz 80 % apmērā. |
| --- | --- |
| Testa nosacījums | Bremžu trumuļa lielas slodzes tests |
| Bremzēšanas tips | Atsevišķas bremžu iedarbināšanas |
| Bremžu iedarbināšanas reižu skaits | 100 |
| Sākotnējā temperatūra bremzēšanas sākumā | ≤ 100 °C |
| Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu | 10,0 m/s2 ar spiedienu ≤ 16 000 kPa vai p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2) |
| Bremžu iedarbināšanas | |
| no | vmax |
| līdz | 10 km/h |

“Pieslīpēšanas” procedūra

Veic 100 secīgas piebremzēšanas pie v1 = 80 km/h un v2 = 10 km/h, un ar sākotnējo temperatūru ≤ 100 °C.

Pirmajā iedarbināšanas reizē palēninājums ir konstants 1,5 m/s2. No otrās līdz pēdējai iedarbināšanas reizei spiediens ir konstants un vienāds ar pirmās iedarbināšanas reizes vidējo spiedienu.

Pieslīpēšana būtu jāturpina, līdz tiek panākts uzliku un trumuļa kontakts vismaz 80 % apmērā.

Testa nosacījums

Bremžu trumuļa lielas slodzes tests

Bremzēšanas tips

Atsevišķas bremžu iedarbināšanas

Bremžu iedarbināšanas reižu skaits

100

Sākotnējā temperatūra bremzēšanas sākumā

≤ 100 °C

Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu

10,0 m/s2 ar spiedienu ≤ 16 000 kPa vai p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2)

Bremžu iedarbināšanas

no

vmax

līdz

10 km/h

Maiņas daļas testēšanas vmax ir tāds, kas atbilst transportlīdzeklim ar vislielāko kinētiskās enerģijas un diska masas attiecību.

4.2.2.1.3.   Testa rezultāts (bremžu trumuļa lielas slodzes tests)

Testu uzskata par izturētu, ja bremzes iedarbinātas 100 vai vairāk reizes bez bojājuma vai atteices.

Ja pirms bojājuma vai atteices bremzes iedarbinātas mazāk nekā 100 reizes, tad jāveic tests ar oriģinālo daļu un rezultāti jāsalīdzina. Ja bojājuma vai atteices robeža nav sliktāka kā oriģinālās daļas ciklu skaits mīnus 10 procenti, testu uzskata par izturētu.

Šajā kontekstā bojājums ir:

| a) | plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas aksiālā platuma; |
| --- | --- |

a)

plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas aksiālā platuma;

| b) | plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz trumuļa aksiālo ārējo galu; |
| --- | --- |

b)

plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz trumuļa aksiālo ārējo galu;

| c) | trumuļa caurejoša plaisa; |
| --- | --- |

c)

trumuļa caurejoša plaisa;

| d) | jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas. |
| --- | --- |

d)

jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas.

4.2.2.2.   M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļi

4.2.2.2.1.   Testa apstākļi (bremžu trumuļa lielas slodzes tests)

Skatīt 4.2.1.2.1. punktu.

4.2.2.2.2.   Testa programma (bremžu trumuļa lielas slodzes tests)

A11/4.2.2.2.2. tabula

| Testa nosacījums | Lielas slodzes tests |
| --- | --- |
| “Pieslīpēšanas” procedūra | bremzes 200 iedarbināšanas reizes
  sākotnējais ātrums: 60 km/h
  beigu ātrums: 5 km/h
  dm mainīgs starp 1 m/s2 un 2 m/s2

  Sākotnējā temperatūra: ≤ 200 °C (sākot no istabas temperatūras)
  Pieslīpēšanu drīkst izlaist, ja apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs to neuzskata par nepieciešamu. |
| Bremžu iedarbināšanas reižu kopskaits | 150 |
| Sākotnējā bremžu trumuļa temperatūra katrā bremzes iedarbināšanas reizē | ≤ 100 °C |
| Bremžu iedarbināšanas | |
| no | 60 km/h |
| līdz | ≤ 5 km/h |
| Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu | 6 m/s2 |
| Dzesēšana (arī atkāpjoties no šā pielikuma 3.2.3. punkta) | Atļauta |

Testa nosacījums

Lielas slodzes tests

“Pieslīpēšanas” procedūra

bremzes 200 iedarbināšanas reizes

sākotnējais ātrums: 60 km/h

beigu ātrums: 5 km/h

dm mainīgs starp 1 m/s2 un 2 m/s2

Sākotnējā temperatūra: ≤ 200 °C (sākot no istabas temperatūras)

Pieslīpēšanu drīkst izlaist, ja apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs to neuzskata par nepieciešamu.

Bremžu iedarbināšanas reižu kopskaits

150

Sākotnējā bremžu trumuļa temperatūra katrā bremzes iedarbināšanas reizē

≤ 100 °C

Bremžu iedarbināšanas

no

60 km/h

līdz

≤ 5 km/h

Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu

6 m/s2

Dzesēšana (arī atkāpjoties no šā pielikuma 3.2.3. punkta)

Atļauta

4.2.2.2.3.   Testa rezultāts (bremžu trumuļa lielas slodzes tests)

Testa rezultātu uzskata par pozitīvu, ja bremžu trumulis nesaplaisā.

Testu uzskata par derīgu, ja maksimālais vajadzīgais griezes moments tiek sasniegts vismaz 90 procentos bremžu iedarbināšanas reižu ar nosacījumu, ka atlikušajos 10 procentos gadījumu ticis pielikts maksimālais spiediens.

Šajā kontekstā bojājums ir:

| a) | radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma; |
| --- | --- |

a)

radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma;

| b) | plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru; |
| --- | --- |

b)

plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru;

| c) | jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa; |
| --- | --- |

c)

jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa;

| d) | jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas. |
| --- | --- |

d)

jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas.

---

(1)  Par testa masu un riepas dinamisko rites rādiusu pieteikuma iesniedzējs vienojas ar tehnisko dienestu.

(2)  Par testa masu un riepas dinamisko rites rādiusu pieteikuma iesniedzējs vienojas ar tehnisko dienestu.

---

12. PIELIKUMS

PRASĪBAS BREMŽU MAIŅAS DISKIEM/TRUMUĻIEM O KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

1.   TESTA PĀRSKATS

Šo noteikumu 5.3. punktā noteiktie testi tiek detalizēti izklāstīti atbilstoši transportlīdzekļa kategorijai.

A12/1.A tabula

O1, O2 un O3 kategorijas transportlīdzekļi

| Tests trekā | Alternatīvs tests ar dinamometru (alternatīva testam trekā) |
| --- | --- |
| 2.2.1. | 0. tips |

Tests trekā

Alternatīvs tests ar dinamometru (alternatīva testam trekā)

2.2.1.

0. tips

| 3.4.1. | 0. tips |
| --- | --- |

3.4.1.

0. tips

| 2.2.2. | I tips |
| --- | --- |

2.2.2.

I tips

| 3.4.2. | I tips |
| --- | --- |

3.4.2.

I tips

| 2.3. | Stāvbremzes iekārta (ja attiecināms) |
| --- | --- |

2.3.

Stāvbremzes iekārta (ja attiecināms)

—

| 2.4. | Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķām asīm) |
| --- | --- |

2.4.

Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķām asīm)

| 3.5. | Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķām asīm) |
| --- | --- |

3.5.

Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķām asīm)

A12/1.B tabula

O4 kategorijas transportlīdzekļi

| Tests trekā | Alternatīvs tests ar dinamometru (alternatīva testam trekā) |
| --- | --- |
| 2.2.1. | 0. tips |

Tests trekā

Alternatīvs tests ar dinamometru (alternatīva testam trekā)

2.2.1.

0. tips

| 3.4.1. | 0. tips |
| --- | --- |

3.4.1.

0. tips

| 2.2.3. | III tips |
| --- | --- |

2.2.3.

III tips

| 3.4.3. | III tips |
| --- | --- |

3.4.3.

III tips

| 2.3. | Stāvbremzes iekārta (ja attiecināms) |
| --- | --- |

2.3.

Stāvbremzes iekārta (ja attiecināms)

—

| 2.4. | Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķām asīm) |
| --- | --- |

2.4.

Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķām asīm)

| 3.5. | Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķām asīm) |
| --- | --- |

3.5.

Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķām asīm)

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TESTA PRASĪBU VERIFIKĀCIJA

2.1.   Testa transportlīdzeklis

Transportlīdzekli, kas pārstāv izvēlēto testa grupu (skatīt definīciju šo noteikumu 5.3.6. punktā), attiecībā uz kuru pieprasīts bremžu maiņas diska/trumuļa apstiprinājums vai daļas ziņojums, aprīko ar bremžu maiņas disku/trumuli, kā arī aprīko ar testa ierīcēm bremžu testēšanai saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 nosacījumiem.

Maiņas bremžu disku/trumuli uzstāda uz attiecīgās ass kopā ar bremžu uzliku, kuras tips apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 13 vai Nr. 90 un kas pieejama pie transportlīdzekļa vai ass ražotāja. Testu veic pēc vienošanās ar tehnisko dienestu, ja vien nav noteikta bremzēšanas pārbaudes vienota procedūra. Visus turpmāk uzskaitītos testus veic ar pieslīpētām bremzēm. Tādu pašu “pieslīpēšanas” programmu izmanto gan maiņas, gan oriģinālajiem bremžu diskiem un trumuļiem.

2.2.   Darba bremžu iekārta

2.2.1.   0. tipa bremžu tests, slogots transportlīdzeklis

Šo testu veic saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.4.4. punktu.

2.2.2.   I tipa bremžu testi

Šo testu veic saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.5.2. punktu.

I tipa bremžu testa beigās veiktspējai ar karstām bremzēm jāatbilst Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.5.3. punktam.

2.2.3.   III tipa bremžu testi

Šo testu veic saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 1.7. punktu.

2.3.   Stāvbremzes iekārta (ja attiecināms)

2.3.1.   Ja darba bremžu iekārtai un stāvbremzes iekārtai ir kopīga diska vai trumuļa berzes virsma, nav nepieciešams veikt atsevišķu stāvbremzes iekārtas testu. Prasības stāvbremzes iekārtai uzskata par izpildītām, ja 0. tipa testā ar slogotu transportlīdzekli gūts apmierinošs rezultāts.

2.3.2.   Slogota transportlīdzekļa statisks tests 18 procentu slīpumā

2.3.3.   Transportlīdzeklis atbilst visām Noteikumu Nr. 13 4. pielikuma 2.3. punkta un 3.2. punkta attiecīgajām prasībām, ko piemēro šai transportlīdzekļu kategorijai.

2.4.   Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķām asīm)

Šajā testā transportlīdzeklis ir slogots un visas bremžu iedarbināšanas veic uz līdzena ceļa.

Transportlīdzekļa darba bremžu iekārtu aprīko ar ierīci, kas atdala priekšējo riteņu bremzes no aizmugurējo riteņu bremzēm tā, lai tās vienmēr varētu darbināt neatkarīgi vienas no otrām.

Ja apstiprinājums vai daļu ziņojums ir vajadzīgs saistībā ar bremžu maiņas disku/trumuli priekšējo riteņu bremzēm, testa laikā aizmugurējo riteņu bremzes netiek darbinātas.

Ja apstiprinājums vai daļu ziņojums ir vajadzīgs saistībā ar bremžu maiņas disku/trumuli aizmugurējo riteņu bremzēm, testa laikā priekšējo riteņu bremzes netiek darbinātas.

2.4.1.   Veiktspējas salīdzināšanas tests ar aukstām bremzēm

Bremžu maiņas diska/trumuļa veiktspēju ar aukstām bremzēm salīdzina ar oriģinālajiem ekvivalentiem, salīdzinot turpmāk minētā testa rezultātus.

2.4.1.1.   Izmantojot bremžu maiņas disku/trumuli, vismaz sešas reizes pēc kārtas iedarbina bremzes ar atšķirīgiem, pakāpeniski pieaugošiem vadības spēkiem vai bremžu spiedieniem kā procesa daļām, līdz riteņi bloķējas vai līdz vidējam maksimālajam palēninājumam 3,5 m/s2, vai līdz sasniegts šai transportlīdzekļa kategorijai pieļaujamais maksimālais vadības spēks, saistībā ar ko sākotnējais ātrums testēšanas nolūkā ir 45 km/h.

Pirms katras bremžu iedarbināšanas reizes bremžu trumuļa sākotnējā temperatūra ir ≤ 100 °C.

2.4.1.2.   Bremžu testu, kas aprakstīts 2.4.1.1. punktā, veic arī ar bremžu oriģinālo disku/trumuli.

2.4.1.3.   Bremžu maiņas diska/trumuļa dinamiskās berzes īpašības var uzskatīt par līdzīgām bremžu oriģinālā diska/trumuļa īpašībām, ar nosacījumu, ka sasniegtās vidējā maksimālā palēninājuma vērtības pie tādiem pašiem darba spiedieniem vai vadības spēkiem iegūtās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās neatšķiras par ± 10 procentiem vai ± 0,4 m/s2 no vērtībām, kas iegūtas ar bremžu oriģinālo disku/trumuli.

3.   TESTS AR INERCES DINAMOMETRU

3.1.   Dinamometra aprīkojums

Testēšanas nolūkā dinamometrā uzstāda attiecīgā(-o) transportlīdzekļa(-u) bremžu oriģinālo suportu vai riteņa bremzi. Inerces dinamometru aprīko ar konstanta bremzēšanas momenta ierīci un iekārtu rotācijas ātruma, bremžu spiediena, apgriezienu skaita pēc bremzēšanas uzsākšanas, bremzēšanas momenta, bremzēšanas perioda un bremžu trumuļa temperatūras pastāvīgai reģistrēšanai.

3.2.   Testa nosacījumi

3.2.1.   Inerces dinamometra inerces masa

Inerces dinamometra inerces masu iestata iespējami tuvu, ar pieļaujamo novirzi ± 5 procenti, teorētiski vajadzīgajai vērtībai, kas atbilst transportlīdzekļa kopējās inerces tai daļai, kuru bremzē attiecīgais ritenis. Aprēķinos izmantotā formula ir šāda:

I = m · rdyn
  2,

kur:

| I | = | rotācijas inerce (kgm2); |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | riepas dinamiskais rites rādiuss (m); |
| m | = | testa masa (transportlīdzekļa maksimālās masas tā daļa, kuru bremzē attiecīgais ritenis), kā noteikts šajos noteikumos. |

I

=

rotācijas inerce (kgm2);

rdyn

=

riepas dinamiskais rites rādiuss (m);

m

=

testa masa (transportlīdzekļa maksimālās masas tā daļa, kuru bremzē attiecīgais ritenis), kā noteikts šajos noteikumos.

3.2.1.1.   Dinamiskais rites rādiuss

Aprēķinot inerces masu, ņem vērā lielākās, šim transportlīdzeklim (vai asij) atļautās riepas dinamisko rites rādiusu (rdyn).

3.2.1.2.   Testa masa

Lai aprēķinātu inerces masu, testa masa ir šāda:

| m = 0,55 maxle | maxle: maksimālā tehniski pieļaujamā ass masa |
| --- | --- |

m = 0,55 maxle

maxle: maksimālā tehniski pieļaujamā ass masa

3.2.2.   Sākotnējais dinamometra rotācijas ātrums atbilst tāda transportlīdzekļa lineārajam ātrumam, kurš brauc ar 40 km/h vai 60 km/h (atkarībā no testa tipa), un tā pamatā ir atļauto riepu izmēru vislielākais un vismazākais riepas dinamiskais rites rādiuss.

3.2.3.   Dzesēšana

Dzesēšanu drīkst veikt saskaņā vai nu ar 3.2.3.1. punktu, vai 3.2.3.2. punktu.

3.2.3.1.   Testu veic ar nokomplektētu riteni saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 11. pielikuma 2. papildinājuma 3.2.2. punktu.

Attiecībā uz I un II tipa testiem sildīšanas posmu laikā drīkst izmantot gaisdzesi ar ātrumu un gaisa plūsmas virzienu, kas atbilst reālajiem apstākļiem, gaisa plūsmas ātrumam esot vAir = 0,33 v,

kur:

| v | = | transportlīdzekļa ātrums testā, sākot bremzēt. |
| --- | --- | --- |

v

=

transportlīdzekļa ātrums testā, sākot bremzēt.

Citos gadījumos dzesējošais gaiss netiek ierobežots.

Dzesējošā gaisa temperatūra ir tāda pati kā apkārtējās vides temperatūra.

3.2.3.2.   Tests bez riteņa diska

Attiecībā uz I un III tipa testiem sildīšanas posmu laikā dzesēšana nav atļauta.

Citos gadījumos dzesējošais gaiss netiek ierobežots.

3.2.4.   Bremzes sagatavošana

3.2.4.1.   Diska bremzes

Šis tests tiek veikts, izmantojot jaunu disku ar jauniem bremžu uzlikas mezgliem, kuru tips apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 13 vai Nr. 90 (tādā stāvoklī, kā uzstādīts transportlīdzeklī, piem., ar notīrītu aizsargājošo eļļojumu).

3.2.4.2.   Loku bremzes

Tests tiek veikts, izmantojot jaunu trumuli ar jauniem uzlikas mezgliem, kuru tips apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 13 vai Nr. 90 (ja attiecināms, ar notīrītu aizsargājošo eļļojumu).

Ir atļauta uzliku apstrāde ar darbmašīnu, lai panāktu uzliku un trumuļa labu kontaktu.

3.3.   Alternatīvs veiktspējas tests ar dinamometru

A12/3.3. tabula

| 1. | Aukstā pieslīpēšana:
  100 (diskam) vai 200 (trumulim) bremzēšanas reizes
  Ti = 150 °C (diskam) vai 100 °C (trumulim)
  vi = 60 km/h
  dm = pārmaiņus 1 un 2 m/s2 |
| --- | --- |
| 2. | Dinamiskās berzes īpašības, skatīt šā pielikuma 3.5.1. punktu |
| 3. | Karstā pieslīpēšana:
  Veic 30 secīgas piebremzēšanas ātrumā v1 = 60 km/h un v2 = 30 km/h ar cikla laiku 60 s, sākot no bremžu temperatūras ≤ 100 °C pirmajā bremzēšanas reizē. Pirmajā iedarbināšanas reizē palēninājums ir konstants 3 m/s2. No otrās līdz pēdējai iedarbināšanas reizei spiediens ir konstants un vienāds ar pirmās iedarbināšanas reizes vidējo spiedienu. |
| 4. | Atkārtota piestrāde:
  bremzes 30 iedarbināšanas reizes
  Ti = 150 °C (diskam) vai 100 °C (trumulim)
  vi = 60 km/h
  dm = pārmaiņus 1 un 2 m/s2 |
| 5. | 0. tipa bremžu tests, skatīt šā pielikuma 3.4.1. punktu |
| 6. | I tipa bremžu tests (O2/O3 gadījumā), skatīt šā pielikuma 3.4.2. punktu |
| 7. | Atkārtota piestrāde: (kā 4. pozīcijā) |
| 8. | 0. tipa bremžu tests, skatīt šā pielikuma 3.4.1. punktu |
| 9. | III tipa bremžu tests (O4 gadījumā), skatīt šā pielikuma 3.4.3. punktu |
| 10. | Atkārtota piestrāde: (kā 4. pozīcijā) |

1.

Aukstā pieslīpēšana:

100 (diskam) vai 200 (trumulim) bremzēšanas reizes

Ti = 150 °C (diskam) vai 100 °C (trumulim)

vi = 60 km/h

dm = pārmaiņus 1 un 2 m/s2

2.

Dinamiskās berzes īpašības, skatīt šā pielikuma 3.5.1. punktu

3.

Karstā pieslīpēšana:

Veic 30 secīgas piebremzēšanas ātrumā v1 = 60 km/h un v2 = 30 km/h ar cikla laiku 60 s, sākot no bremžu temperatūras ≤ 100 °C pirmajā bremzēšanas reizē. Pirmajā iedarbināšanas reizē palēninājums ir konstants 3 m/s2. No otrās līdz pēdējai iedarbināšanas reizei spiediens ir konstants un vienāds ar pirmās iedarbināšanas reizes vidējo spiedienu.

4.

Atkārtota piestrāde:

bremzes 30 iedarbināšanas reizes

Ti = 150 °C (diskam) vai 100 °C (trumulim)

vi = 60 km/h

dm = pārmaiņus 1 un 2 m/s2

5.

0. tipa bremžu tests, skatīt šā pielikuma 3.4.1. punktu

6.

I tipa bremžu tests (O2/O3 gadījumā), skatīt šā pielikuma 3.4.2. punktu

7.

Atkārtota piestrāde: (kā 4. pozīcijā)

8.

0. tipa bremžu tests, skatīt šā pielikuma 3.4.1. punktu

9.

III tipa bremžu tests (O4 gadījumā), skatīt šā pielikuma 3.4.3. punktu

10.

Atkārtota piestrāde: (kā 4. pozīcijā)

3.4.   Darba bremžu iekārta

3.4.1.   0. tipa bremžu tests, slogots transportlīdzeklis

No bremžu temperatūras ≤ 100 °C katras bremzēšanas sākumā un no sākotnējā rotācijas ātruma, kas ekvivalents 40 km/h pirms I tipa vai 60 km/h pirms III tipa, veic trīs bremzēšanas ar bremžu tādu vienādu darbināšanas spiedienu, ka tiek sasniegts vidējais maksimālais palēninājums, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu) vai vidējais bremzēšanas moments, kura pamatā ir vidējam maksimālajam palēninājumam ekvivalents bremzēšanas ceļš, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu), vismaz 5 m/s2.

Bremžu iedarbināšanas spiediens nedrīkst pārsniegt 650 kPa.

Šo trīs rezultātu vidējo vērtību pieņem par aukstu bremžu veiktspēju.

3.4.1.1.   Rites pretestība

Rites pretestību pieņem līdzvērtīgu 0,1 m/s2 palēninājumam.

3.4.2.   I tipa bremžu tests (ceļa kritumā)

3.4.2.1.   Sildīšanas procedūra

Bremzes uzsilda no sākotnējās temperatūras ≤ 100 °C, 153 sekundes ar konstantu bremzēšanas momentu, kas atbilst 0,7 m/s2 palēninājumam, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu), noturot konstantu rotācijas ātrumu, kas atbilst 40 km/h.

3.4.2.1.4.   Ja bremzes aprīkotas ar bremžu automātiskas regulēšanas ierīcēm, pirms iepriekš aprakstītā I tipa testa bremzes noregulē saskaņā ar šī pielikuma 3.4.3.1.2. punktā noteikto procedūru.

3.4.2.2.   Karstu bremžu veiktspēja

3.4.2.2.1.   Ne vēlāk kā 60 sekundes pēc sildīšanas procedūras pabeigšanas mēra karstu bremžu veiktspēju ātrumā 40 km/h, izmantojot bremžu tādu pašu darbināšanas spiedienu, kāds tika izmantots 0. tipa testā ātrumā 40 km/h.

Vidējais maksimālais palēninājums, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu) vai vidējo bremzēšanas momentu, kas izriet no vidējam maksimālajam palēninājumam ekvivalenta bremzēšanas ceļa, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu), nedrīkst būt mazāks par 60 procentiem no vērtības, kas sasniegta ar aukstām bremzēm 0. tipa testā, ne arī mazāks par 3,6 m/s2.

3.4.2.3.   Brīvrites tests

Ja bremzes aprīkotas ar bremžu automātiskas regulēšanas ierīcēm, pēc 3.4.2.2. punktā noteikto testu pabeigšanas bremzēm ļauj atdzist līdz temperatūrai, kas atbilst aukstām bremzēm (t. i., ≤ 100 °C), un pārliecinās, ka iespējama brīva rite, izpildot kādu no šādiem nosacījumiem:

| a) | disks vai trumulis rotē brīvi (t. i., ir pagriežams ar roku); |
| --- | --- |

a)

disks vai trumulis rotē brīvi (t. i., ir pagriežams ar roku);

| b) | ja disks vai trumulis bez jebkādas dzesēšanas rotē ar ātrumu, kas ekvivalents konstantam ātrumam v = 60 km/h ar atlaistu bremzi, asimptotiskās temperatūras nedrīkst pārsniegt trumuļa/diska temperatūras pieaugumu 80 °C. |
| --- | --- |

b)

ja disks vai trumulis bez jebkādas dzesēšanas rotē ar ātrumu, kas ekvivalents konstantam ātrumam v = 60 km/h ar atlaistu bremzi, asimptotiskās temperatūras nedrīkst pārsniegt trumuļa/diska temperatūras pieaugumu 80 °C.

3.4.3.   III tipa tests (bremžu efektivitātes samazināšanās tests O4 kategorijas transportlīdzekļiem)

3.4.3.1.   Sildīšanas procedūra

3.4.3.1.1.   Veic secīgas piebremzēšanas saskaņā ar turpmāk tabulā dotajiem nosacījumiem. Pirmajai bremzēšanai būtu jāsākas bremžu temperatūrā ≤ 100 °C, un tā būtu jāveic tā, ka tiek sasniegts konstants palēninājums, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu), vai konstants bremzēšanas moments, kas ekvivalents palēninājumam, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu), 3 m/s2. Bremžu darbināšanas spiediena vidējā vērtība, kas izmantota pirmajā bremzēšanā, būtu jānotur visās turpmākajās bremzēšanās atlikušajā testa daļā.

| Transportlīdzekļu kategorija | Nosacījumi |
| --- | --- |
| v1 (km/h) | v2 (km/h) | Δt (s) | n |
| O4 | 60 | 1/2 v1 | 60 | 20 |

Transportlīdzekļu kategorija

Nosacījumi

v1 (km/h)

v2 (km/h)

Δt (s)

n

O4

60

1/2 v1

60

20

kur:

| v1 | = | sākotnējais ātrums bremzēšanas sākumā; |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | ātrums bremzēšanas beigās; |
| n | = | bremžu iedarbināšanas reižu skaits; |
| Δt | = | bremzēšanas cikla ilgums: laiks, kas paiet no vienas bremžu iedarbināšanas līdz nākamajai. |

v1

=

sākotnējais ātrums bremzēšanas sākumā;

v2

=

ātrums bremzēšanas beigās;

n

=

bremžu iedarbināšanas reižu skaits;

Δt

=

bremzēšanas cikla ilgums: laiks, kas paiet no vienas bremžu iedarbināšanas līdz nākamajai.

3.4.3.1.2.   Ja bremzes aprīkotas ar bremžu automātiskās regulēšanas ierīcēm, bremzes pirms iepriekšminētā III tipa testa noregulē, attiecīgā gadījumā ievērojot šādu procedūru.

| 3.4.3.1.2.1. | Pneimatiski darbināmu bremžu gadījumā to regulējums ir tāds, kas ļauj darboties bremžu automātiskās regulēšanas ierīcei. Šim nolūkam bremžu cilindra virzuļa gājienu noregulē s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (augšējā robeža nedrīkst pārsniegt ražotāja ieteikto lielumu),
  kur:






  sre-adjust | ir atkārtotas noregulēšanas gājiens atbilstoši bremžu automātiskās regulēšanas ierīces ražotāja specifikācijai, t. i., gājiens, no kura tas sāk pieregulēt bremžu darba brīvkustību ar spiedienu izpildmehānismā 100 kPa. |
| --- | --- | --- |

3.4.3.1.2.1.

Pneimatiski darbināmu bremžu gadījumā to regulējums ir tāds, kas ļauj darboties bremžu automātiskās regulēšanas ierīcei. Šim nolūkam bremžu cilindra virzuļa gājienu noregulē s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (augšējā robeža nedrīkst pārsniegt ražotāja ieteikto lielumu),

kur:

sre-adjust

ir atkārtotas noregulēšanas gājiens atbilstoši bremžu automātiskās regulēšanas ierīces ražotāja specifikācijai, t. i., gājiens, no kura tas sāk pieregulēt bremžu darba brīvkustību ar spiedienu izpildmehānismā 100 kPa.

Ja nav praktiski iespējams izmērīt izpildmehānisma gājienu un tehniskais dienests tam piekrīt, par sākotnējo iestatījumu vienojas ar tehnisko dienestu.

Sākot no iepriekš aprakstītā stāvokļa, bremzes secīgi iedarbina 50 reizes ar spiedienu izpildmehānismā 200 kPa. Pēc tam bremzes vienu reizi iedarbina ar spiedienu izpildmehānismā ≥ 650 kPa.

| 3.4.3.1.2.2. | Hidrauliski darbināmu diska bremžu gadījumā iestatīšanas prasības neuzskata par nepieciešamām. |
| --- | --- |

3.4.3.1.2.2.

Hidrauliski darbināmu diska bremžu gadījumā iestatīšanas prasības neuzskata par nepieciešamām.

| 3.4.3.1.2.3. | Hidrauliski darbināmu loku bremžu gadījumā regulējumu nosaka ražotājs. |
| --- | --- |

3.4.3.1.2.3.

Hidrauliski darbināmu loku bremžu gadījumā regulējumu nosaka ražotājs.

3.4.3.2.   Karstu bremžu veiktspēja

Ne vēlāk kā 60 sekundes pēc sildīšanas procedūras pabeigšanas mēra karstu bremžu veiktspēju rotācijas ātrumā, kas ekvivalents ātrumam 60 km/h, izmantojot bremžu tādu pašu darbināšanas spiedienu, kāds tika izmantots 0. tipa testā ātrumā 60 km/h.

Vidējais maksimālais palēninājums, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu) vai vidējo bremzēšanas momentu, kas izriet no vidējam maksimālajam palēninājumam ekvivalenta bremzēšanas ceļa, ieskaitot rites pretestību (skatīt šī pielikuma 3.4.1.1. punktu), nedrīkst būt mazāks par 60 procentiem no vērtības, kas sasniegta ar aukstām bremzēm 0. tipa testā, ne arī mazāks par 4,0 m/s2.

3.4.3.3.   Brīvrites tests

Skatīt 3.4.2.3. punktu.

3.5.   Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķai riteņa bremzei)

3.5.1.   Testu veic saskaņā ar Noteikumu Nr. 13 19. pielikuma 4.4.3.1. līdz 4.4.3.4. punktu.

3.5.2.   Bremžu tests, kas aprakstīts 3.5.1. punktā, jāveic arī, izmantojot bremžu oriģinālo disku/trumuli.

3.5.3.   Maiņas bremžu diska/trumuļa dinamiskās berzes īpašības procedūras 2. posmā var uzskatīt par līdzīgām oriģinālo bremžu diska/trumuļa īpašībām, ja sasniegtā vidējā maksimālā palēninājuma vērtības ar tādiem pašiem darba spiedieniem vai vadības spēkiem iegūtās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās neatšķiras vairāk kā par ± 8 procentiem vai ± 0,4 m/s2 no vērtībām, kas iegūtas ar bremžu oriģinālo disku/trumuli.

4.   INTEGRITĀTES TESTI, IZMANTOJOT INERCES DINAMOMETRU

Testus veic saskaņā ar 4.1. punktu (diskiem) vai 4.2. punktu (trumuļiem).

Nepieciešams atsevišķs tests katrai testa grupai, ja vien maiņas daļa nesasniedz vajadzīgo ciklu skaitu pirms bojājuma vai atteices (skatīt šā pielikuma 4.1.1.1.3. vai 4.1.1.2.3. punktu).

Bremze būtu jāuzstāda dinamometrā saskaņā ar tās stiprināšanas vietu transportlīdzeklī (izņemot nekustīgi montētas bremzes vai bremzes, kas uzstādītas uz grozāmās ass).

Bremžu diska/trumuļa temperatūra būtu jāmēra iespējami tuvu berzes virsmai. Temperatūras mērījums būtu jāreģistrē, un visos testos jāizmanto tā pati metode un mērīšanas vieta.

Ja bremzēšanas laikā vai bremzēšanu starplaikos viena cikla ietvaros izmanto dzesējošo gaisu, gaisa plūsmas ātrumu pie bremzes ierobežo līdz:

vair = 0,33 v,

kur:

| v | = | transportlīdzekļa testa ātrums bremzēšanas sākumā. |
| --- | --- | --- |

v

=

transportlīdzekļa testa ātrums bremzēšanas sākumā.

Citos gadījumos dzesējošais gaiss netiek ierobežots.

Dzesējošā gaisa temperatūra ir tāda pati kā apkārtējās vides temperatūra.

4.1.   Bremžu diski

4.1.1.   Bremžu diska termiskā noguruma tests

Šis tests tiek veikts, izmantojot jaunu disku ar jauniem bremžu uzlikas mezgliem, kuru tips apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 13 vai Nr. 90 (tādā stāvoklī, kā uzstādīts transportlīdzeklī, piem., ar notīrītu aizsargājošo eļļojumu).

4.1.1.1.   O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļi

4.1.1.1.1.   Testa apstākļi (bremžu diska termiskais nogurums)

Inerces dinamometra inerces masu nosaka saskaņā ar 12. pielikuma 3.2.1., 3.2.1.1. un 3.2.1.2. punkta prasībām.

Dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam testa ātrumam, un tā pamatā ir vidējais tās vislielākās un vismazākās riepas dinamiskais rites rādiuss, kādu ir atļauts lietot konkrētajam transportlīdzeklim.

4.1.1.1.2.   Testa programma (bremžu diska termiskā noguruma tests)

A12/4.1.1.1.2. tabula

| Testa nosacījums | Termiskā noguruma tests |
| --- | --- |
| Transportlīdzekļu kategorijas | O1/O2 |
| “Pieslīpēšanas” procedūra | bremzes 100 iedarbināšanas reizes
  sākotnējais ātrums: 60 km/h
  beigu ātrums: 30 km/h
  dm mainīgs starp 1 m/s2 un 2 m/s2

  sākotnējā temperatūra: ≤ 300 °C (sākot no istabas temperatūras) |
| Bremzēšanas tips | Secīga bremžu iedarbināšana |
| Bremzēšanas intervāls (= ttotal) | 70 s |
| Bremžu iedarbināšanas reižu skaits ciklā | 2 |
| Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu | 5,0 m/s2 |
| Bremzēšanas ciklu kopējais skaits | 100 vai 150 reizes (skatīt 4.1.1.1.3. punktu) |
| Bremžu iedarbināšanas | |
| no | 80 km/h |
| līdz | 20 km/h |
| Sākotnējā temperatūra katra cikla pirmās bremžu iedarbināšanas reizē | ≤ 100 °C |

Testa nosacījums

Termiskā noguruma tests

Transportlīdzekļu kategorijas

O1/O2

“Pieslīpēšanas” procedūra

bremzes 100 iedarbināšanas reizes

sākotnējais ātrums: 60 km/h

beigu ātrums: 30 km/h

dm mainīgs starp 1 m/s2 un 2 m/s2

sākotnējā temperatūra: ≤ 300 °C (sākot no istabas temperatūras)

Bremzēšanas tips

Secīga bremžu iedarbināšana

Bremzēšanas intervāls (= ttotal)

70 s

Bremžu iedarbināšanas reižu skaits ciklā

2

Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu

5,0 m/s2

Bremzēšanas ciklu kopējais skaits

100 vai 150 reizes (skatīt 4.1.1.1.3. punktu)

Bremžu iedarbināšanas

no

80 km/h

līdz

20 km/h

Sākotnējā temperatūra katra cikla pirmās bremžu iedarbināšanas reizē

≤ 100 °C

kur:

| vmax | = | maksimālais projektētais ātrums (atbilstoši lietojuma diapazonam); |
| --- | --- | --- |
| tbra | = | faktiskais bremzēšanas periods bremzes darbināšanas laikā; |
| tacc | = | minimālais paātrinājuma laiks saskaņā ar attiecīgā transportlīdzekļa paātrināšanās spēju; |
| trest | = | pārtraukums; |
| ttotal | = | Bremzēšanas intervāls (tbra + tacc + trest). |

vmax

=

maksimālais projektētais ātrums (atbilstoši lietojuma diapazonam);

tbra

=

faktiskais bremzēšanas periods bremzes darbināšanas laikā;

tacc

=

minimālais paātrinājuma laiks saskaņā ar attiecīgā transportlīdzekļa paātrināšanās spēju;

trest

=

pārtraukums;

ttotal

=

Bremzēšanas intervāls (tbra + tacc + trest).

4.1.1.1.3.   Testa rezultāts (bremžu diska termiskā noguruma tests)

Testu uzskata par sekmīgi izturētu, ja 150 vai vairāk cikli ir veikti bez bojājuma vai atteices.

Ja bez bojājumiem vai atteices izturēti mazāk nekā 150, bet vairāk nekā 100 cikli, tests jāatkārto ar jaunu maiņas daļu. Lai daļa izturētu testu, šādos apstākļos abos testos jāiztur vairāk nekā 100 cikli bez bojājuma vai atteices.

Ja pirms bojājuma vai atteices tiek veikti mazāk nekā 100 cikli, tad būtu jāveic tests ar oriģinālo daļu un jāsalīdzina rezultāti. Ja bojājuma vai atteices robeža nav sliktāka kā oriģinālās daļas ciklu skaits mīnus 10 procenti, testu uzskata par izturētu.

Šajā kontekstā bojājums ir:

| a) | radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma; |
| --- | --- |

a)

radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma;

| b) | plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru; |
| --- | --- |

b)

plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru;

| c) | jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa; |
| --- | --- |

c)

jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa;

| d) | jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas. |
| --- | --- |

d)

jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas.

4.1.1.2.   O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļi

4.1.1.2.1.   Testa nosacījumi (bremžu diska termiskā noguruma tests)

4.1.1.2.1.1.   Transportlīdzekļi, kuru maksimālā pieļaujamā masa ir > 7,5 t

Izmantojot turpmāk minēto testa programmu, bremžu diskus testē kā bremžu iekārtas sastāvdaļas. Tā neimitē faktiskos braukšanas apstākļus, bet to uzskata tikai par sastāvdaļas testu. Turpmāk A12/4.1.1.2.1.1. tabulā uzskaitītie parametri attiecas uz bremzēm, ko pašlaik parasti izmanto transportlīdzekļos, kuru maksimālā pieļaujamā masa ir > 7,5 t.

A12/4.1.1.2.1.1. tabula

| Diska ārējais diametrs | Testa parametrs | Testa parametrs | Iekārtas piemērs |
| --- | --- | --- | --- |
| Testa masa m (kg) | rdyn (m) | “Bremzes izmērs” / iespējami mazākais riteņa diska izmērs |
| 320–350 | 3 100 | 0,386 | 17,5′′ |
| 351–390 | 4 500 | 0,445 | 19,5′′ |
| 391–440 | 5 300 | 0,527 | 22,5′′ |
| > 440 (1) | (1) | (1) | — |

Diska ārējais diametrs

Testa parametrs

Testa parametrs

Iekārtas piemērs

Testa masa m (kg)

rdyn (m)

“Bremzes izmērs” / iespējami mazākais riteņa diska izmērs

320–350

3 100

0,386

17,5′′

351–390

4 500

0,445

19,5′′

391–440

5 300

0,527

22,5′′

> 440 (1)

(1)

(1)

—

Inerces dinamometra inerces masu nosaka saskaņā ar 12. pielikuma 3.2.1. punktā minētajām prasībām kopsakarā ar iepriekš tabulā dotajiem parametriem (testa masa un rdyn).

Dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam, un tā pamatā ir riepas dinamiskais rites rādiuss, kas noteikts A12/4.1.1.2.1.1. tabulā.

4.1.1.2.1.2.   Transportlīdzekļi, kuru maksimālā pieļaujamā masa ir > 3,5 t un ≤ 7,5 t

Attiecībā uz transportlīdzekļiem, kuru maksimālā pieļaujamā masa > 3,5 t un ≤ 7,5 t un kuriem nepiemēro A12/4.1.1.2.1.1. tabulā uzskaitītos parametrus, testa parametrus izvēlas, ietverot visnelabvēlīgāko scenāriju, kāds bija bremžu maiņas diska lietojuma diapazona pamatā (maksimālā pieļaujamā transportlīdzekļa masa, maksimālais riepas izmērs).

Inerces dinamometra inerces masu nosaka saskaņā ar 12. pielikuma 3.2.1., 3.2.1.1. un 3.2.1.2. punkta prasībām.

Dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam testa ātrumam, un tā pamatā ir vidējais tās vislielākās un vismazākās riepas dinamiskais rites rādiuss, kādu ir atļauts lietot konkrētajam transportlīdzeklim.

4.1.1.2.2.   Testa programma (bremžu diska termiskā noguruma tests)

A12/4.1.1.2.2. tabula

| “Pieslīpēšanas” procedūra | bremzes 100 iedarbināšanas reizes
  sākotnējais ātrums: 60 km/h
  beigu ātrums: 30 km/h
  dm mainīgs starp 1 m/s2 un 2 m/s2

  Sākotnējā temperatūra: ≤ 300 °C (sākot no istabas temperatūras) |
| --- | --- |
| 1. | Kondicionēta bremzēšana |

“Pieslīpēšanas” procedūra

bremzes 100 iedarbināšanas reizes

sākotnējais ātrums: 60 km/h

beigu ātrums: 30 km/h

dm mainīgs starp 1 m/s2 un 2 m/s2

Sākotnējā temperatūra: ≤ 300 °C (sākot no istabas temperatūras)

1.

Kondicionēta bremzēšana

bremžu 10 iedarbināšanas reizes no 60 līdz 30 km/h

dm mainīgs starp 1 m/s2 un 2 m/s2

sākotnējā temperatūra: ≤ 250 °C

| 2. | Bremzēšana lielā ātrumā |
| --- | --- |

2.

Bremzēšana lielā ātrumā

bremžu 2 iedarbināšanas reizes no 130 līdz 80 km/h

dm = 3 m/s2

Sākotnējā temperatūra: ≤ 100 °C

| 3. | Kondicionēta bremzēšana |
| --- | --- |

3.

Kondicionēta bremzēšana

Skatīt testa 1. posmu

| 4. | Bremzēšana lielā ātrumā |
| --- | --- |

4.

Bremzēšana lielā ātrumā

Skatīt testa 2. posmu

| 5. | Kondicionēta bremzēšana |
| --- | --- |

5.

Kondicionēta bremzēšana

Skatīt testa 1. posmu

| 6. | Nepārtraukta bremzēšana (1) |
| --- | --- |

6.

Nepārtraukta bremzēšana (1)

bremzes 5 iedarbināšanas reizes

konstantā ātrumā: 85 km/h

palēninošais griezes moments, kas atbilst 0,5 m/s2

bremzēšanas periods 60 s

Sākotnējā temperatūra: ≤ 80 °C

| 7. | Kondicionēta bremzēšana |
| --- | --- |

7.

Kondicionēta bremzēšana

Skatīt testa 1. posmu

| 8. | Nepārtraukta bremzēšana (2) |
| --- | --- |

8.

Nepārtraukta bremzēšana (2)

bremzes 5 iedarbināšanas reizes

konstantā ātrumā: 85 km/h

palēninošais griezes moments, kas atbilst 1,0 m/s2

bremzēšanas periods 40 s

Sākotnējā temperatūra: ≤ 80 °C

| 9. | Atkārtot testa 1. līdz 8. posmu |
| --- | --- |

9.

Atkārtot testa 1. līdz 8. posmu

9 vai 14 reizes (kas attiecināms) – skatīt 4.1.1.2.3. punktu

| dm | ar attālumu saistītais vidējais palēninājums. |
| --- | --- |

dm

ar attālumu saistītais vidējais palēninājums.

4.1.1.2.3.   Testa rezultāts (bremžu diska termiskā noguruma tests)

Testu uzskata par sekmīgi izturētu, ja 15 vai vairāk cikli ir veikti bez bojājuma vai atteices.

Ja bez bojājumiem vai atteices izturēti mazāk nekā 15, bet vairāk nekā 10 cikli, tests jāatkārto ar jaunu maiņas daļu. Lai daļa izturētu testu, šādos apstākļos abos testos jāiztur vairāk nekā 10 cikli bez bojājuma vai atteices.

Ja pirms bojājuma vai atteices tiek veikti mazāk nekā 10 cikli, tad būtu jāveic tests ar oriģinālo daļu un jāsalīdzina rezultāti. Ja bojājuma vai atteices robeža nav sliktāka kā oriģinālās daļas ciklu skaits, tad testu uzskata par izturētu.

Šajā kontekstā bojājums ir:

| a) | radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma; |
| --- | --- |

a)

radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma;

| b) | plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru; |
| --- | --- |

b)

plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru;

| c) | jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa; |
| --- | --- |

c)

jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa;

| d) | jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas. |
| --- | --- |

d)

jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas.

4.1.2.   Bremžu diska lielas slodzes tests

Savstarpēji apmaināmu daļu lielas slodzes testu veic jaunam bremžu diskam vai tam pašam bremžu diskam, kurš tika izmantots alternatīvajā testā ar dinamometru (skatīt šī pielikuma 3.3. punktu).

Ekvivalentu daļu lielas slodzes testu veic, izmantojot jaunu disku, attiecīgā(-o) transportlīdzekļa(-u), kura(-u) tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13 vai 90, oriģinālo bremžu suportu un jaunus bremžu uzlikas mezglus (tādā stāvoklī, kā uzstādīts transportlīdzeklī, piem., ar notīrītu aizsargājošo eļļojumu).

Nepieciešamības gadījumā nolietotās bremžu uzlikas testa laikā drīkst aizstāt.

4.1.2.1.   O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļi

Attiecīgajās bremzēs uzstāda jaunas bremžu uzlikas un jaunu disku un pieslīpē (piestrādā) saskaņā ar 3. pielikuma 2.2.2.3. punktā noteikto procedūru. Ja testa pabeigšanai vajadzīgas jebkādas jaunas bremžu uzlikas, tās pieslīpē (piestrādā) saskaņā ar to pašu procedūru.

4.1.2.1.1.   Testa nosacījumi (bremžu diska lielas slodzes tests)

Skatīt 4.1.1.1.1. punktu.

4.1.2.1.2.   Testa programma (bremžu diska lielas slodzes tests)

Tests jāveic saskaņā ar šādu tabulu:

A12/4.1.2.1.2. tabula

| Testa nosacījums | Lielas slodzes tests |
| --- | --- |
| Transportlīdzekļu kategorijas | O1/O2 |
| Bremzēšanas tips | Atsevišķas bremžu iedarbināšanas |
| Bremžu iedarbināšanas reižu skaits | 70 |
| Sākotnējā temperatūra bremzēšanas sākumā | ≤ 100 °C |
| Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu | 10,0 m/s2 ar spiedienu ≤ 16 000 kPa vai p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2) |
| Bremžu iedarbināšanas | |
| no | 80 |
| līdz | 10 km/h |

Testa nosacījums

Lielas slodzes tests

Transportlīdzekļu kategorijas

O1/O2

Bremzēšanas tips

Atsevišķas bremžu iedarbināšanas

Bremžu iedarbināšanas reižu skaits

70

Sākotnējā temperatūra bremzēšanas sākumā

≤ 100 °C

Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu

10,0 m/s2 ar spiedienu ≤ 16 000 kPa vai p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2)

Bremžu iedarbināšanas

no

80

līdz

10 km/h

4.1.2.1.3.   Testa rezultāts (bremžu diska lielas slodzes tests)

Testu uzskata par izturētu, ja bremzes iedarbinātas 70 vai vairāk reizes bez bojājuma vai atteices.

Ja pirms bojājuma vai atteices bremzes iedarbinātas mazāk nekā 70 reizes, tad tests būtu jāveic ar oriģinālo daļu un rezultāti jāsalīdzina. Ja bojājuma vai atteices robeža nav sliktāka kā oriģinālās daļas ciklu skaits mīnus 10 procenti, testu uzskata par izturētu.

Šajā kontekstā bojājums ir:

| a) | radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma; |
| --- | --- |

a)

radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma;

| b) | plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru; |
| --- | --- |

b)

plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru;

| c) | jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa; |
| --- | --- |

c)

jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa;

| d) | jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas. |
| --- | --- |

d)

jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas.

4.1.2.2.   O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļi

4.1.2.2.1.   Testa nosacījumi (bremžu diska lielas slodzes tests)

Skatīt 4.1.1.2.1. punktu.

4.1.2.2.2.   Testa programma (bremžu diska lielas slodzes tests)

Pieslīpēšana saskaņā ar A12/4.1.1.2.2. tabulu.

Bremzes iedarbina 500 reizes no ātruma 50 km/h līdz 10 km/h ar bremzēšanas momentu 90 % no maksimālā bremzēšanas momenta, kāds piemērojams attiecīgajam bremžu suportam.

Sākotnējā temperatūra: ≤ 200 °C

4.1.2.2.3.   Testa rezultāts (bremžu diska lielas slodzes tests)

Testu uzskata par izturētu, ja pēc bremžu 500 iedarbināšanas reizēm bremžu diskam nav nekādu lūzuma pazīmju. Testu uzskata par derīgu, ja maksimālais vajadzīgais griezes moments tiek sasniegts vismaz 90 procentos bremžu iedarbināšanas reižu ar nosacījumu, ka atlikušajos 10 procentos gadījumu ticis pielikts maksimālais spiediens.

Šajā kontekstā bojājums ir:

| a) | radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma; |
| --- | --- |

a)

radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma;

| b) | plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru; |
| --- | --- |

b)

plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru;

| c) | jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa; |
| --- | --- |

c)

jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa;

| d) | jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas. |
| --- | --- |

d)

jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas.

A12/4.2.1.1.2. tabula

| Testa nosacījums | Termiskā noguruma tests |
| --- | --- |
| “Pieslīpēšanas” procedūra | bremzes 200 iedarbināšanas reizes
  sākotnējais ātrums: 60 km/h
  beigu ātrums: 5 km/h
  dm mainīgs starp 1 m/s2 un 2 m/s2

  sākotnējā temperatūra: ≤ 200 °C (sākot no istabas temperatūras)
  Pieslīpēšanu drīkst izlaist, ja apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs to neuzskata par nepieciešamu. |
| Bremzēšanas tips | Secīga bremžu iedarbināšana |
| Bremžu iedarbināšanas reižu skaits | 250 vai 300 reizes (kas piemērojams) – skatīt 4.2.1.1.3. punktu
  NB! Testu pārtrauc, parādoties caurejošai plaisai. |
| Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu | 3,0 m/s2 |
| Bremžu iedarbināšanas | |
| no | 130 |
| līdz | 80 km/h |
| Sākotnējā temperatūra katrā bremžu iedarbināšanas reizē | ≤ 50 °C |
| Dzesēšana saskaņā ar 3.2.3. punktu | Atļauta |

Testa nosacījums

Termiskā noguruma tests

“Pieslīpēšanas” procedūra

bremzes 200 iedarbināšanas reizes

sākotnējais ātrums: 60 km/h

beigu ātrums: 5 km/h

dm mainīgs starp 1 m/s2 un 2 m/s2

sākotnējā temperatūra: ≤ 200 °C (sākot no istabas temperatūras)

Pieslīpēšanu drīkst izlaist, ja apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs to neuzskata par nepieciešamu.

Bremzēšanas tips

Secīga bremžu iedarbināšana

Bremžu iedarbināšanas reižu skaits

250 vai 300 reizes (kas piemērojams) – skatīt 4.2.1.1.3. punktu

NB! Testu pārtrauc, parādoties caurejošai plaisai.

Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu

3,0 m/s2

Bremžu iedarbināšanas

no

130

līdz

80 km/h

Sākotnējā temperatūra katrā bremžu iedarbināšanas reizē

≤ 50 °C

Dzesēšana saskaņā ar 3.2.3. punktu

Atļauta

4.2.   Bremžu trumuļi

4.2.1.   Bremžu trumuļa termiskā noguruma tests

Testu veic, izmantojot jaunu trumuli ar jauniem uzliku mezgliem, kuru tips apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 13, 13-H vai 90 (ja attiecināms, ar notīrītu aizsargājošo eļļojumu).

Ir atļauta uzliku apstrāde ar darbmašīnu, lai panāktu uzliku un trumuļa labu kontaktu.

4.2.1.1.   O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļi

4.2.1.1.1.   Testa nosacījumi (bremžu trumuļa termiskā noguruma tests)

4.2.1.1.1.1.   Transportlīdzekļi ar maksimālo pieļaujamo ass slodzi ≤ 1 200 kg

Neattiecas.

4.2.1.1.1.2.   Transportlīdzekļi ar maksimālo pieļaujamo ass slodzi > 1 200 kg

Inerces dinamometra inerces masu nosaka saskaņā ar 12. pielikuma 3.2.1., 3.2.1.1. un 3.2.1.2. punkta prasībām.

Dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam testa ātrumam, un tā pamatā ir vidējais tās vislielākās un vismazākās riepas dinamiskais rites rādiuss, kādu ir atļauts lietot konkrētajam transportlīdzeklim.

4.2.1.1.2.   Testa programma (bremžu trumuļa termiskā noguruma tests)

A12/4.2.1.1.2. tabula

| Testa nosacījums | Termiskā noguruma tests |
| --- | --- |
| Bremzēšanas tips | Secīga bremžu iedarbināšana |
| Bremžu iedarbināšanas reižu skaits | 250 vai 300 reizes (kas piemērojams) – skatīt 4.2.1.1.3. punktu
  NB! Testu pārtrauc, parādoties caurejošai plaisai. |
| Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu | 3,0 m/s2 |
| Bremžu iedarbināšanas | |
| no | 130 |
| līdz | 80 km/h |
| Sākotnējā temperatūra katrā bremžu iedarbināšanas reizē | ≤ 50 °C |
| Dzesēšana saskaņā ar 3.2.3. punktu | atļauta |

Testa nosacījums

Termiskā noguruma tests

Bremzēšanas tips

Secīga bremžu iedarbināšana

Bremžu iedarbināšanas reižu skaits

250 vai 300 reizes (kas piemērojams) – skatīt 4.2.1.1.3. punktu

NB! Testu pārtrauc, parādoties caurejošai plaisai.

Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu

3,0 m/s2

Bremžu iedarbināšanas

no

130

līdz

80 km/h

Sākotnējā temperatūra katrā bremžu iedarbināšanas reizē

≤ 50 °C

Dzesēšana saskaņā ar 3.2.3. punktu

atļauta

4.2.1.1.3.   Testa rezultāts (bremžu trumuļa termiskā noguruma tests)

Testu uzskata par izturētu, ja bremzes iedarbinātas 300 vai vairāk reizes bez bojājuma vai atteices.

Ja bremzes iedarbinātas mazāk nekā 300, bet vairāk nekā 250 reizes bez bojājuma vai atteices, tad tehniskajam dienestam jāatkārto tests ar jaunu maiņas daļu. Šajos apstākļos abos testos bremzes jāiedarbina vairāk nekā 250 reizes bez bojājuma vai atteices, lai daļa izturētu testu.

Ja pirms bojājuma vai atteices bremzes iedarbinātas mazāk nekā 250 reizes, tad būtu jāveic tests ar oriģinālo daļu un rezultāti jāsalīdzina. Ja bojājuma vai atteices robeža nav sliktāka kā oriģinālās daļas ciklu skaits, tad testu uzskata par izturētu.

Šajā kontekstā bojājums ir:

| a) | plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas aksiālā platuma; |
| --- | --- |

a)

plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas aksiālā platuma;

| b) | plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz trumuļa aksiālo ārējo galu; |
| --- | --- |

b)

plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz trumuļa aksiālo ārējo galu;

| c) | trumuļa caurejoša plaisa; |
| --- | --- |

c)

trumuļa caurejoša plaisa;

| d) | jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas. |
| --- | --- |

d)

jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas.

4.2.1.2.   O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļi

4.2.1.2.1.   Testa nosacījumi (bremžu trumuļa termiskā noguruma tests)

4.2.1.2.1.1.   Transportlīdzekļi, kuru maksimālā pieļaujamā masa ir > 7,5 t

Izmantojot turpmāk minēto testa programmu, bremžu trumuļus testē kā bremžu iekārtas sastāvdaļas. Tā neimitē faktiskos braukšanas apstākļus, bet to uzskata tikai par sastāvdaļas testu. Turpmāk A12/4.2.1.2.1.1. tabulā uzskaitītie parametri attiecas uz bremzēm, ko pašlaik kā likums izmanto transportlīdzekļos, kuru maksimālā pieļaujamā masa ir > 7,5 t.

A12/4.2.1.2.1.1. tabula

| Trumuļa iekšējais diametrs
  (mm) | Uzlikas platums | Tipisks riteņa diska diametrs |
| --- | --- | --- |
| < 130 mm | 130–190 mm | > 190 mm |
| Testa masa (kg) | Riepas rādiuss
  (m) | Testa masa
  (kg) | Riepas rādiuss
  (m) | Testa masa (kg) | Riepas rādiuss
  (m) |
| < 330 | 2 750 | 0,402 | 3 200 | 0,390 | 5 500 | 0,402 | 17,5′′ |
| 330–390 | (2) | (2) | 3 400 | 0,480 | 5 500 | 0,516 | 19,5′′ |
| 391–430 | 3 400 | 0,510 | 4 500 | 0,527 | 5 500 | 0,543 | 22,5′′ |
| > 430 | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | — |

Trumuļa iekšējais diametrs

(mm)

Uzlikas platums

Tipisks riteņa diska diametrs

< 130 mm

130–190 mm

> 190 mm

Testa masa (kg)

Riepas rādiuss

(m)

Testa masa

(kg)

Riepas rādiuss

(m)

Testa masa (kg)

Riepas rādiuss

(m)

< 330

2 750

0,402

3 200

0,390

5 500

0,402

17,5′′

330–390

(2)

(2)

3 400

0,480

5 500

0,516

19,5′′

391–430

3 400

0,510

4 500

0,527

5 500

0,543

22,5′′

> 430

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

—

Inerces dinamometra inerces masu nosaka saskaņā ar 12. pielikuma 3.2.1. punkta prasībām kopsakarā ar iepriekš tabulā dotajiem parametriem (testa masa un rdyn).

Dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam, un tā pamatā ir riepas dinamiskais rites rādiuss, kas noteikts A12/4.2.1.2.1.1. tabulā.

4.2.1.2.1.2.   Transportlīdzekļi ar maksimālo pieļaujamo masu > 3,5 t un ≤ 7,5 t

Attiecībā uz transportlīdzekļiem, kuru maksimālā pieļaujamā masa > 3,5 t un ≤ 7,5 t un kuriem nepiemēro A12/4.1.1.2.1.1. tabulā uzskaitītos parametrus, testa parametrus izvēlas, ietverot visnelabvēlīgāko scenāriju, kāds bija bremžu maiņas trumuļa lietojuma diapazona pamatā (maksimālā pieļaujamā transportlīdzekļa masa, maksimālais riepas izmērs).

Inerces dinamometra inerces masu nosaka saskaņā ar 12. pielikuma 3.2.1., 3.2.1.1. un 3.2.1.2. punktā minētajām prasībām.

Dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam testa ātrumam, un tā pamatā ir vidējais tās vislielākās un vismazākās riepas dinamiskais rites rādiuss, kādu ir atļauts lietot konkrētajam transportlīdzeklim.

4.2.1.2.2.   Testa programma (bremžu trumuļa termiskā noguruma tests)

A12/4.2.1.2.2. tabula

| Testa nosacījums | Termiskā noguruma tests |
| --- | --- |
| Bremzēšanas tips | Secīga bremžu iedarbināšana |
| Bremžu iedarbināšanas reižu skaits | 250 vai 300 reizes (kas piemērojams) – skatīt 4.2.1.2.3. punktu
  NB! Testu pārtrauc, parādoties caurejošai plaisai. |
| Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu | 3,0 m/s2 |
| Bremžu iedarbināšanas | |
| no | 130 |
| līdz | 80 km/h |
| Sākotnējā temperatūra katrā bremžu iedarbināšanas reizē | ≤ 50 °C |
| Dzesēšana saskaņā ar 3.2.3. punktu | atļauta |

Testa nosacījums

Termiskā noguruma tests

Bremzēšanas tips

Secīga bremžu iedarbināšana

Bremžu iedarbināšanas reižu skaits

250 vai 300 reizes (kas piemērojams) – skatīt 4.2.1.2.3. punktu

NB! Testu pārtrauc, parādoties caurejošai plaisai.

Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu

3,0 m/s2

Bremžu iedarbināšanas

no

130

līdz

80 km/h

Sākotnējā temperatūra katrā bremžu iedarbināšanas reizē

≤ 50 °C

Dzesēšana saskaņā ar 3.2.3. punktu

atļauta

4.2.1.2.3.   Testa rezultāts (bremžu trumuļa termiskā noguruma tests)

Testu uzskata par izturētu, ja bremzes iedarbinātas 300 vai vairāk reizes bez bojājuma vai atteices.

Ja bremzes iedarbinātas mazāk nekā 300, bet vairāk nekā 250 reizes bez bojājuma vai atteices, tad tehniskajam dienestam jāatkārto tests ar jaunu maiņas daļu. Šajos apstākļos abos testos bremzes jāiedarbina vairāk nekā 250 reizes bez bojājuma vai atteices, lai daļa izturētu testu.

Ja bremzes iedarbina mazāk nekā 250 reizes pirms bojājuma vai atteices, tad būtu jāveic tests ar oriģinālo daļu un rezultāti jāsalīdzina – ja bojājuma vai atteices robeža nav sliktāka kā oriģinālajai daļai, tests tiek uzskatīts par izturētu.

Šajā kontekstā bojājums ir:

| a) | plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas aksiālā platuma; |
| --- | --- |

a)

plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas aksiālā platuma;

| b) | plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz trumuļa aksiālo ārējo galu; |
| --- | --- |

b)

plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz trumuļa aksiālo ārējo galu;

| c) | trumuļa caurejoša plaisa; |
| --- | --- |

c)

trumuļa caurejoša plaisa;

| d) | jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas. |
| --- | --- |

d)

jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas.

4.2.2.   Bremžu trumuļa lielas slodzes tests

Savstarpēji apmaināmu daļu lielas slodzes testu veic jaunam bremžu trumulim vai tam pašam bremžu trumulim, kurš tika izmantots alternatīvajā testā ar dinamometru (skatīt šī pielikuma 3.3. punktu). Jebkurā gadījumā testos izmantojamajiem bremžu uzlikas mezgliem būtu jābūt apstiprinātiem atbilstoši Noteikumiem Nr. 13 vai 90 un pieslīpētiem trumulim saskaņā ar šī pielikuma 4.2.2.2.2. punktā noteikto procedūru. Pieslīpēšanu drīkst izlaist, ja apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs to neuzskata par nepieciešamu.

Ekvivalentu daļu lielas slodzes testu veic, izmantojot jaunu trumuli, attiecīgā(-o) transportlīdzekļa(-u), kura(-u) tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 13 vai 90, oriģinālo bremzi un jaunus bremžu uzlikas mezglus (tādā stāvoklī, kā uzstādīts transportlīdzeklī, piem., ar notīrītu aizsargājošo eļļojumu). Pieslīpēšanai būtu jāatbilst šī pielikuma 4.2.2.2.2. punktā noteiktajai procedūrai. Pieslīpēšanu drīkst izlaist, ja apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs to neuzskata par nepieciešamu.

Nepieciešamības gadījumā nolietotās bremžu uzlikas testa laikā drīkst aizstāt.

4.2.2.1.   O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļi

4.2.2.1.1.   Testa apstākļi (bremžu trumuļa lielas slodzes tests)

Inerces dinamometra inerces masu nosaka saskaņā ar 12. pielikuma 3.2.1., 3.2.1.1. un 3.2.1.2. punkta prasībām.

Dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam testa ātrumam, un tā pamatā ir vidējais tās vislielākās un vismazākās riepas dinamiskais rites rādiuss, kādu ir atļauts lietot konkrētajam transportlīdzeklim.

4.2.2.1.2.   Testa programma (bremžu trumuļa lielas slodzes tests)

Skatīt 4.2.2.2.2. punktu.

4.2.2.1.3.   Testa rezultāts (bremžu trumuļa lielas slodzes tests)

Skatīt 4.2.2.2.3. punktu.

4.2.2.2.   O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļi

4.2.2.2.1.   Testa nosacījumi (bremžu trumuļa lielas slodzes tests)

Skatīt 4.2.1.2.1. punktu.

4.2.2.2.2.   Testa programma (bremžu trumuļa lielas slodzes tests)

A12/4.2.2.2.2. tabula

| Testa nosacījums | Lielas slodzes tests |
| --- | --- |
| “Pieslīpēšanas” procedūra | bremzes 200 iedarbināšanas reizes
  sākotnējais ātrums: 60 km/h
  beigu ātrums: 5 km/h
  dm mainīgs starp 1 m/s2 un 2 m/s2

  sākotnējā temperatūra: ≤ 200 °C (sākot no istabas temperatūras)
  Pieslīpēšanu drīkst izlaist, ja apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs to neuzskata par nepieciešamu. |
| Bremzēšanas tips | Bremzēšana līdz mazāk nekā 5 km/h |
| Bremžu iedarbināšanas reižu kopskaits | 150 |
| Sākotnējā bremžu trumuļa temperatūra katrā bremzes iedarbināšanas reizē | ≤ 100 °C |
| Bremžu iedarbināšanas | |
| no | 60 km/h |
| līdz | 0 km/h |
| Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu | 6 m/s2 |
| Dzesēšana (arī atkāpjoties no šā pielikuma 3.2.3. punkta) | Atļauta |

Testa nosacījums

Lielas slodzes tests

“Pieslīpēšanas” procedūra

bremzes 200 iedarbināšanas reizes

sākotnējais ātrums: 60 km/h

beigu ātrums: 5 km/h

dm mainīgs starp 1 m/s2 un 2 m/s2

sākotnējā temperatūra: ≤ 200 °C (sākot no istabas temperatūras)

Pieslīpēšanu drīkst izlaist, ja apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs to neuzskata par nepieciešamu.

Bremzēšanas tips

Bremzēšana līdz mazāk nekā 5 km/h

Bremžu iedarbināšanas reižu kopskaits

150

Sākotnējā bremžu trumuļa temperatūra katrā bremzes iedarbināšanas reizē

≤ 100 °C

Bremžu iedarbināšanas

no

60 km/h

līdz

0 km/h

Bremzēšanas moments, lai nodrošinātu palēninājumu

6 m/s2

Dzesēšana (arī atkāpjoties no šā pielikuma 3.2.3. punkta)

Atļauta

4.2.2.2.3.   Testa rezultāts (bremžu trumuļa lielas slodzes tests)

Testa rezultātu uzskata par pozitīvu, ja bremžu trumulis nesaplaisā.

Testu uzskata par derīgu, ja maksimālais vajadzīgais griezes moments tiek sasniegts vismaz 90 procentos bremžu iedarbināšanas reižu ar nosacījumu, ka atlikušajos 10 procentos gadījumu ticis pielikts maksimālais spiediens.

Šajā kontekstā bojājums ir:

| a) | radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma; |
| --- | --- |

a)

radiālas plaisas uz berzes virsmas, kuras ir garākas nekā divas trešdaļas no berzes virsmas radiālā augstuma;

| b) | plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru; |
| --- | --- |

b)

plaisas uz berzes virsmas, kuras sasniedz berzes virsmas iekšējo vai ārējo diametru;

| c) | jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa; |
| --- | --- |

c)

jebkura berzes gredzena caurejoša plaisa;

| d) | jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas. |
| --- | --- |

d)

jebkāda veida strukturāli bojājumi vai plaisas jebkurā laukumā ārpus berzes virsmas.

---

(1)  Par testa masu un riepas dinamisko rites rādiusu pieteikuma iesniedzējs vienojas ar tehnisko dienestu.

(2)  Par testa masu un riepas dinamisko rites rādiusu pieteikuma iesniedzējs vienojas ar tehnisko dienestu.

---

13. PIELIKUMS

BREMŽU MAIŅAS DISKA/TRUMUĻA TESTA ZIŅOJUMA PARAUGS

Testa ziņojums Nr. ... par rezerves bremžu diska/trumuļa apstiprinājumu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 90

1.   Maiņas bremžu diska/trumuļa vispārīgs tehniskais apraksts (1)

1.1.   Pieteikuma iesniedzējs (nosaukums un adrese): ...

1.2.   Ražotājs (nosaukums un adrese): ...

1.3.   Tirdzniecības nosaukums: ...

1.4.   Maiņas bremžu diska/trumuļa kategorija: Oriģinālais/identisks/ekvivalents/Savstarpēji apmaināms (1)

1.5.   Diska/trumuļa tips (1): ...

1.6.   Marķējums:

| | Identifikācija | Marķējuma atrašanās vieta | Marķēšanas metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Ražotāja nosaukums vai tirdzniecības nosaukums: | | | |
| Apstiprinājuma numurs | E2-90R02 Cxxxx/yyyy | | |
| xxxx => tipa Nr.
  yyyy => varianta Nr. | | |
| Daļas numurs | | | |
| Norāde izsekojamībai | | | |
| Minimālais biezums (diskam) / maksimālais iekšējais diametrs (trumulim) (1) | | | |

Identifikācija

Marķējuma atrašanās vieta

Marķēšanas metode

Ražotāja nosaukums vai tirdzniecības nosaukums:

Apstiprinājuma numurs

E2-90R02 Cxxxx/yyyy

xxxx => tipa Nr.

yyyy => varianta Nr.

Daļas numurs

Norāde izsekojamībai

Minimālais biezums (diskam) / maksimālais iekšējais diametrs (trumulim) (1)

1.7.   Materiāls

1.7.1.   Materiālu grupa: ...

1.7.2.   Materiālu apakšgrupa (2): ...

1.8.   Lietojuma diapazons

Ar vismaz šādu informāciju:

| Daļa |
| --- |
| Maiņas daļa | Oriģinālā daļa |
| Variants | daļas numurs | daļas numurs | identifikācijas kods |
| | | | |

Daļa

Maiņas daļa

Oriģinālā daļa

Variants

daļas numurs

daļas numurs

identifikācijas kods

| Mehāniskais transportlīdzeklis (2) |
| --- |
| Marka | Transportlīdzekļa tips | Tirdzniecības nosaukums | Maksimālā kopējā masa | Maksimālais ātrums | Ražošanas gads |
| | | | | | |

Mehāniskais transportlīdzeklis (2)

Marka

Transportlīdzekļa tips

Tirdzniecības nosaukums

Maksimālā kopējā masa

Maksimālais ātrums

Ražošanas gads

| Ass piekabēm (2) |
| --- |
| Marka | Ass tips | Tirdzniecības nosaukums | Maksimālā ass slodze | Riepas dinamiskā rādiusa diapazons
  (lielākais/mazākais) | |
| | | | | | |

Ass piekabēm (2)

Marka

Ass tips

Tirdzniecības nosaukums

Maksimālā ass slodze

Riepas dinamiskā rādiusa diapazons

(lielākais/mazākais)

| Bremzes |
| --- |
| Atrašanās vieta | Suports (2) | Izmēri | Konstrukcijas tips |
| Priekša | Aizmugure |
| | | | | |

Bremzes

Atrašanās vieta

Suports (2)

Izmēri

Konstrukcijas tips

Priekša

Aizmugure

1.9.   Papildu informācija (2)

2.   Testa grupas

2.1.   Katras testa grupas izmēri

2.1.1.   Ārējais (diskam) / iekšējais (trumulim) (1) diametrs: ...

2.1.2.   Biezums (diska) /uzlikas platums (trumulim) (1): ...

2.2.   Visaugstākais kinētiskās enerģijas koeficients katrā testa grupā saskaņā ar Noteikumu Nr. 90 5.3.6. punktu

Formula

2.3.   Diska/trumuļa (1) materiāls katrā grupā: ...

3.   Testa tehniskie dati katrā testa grupā

3.1.   Transportlīdzekļa tests

3.1.1.   Testa transportlīdzekļa dati

3.1.1.1.   Transportlīdzekļa kategorija: ...

3.1.1.2.   Transportlīdzekļa ražotājs: ...

3.1.1.3.   Transportlīdzekļa marka: ...

3.1.1.4.   Transportlīdzekļa tips un tirdzniecības nosaukums: ...

3.1.1.5.   Transportlīdzekļa identifikācijas numurs: ...

3.1.1.6.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma Nr.: ...

3.1.1.7.   Transportlīdzekļa motora jauda: ...

3.1.1.8.   Ātrums:

Transportlīdzekļa maksimālais ātrums vmax: ...

3.1.1.9.   Riepas: ...

3.1.1.10.   Bremžu kontūra konfigurācija/izkārtojums: ...

3.1.1.11.   Testa masas

1. ass: ...

2. ass: ...

... ass: ...

3.1.1.12.   Bremze:

| 3.1.1.12.1. | Bremžu diska / bremžu trumuļa testa paraugs (1):
  Oriģinālās maiņas daļas identifikācijas kods: ...
  Testa grupa: ...
  Detaļas numurs: ...
  Maiņas daļas masa: ...
  Diska ārējais diametrs / trumuļa iekšējais diametrs (1): ...
  Rādiuss re, faktiskais: ...
  Berzes virsmas platums: ...
  Diska biezums (nominālais) / trumuļa ārējais platums (1): ... |
| --- | --- |

3.1.1.12.1.

Bremžu diska / bremžu trumuļa testa paraugs (1):

Oriģinālās maiņas daļas identifikācijas kods: ...

Testa grupa: ...

Detaļas numurs: ...

Maiņas daļas masa: ...

Diska ārējais diametrs / trumuļa iekšējais diametrs (1): ...

Rādiuss re, faktiskais: ...

Berzes virsmas platums: ...

Diska biezums (nominālais) / trumuļa ārējais platums (1): ...

| 3.1.1.12.2. | Bremžu suports / bremžu trumuļa mehānisms (1):
  Ražotājs: ...
  Tips: ...
  Variants: ...
  Detaļas numurs: ...
  Ražošanas metode: ...
  virzuļa/riteņa cilindra diametrs (2): ...
  Maksimālais tehniski pieļaujamais griezes moments Cmax,e uz bremžu sviru (pneimatika) / spiediens maģistrālē (pmax,e) (hidraulika) (1): ...
  Griezes robežmoments C0,e (pneimatika) / spiediens maģistrālē (hidraulika) (1): ...
  Attiecība le/ee (pneimatika) / virzuļa diametrs (hidraulika) (1): .../...
  Maksimālais bremzēšanas moments: ... |
| --- | --- |

3.1.1.12.2.

Bremžu suports / bremžu trumuļa mehānisms (1):

Ražotājs: ...

Tips: ...

Variants: ...

Detaļas numurs: ...

Ražošanas metode: ...

virzuļa/riteņa cilindra diametrs (2): ...

Maksimālais tehniski pieļaujamais griezes moments Cmax,e uz bremžu sviru (pneimatika) / spiediens maģistrālē (pmax,e) (hidraulika) (1): ...

Griezes robežmoments C0,e (pneimatika) / spiediens maģistrālē (hidraulika) (1): ...

Attiecība le/ee (pneimatika) / virzuļa diametrs (hidraulika) (1): .../...

Maksimālais bremzēšanas moments: ...

| 3.1.1.12.3. | Bremžu klucis / bremžu uzlika (1)
  Ražotājs: ...
  Marka: ...
  Tips: ...
  Apstiprinājuma numurs (2): ...
  Identifikācija (piem., daļas numurs): ...
  Efektīvais virsmas laukums: ... |
| --- | --- |

3.1.1.12.3.

Bremžu klucis / bremžu uzlika (1)

Ražotājs: ...

Marka: ...

Tips: ...

Apstiprinājuma numurs (2): ...

Identifikācija (piem., daļas numurs): ...

Efektīvais virsmas laukums: ...

3.1.2.   Testa iekārta

3.1.2.1.   Palēninājums: ...

3.1.2.2.   Spiediens: ...

3.1.2.3.   Ātrums: ...

3.1.2.4.   Trumuļa/diska temperatūra: ...

3.1.3.   Testa treks:

3.1.3.1.   Atrašanās vieta: ...

3.1.3.2.   Segums: ...

3.1.3.3.   Stāvoklis (piem., sauss/slapjš): ...

3.2.   Tests ar dinamometru

3.2.1.   Testa dati

3.2.1.1.   Transportlīdzekļa kategorija: ...

3.2.1.2.   Dinamiskais rites rādiuss

Dinamiskais rites rādiuss RIner inerces aprēķināšanai:

attiecībā uz 11/12. pielikuma 3.2.1. punktu ...

Dinamiskais rites rādiuss Rveh attiecībā uz 11./12. pielikuma 3.2.2. punktu: ...

3.2.1.3.   Masas un inerce

Transportlīdzekļa maksimālā pieļaujamā masa: ...

X vērtība (priekšējā ass): ...

Y vērtība (aizmugurējā ass): ...

Testa masa m: ...

Testa inerce IAdj: ...

3.2.1.4.   Dzesēšana ...

3.2.1.4.1.   Dzesējošā gaisa ātrums I tipā, II tipā un/vai III tipā (1) ...

3.2.1.4.2.   Dzesējošā gaisa ātrums citos gadījumos:

3.2.1.5.   Ātrums

Maksimālais ātrums vmax: ...

3.2.1.6.   Iedarbināšanas ierīce

Ražotājs: ...

Marka: ...

Tips: ...

Variants: ...

Faktiskais laukums (hidraulika) / ThA – formula (pneimatika) (1): ...

3.2.1.7.   Bremzes

3.2.1.7.1.   Bremžu diska / bremžu trumuļa testa paraugs (1):

Oriģinālās maiņas daļas identifikācijas kods: ...

Testa grupa: ...

Detaļas numurs: ...

Maiņas daļas masa: ...

Diska ārējais diametrs / trumuļa iekšējais diametrs (1): ...

Rādiuss re, faktiskais: ...

Berzes virsmas platums: ...

Diska biezums (nominālais) / trumuļa ārējais platums (1): ...

3.2.1.7.2.   Bremžu suports / bremžu trumuļa mehānisms (1):

Ražotājs: ...

Tips: ...

Variants: ...

Ražošanas metode: ...

Maksimālais tehniski pieļaujamais griezes moments Cmax,e uz bremžu sviru (pneimatika) / spiediens maģistrālē (pmax,e) (hidraulika) (1): ...

Griezes robežmoments C0,e (pneimatika) / spiediens maģistrālē (hidraulika) (1): ...

Attiecība le/ee (pneimatika) / virzuļa diametrs (hidraulika) (1) .../...

Maksimālais bremzēšanas moments: ...

Identifikācijas Nr.: ...

3.2.1.7.3.   Bremžu klucis / bremžu uzlika (1)

Ražotājs: ...

Marka: ...

Tips: ...

Apstiprinājuma numurs (2): ...

Identifikācija: ...

Platums be: ...

Biezums de: ...

Virsma, faktiskā: ...

Stiprināšanas metode: ...

3.2.2.   Pārbaudes stenda dati: ...

3.2.2.1.   Atrašanās vieta:

4.   Testa rezultātu reģistrs

4.1.   Ģeometriskā pārbaude: ...

Rasējums Nr. un izdošanas līmenis: ...

4.2.   Materiāla pārbaude: ...

4.3.   Balansēšanas līdzekļu pārbaude: ...

4.4.   Diluma stāvokļa marķējuma pārbaude: ...

4.5.   Transportlīdzekļa tests / alternatīvais tests ar dinamometru (1)

4.5.1.   Bremžu veiktspēja

4.5.1.1.   Darba bremžu veiktspēja M1, M2, M3, N1 un N2 kategorijas gadījumā ar hidrauliskajām bremžu iekārtām (2)

4.5.1.1.1.   Transportlīdzekļa testa rezultāti:

| Testa tips: | 0
  atvienots | 0
  neatvienots | I | Stāvbremze (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. pielikuma punkts: | 2.2.1. | 2.2.2. | 2.2.3. | 2.3. |
| Slodzes nosacījums: | | slogots | neslogots | slogots | slogots | slogots |
| Testa ātrums | | | | | | |
| sākotnējais: | km/h | | | | | |
| beigu: | km/h | 0 | 0 | | | |
| Spiediens: | kPa | | | | | |
| Palēninājums: | m/s2 | | | | | |
| Iedarbināšanas reižu skaits | — | — | — | | | |
| Viena bremzēšanas cikla ilgums: | s | — | — | | | |

Testa tips:

0

atvienots

0

neatvienots

I

Stāvbremze (2)

11. pielikuma punkts:

2.2.1.

2.2.2.

2.2.3.

2.3.

Slodzes nosacījums:

slogots

neslogots

slogots

slogots

slogots

Testa ātrums

sākotnējais:

km/h

beigu:

km/h

0

0

Spiediens:

kPa

Palēninājums:

m/s2

Iedarbināšanas reižu skaits

—

—

—

Viena bremzēšanas cikla ilgums:

s

—

—

Brīvrites tests izturēts: jā/nē (1)

4.5.1.1.2.   Testa ar inerces dinamometru rezultāti:

| Testa tips: | 0
  atvienots | 0
  neatvienots, simulācija | I
  simulācija |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. pielikuma punkts: | 3.4.1. | 3.4.4. | 3.4.2. |
| Slodzes nosacījums | | | | |
| Testa ātrums | | | | |
| sākotnējais: | km/h | | | |
| beigu: | km/h | 0 | 0 | |
| Spiediens: | kPa | | | |
| Palēninājums: | m/s2 | | | |
| Iedarbināšanas reižu skaits | — | — | | |
| Viena bremzēšanas cikla ilgums: | s | — | | |

Testa tips:

0

atvienots

0

neatvienots, simulācija

I

simulācija

11. pielikuma punkts:

3.4.1.

3.4.4.

3.4.2.

Slodzes nosacījums

Testa ātrums

sākotnējais:

km/h

beigu:

km/h

0

0

Spiediens:

kPa

Palēninājums:

m/s2

Iedarbināšanas reižu skaits

—

—

Viena bremzēšanas cikla ilgums:

s

—

Brīvrites tests izturēts: jā/nē (1)

4.5.1.2.   Darba bremžu veiktspēja M2, M3, N2, N3 kategorijas gadījumā ar pneimatiskajām bremžu iekārtām (2)

4.5.1.2.1.   Transportlīdzekļa testa rezultāti:

| Testa tips: | 0
  atvienots | 0
  neatvienots | I | Stāvbremze (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. pielikuma punkts: | 2.2.1. | 2.2.3. | 2.2.4. | 2.3. |
| Slodzes nosacījums: | | slogots | neslogots | slogots | slogots | slogots |
| Testa ātrums | | | | | | |
| sākotnējais: | km/h | | | | | |
| beigu: | km/h | 0 | 0 | 0 | | |
| Spiediens bremžu kamerā pe: | kPa | | | | | |
| Palēninājums: | m/s2 | | | | | |
| Iedarbināšanas reižu skaits | — | | | | | |
| Viena bremzēšanas cikla ilgums: | s | | | | | |
| Bremzēšanas spēks 0,5 · Te: | daN | | | | | |
| Bremzēšanas koeficients 0,5 · Te/9,81 · m
  (m = testa masa) | — | | | | | |
| Bremžu kameras gājiens se: | Mm | | | | | |
| Griezes robežmoments pie bremžu sviras | | | | | | |
| Ce: | Nm | | | | | |
| C0,e: | Nm | | | | | |

Testa tips:

0

atvienots

0

neatvienots

I

Stāvbremze (2)

11. pielikuma punkts:

2.2.1.

2.2.3.

2.2.4.

2.3.

Slodzes nosacījums:

slogots

neslogots

slogots

slogots

slogots

Testa ātrums

sākotnējais:

km/h

beigu:

km/h

0

0

0

Spiediens bremžu kamerā pe:

kPa

Palēninājums:

m/s2

Iedarbināšanas reižu skaits

—

Viena bremzēšanas cikla ilgums:

s

Bremzēšanas spēks 0,5 · Te:

daN

Bremzēšanas koeficients 0,5 · Te/9,81 · m

(m = testa masa)

—

Bremžu kameras gājiens se:

Mm

Griezes robežmoments pie bremžu sviras

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Brīvrites tests izturēts: jā/nē (1)

4.5.1.2.2.   Testa ar inerces dinamometru rezultāti:

| Testa tips: | 0 | I | II |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. pielikuma punkts: | 3.4.1. | 3.4.2. | 3.4.3. |
| Testa ātrums | | | | |
| sākotnējais: | km/h | | | |
| beigu: | km/h | | | |
| Spiediens bremžu kamerā pe: | kPa | | | |
| Palēninājums: | m/s2 | | | |
| Iedarbināšanas reižu skaits | — | | | |
| Viena bremzēšanas cikla ilgums: | s | | | |
| Bremzēšanas spēks 0,5 · Te: | daN | | | |
| Bremzēšanas koeficients 0,5 · Te/9,81 · m
  (m = testa masa) | — | | | |
| Bremžu kameras gājiens se: | mm | | | |
| Griezes robežmoments pie bremžu sviras | | | | |
| Ce: | Nm | | | |
| C0,e: | Nm | | | |

Testa tips:

0

I

II

11. pielikuma punkts:

3.4.1.

3.4.2.

3.4.3.

Testa ātrums

sākotnējais:

km/h

beigu:

km/h

Spiediens bremžu kamerā pe:

kPa

Palēninājums:

m/s2

Iedarbināšanas reižu skaits

—

Viena bremzēšanas cikla ilgums:

s

Bremzēšanas spēks 0,5 · Te:

daN

Bremzēšanas koeficients 0,5 · Te/9,81 · m

(m = testa masa)

—

Bremžu kameras gājiens se:

mm

Griezes robežmoments pie bremžu sviras

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Brīvrites tests izturēts: jā/nē (1)

4.5.1.3.   Darba bremžu veiktspēja O1, O2 un O3 kategorijas gadījumā ar pneimatisko bremžu iekārtu

4.5.1.3.1.   Transportlīdzekļa testa rezultāti:

| Testa tips: | 0 | I | Stāvbremze (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 12. pielikuma punkts: | 2.2.1. | 2.2.2. | 2.3. |
| Slodzes nosacījums: | | slogots | slogots | slogots |
| Testa ātrums | | | | |
| sākotnējais: | km/h | | | |
| beigu: | km/h | | | |
| Spiediens bremžu kamerā pe: | kPa | | | |
| Palēninājums: | m/s2 | | | |
| Iedarbināšanas reižu skaits: | — | | | |
| Viena bremzēšanas cikla ilgums: | s | | | |
| Bremzēšanas spēks 0,5 · Te: | daN | | | |
| Bremzēšanas koeficients 0,5 · Te/9,81 · m
  (m = testa masa) | — | | | |
| Bremžu kameras gājiens se: | mm | | | |
| Griezes robežmoments pie bremžu sviras | | | | |
| Ce: | Nm | | | |
| C0,e: | Nm | | | |

Testa tips:

0

I

Stāvbremze (2)

12. pielikuma punkts:

2.2.1.

2.2.2.

2.3.

Slodzes nosacījums:

slogots

slogots

slogots

Testa ātrums

sākotnējais:

km/h

beigu:

km/h

Spiediens bremžu kamerā pe:

kPa

Palēninājums:

m/s2

Iedarbināšanas reižu skaits:

—

Viena bremzēšanas cikla ilgums:

s

Bremzēšanas spēks 0,5 · Te:

daN

Bremzēšanas koeficients 0,5 · Te/9,81 · m

(m = testa masa)

—

Bremžu kameras gājiens se:

mm

Griezes robežmoments pie bremžu sviras

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Brīvrites tests izturēts: jā/nē (1)

4.5.1.3.2.   Testa ar inerces dinamometru rezultāti:

| Testa tips: | 0 | I |
| --- | --- | --- |
| 12. pielikuma punkts: | 3.4.1. | 3.4.2. |
| Testa ātrums | | | |
| sākotnējais: | km/h | | |
| beigu: | km/h | | |
| Spiediens bremžu kamerā pe: | kPa | | |
| Palēninājums: | m/s2 | | |
| Iedarbināšanas reižu skaits: | — | | |
| Viena bremzēšanas cikla ilgums: | s | | |
| Bremzēšanas spēks 0,5 · Te: | daN | | |
| Bremzēšanas koeficients 0,5 · Te/9,81 · m
  (m = testa masa) | — | | |
| Bremžu kameras gājiens se: | mm | | |
| Griezes robežmoments pie bremžu sviras | | | |
| Ce: | Nm | | |
| C0,e: | Nm | | |

Testa tips:

0

I

12. pielikuma punkts:

3.4.1.

3.4.2.

Testa ātrums

sākotnējais:

km/h

beigu:

km/h

Spiediens bremžu kamerā pe:

kPa

Palēninājums:

m/s2

Iedarbināšanas reižu skaits:

—

Viena bremzēšanas cikla ilgums:

s

Bremzēšanas spēks 0,5 · Te:

daN

Bremzēšanas koeficients 0,5 · Te/9,81 · m

(m = testa masa)

—

Bremžu kameras gājiens se:

mm

Griezes robežmoments pie bremžu sviras

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Brīvrites tests izturēts: jā/nē (1)

4.5.1.4.   Darba bremžu veiktspēja O4 (2) kategorijas gadījumā

| Testa tips: | 0 | III |
| --- | --- | --- |
| Paraugu skaits | | | |
| 12. pielikuma punkts: | 2.2.1./3.4.1. (1) | 2.2.3./3.4.3. (1) |
| Testa ātrums | | | | |
| sākotnējais: | km/h | | | |
| beigu: | km/h | | | |
| Spiediens bremžu kamerā pe: | kPa | | | |
| Iedarbināšanas reižu skaits: | — | | | |
| Viena bremzēšanas cikla ilgums: | s | | | |
| Bremzēšanas spēks 0,5 · Te: | daN | | | |
| Bremzēšanas koeficients 0,5 · Te/9,81 · m
  (m = testa masa) | — | | | |
| Bremžu kameras gājiens se: | mm | | | |
| Griezes robežmoments pie bremžu sviras | | | | |
| Ce: | Nm | | | |
| C0,e: | Nm | | | |

Testa tips:

0

III

Paraugu skaits

12. pielikuma punkts:

2.2.1./3.4.1. (1)

2.2.3./3.4.3. (1)

Testa ātrums

sākotnējais:

km/h

beigu:

km/h

Spiediens bremžu kamerā pe:

kPa

Iedarbināšanas reižu skaits:

—

Viena bremzēšanas cikla ilgums:

s

Bremzēšanas spēks 0,5 · Te:

daN

Bremzēšanas koeficients 0,5 · Te/9,81 · m

(m = testa masa)

—

Bremžu kameras gājiens se:

mm

Griezes robežmoments pie bremžu sviras

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Brīvrites tests izturēts: jā/nē (1)

4.5.1.5.   Dinamiskās berzes īpašības

Grafiks: palēninājums vs spiediens

4.6.   Integritātes testi:

4.6.1.   Termiskā noguruma tests:

| Parauga Nr. | Cikli bez bojājuma saskaņā ar
  11. pielikuma: 4.1.1.1.3./4.1.1.2.3./4.2.1.2.3. punktu;
  12. pielikuma: 4.1.1.1.3./4.1.1.2.3./4.2.1.1.3./4.2.1.2.3. punktu (1). |
| --- | --- |
| | |
| | |

Parauga Nr.

Cikli bez bojājuma saskaņā ar

11. pielikuma: 4.1.1.1.3./4.1.1.2.3./4.2.1.2.3. punktu;

12. pielikuma: 4.1.1.1.3./4.1.1.2.3./4.2.1.1.3./4.2.1.2.3. punktu (1).

4.6.2.   Lielas slodzes tests:

| Parauga Nr. | Cikli bez bojājuma saskaņā ar
  11. pielikuma: 4.1.2.1.3./4.1.2.2.3./4.2.2.1.3./4.2.2.2.3. punktu;
  12. pielikuma: 4.1.2.1.3./4.1.2.2.3./4.2.2.1.3./4.2.2.2.3. punktu (1). |
| --- | --- |

Parauga Nr.

Cikli bez bojājuma saskaņā ar

11. pielikuma: 4.1.2.1.3./4.1.2.2.3./4.2.2.1.3./4.2.2.2.3. punktu;

12. pielikuma: 4.1.2.1.3./4.1.2.2.3./4.2.2.1.3./4.2.2.2.3. punktu (1).

5.   Testa dokumenti

6.   Papildinājumi

Papildinājums ...

7.   Testa datums(-i): ...

7.1.   Transportlīdzekļa testa datums(-i) (2): ...

7.2.   Testa ar inerces dinamometru datums(-i):

8.   Šis tests ir veikts un par rezultātiem paziņots saskaņā ar Noteikumiem Nr. 90, kuros jaunākie grozījumi izdarīti ar 03. sērijas grozījumiem.

Testu veikušais tehniskais dienests

Paraksts: ...

Datums: ...

---

(1)  Nevajadzīgo svītrot.

(2)  Ja attiecināms.

---

14. PIELIKUMS

PRASĪBAS L1, L2, L3, L4 UN L5 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻU BREMŽU MAIŅAS DISKIEM

1.   TESTA PĀRSKATS

Šo noteikumu 5.3. punktā noteiktie testi tiek detalizēti izklāstīti atbilstoši transportlīdzekļa kategorijai.

A14/1. tabula

| | Statisks tests stendā | Transportlīdzekļa tests | Alternatīvs tests ar dinamometru |
| --- | --- | --- | --- |
| Pretestības statiskam griezes momentam tests | 2. | — | — |
| Veiktspējas testi saskaņā ar Noteikumiem Nr. 78 | — | 3.2.3. | Apstāšanās tests uz sausas virsmas |

Statisks tests stendā

Transportlīdzekļa tests

Alternatīvs tests ar dinamometru

Pretestības statiskam griezes momentam tests

2.

—

—

Veiktspējas testi saskaņā ar Noteikumiem Nr. 78

—

3.2.3.

Apstāšanās tests uz sausas virsmas

| 4.4.1. | Apstāšanās tests uz sausas virsmas |
| --- | --- |

4.4.1.

Apstāšanās tests uz sausas virsmas

| 3.2.4. | Tests ar slapjām bremzēm |
| --- | --- |

3.2.4.

Tests ar slapjām bremzēm

—

| 3.2.5. | Sakarsušu bremžu efektivitātes zuduma tests |
| --- | --- |

3.2.5.

Sakarsušu bremžu efektivitātes zuduma tests

| 4.4.2. | Sakarsušu bremžu efektivitātes zuduma tests |
| --- | --- |

4.4.2.

Sakarsušu bremžu efektivitātes zuduma tests

Salīdzināšanas tests ar oriģinālo daļu

—

| 3.2.6. | Dinamisko berzes īpašību testēšana |
| --- | --- |

3.2.6.

Dinamisko berzes īpašību testēšana

| 4.4.3. | Dinamisko berzes īpašību testēšana |
| --- | --- |

4.4.3.

Dinamisko berzes īpašību testēšana

Integritātes tests

—

Tests bez transportlīdzekļa – izmanto testu ar dinamometru

| 5.1. | Bremžu diska termiskā noguruma tests |
| --- | --- |

5.1.

Bremžu diska termiskā noguruma tests

Attiecībā uz katru diska tipu vismaz vienai testa grupai (skatīt definīciju šo noteikumu 5.3.6. punktā) jāveic “apstāšanās uz sausas virsmas” tests, tests “ar slapjām bremzēm” un “sakarsušu bremžu efektivitātes zuduma” tests uz transportlīdzekļa.

2.   PRASĪBAS STATISKAJAM TESTAM STENDĀ

2.1.   Nolūks

Verificēt centra un – peldošo disku gadījumā – savienojuma sistēmas ar bremžu gredzenu pretestību, ja disks pakļauts bremzēšanas momentam.

2.2.   Testa procedūra un nosacījumi

Statisko testu veic speciālā pārbaudes stendā, kas parādīts 1. attēlā.

1. attēls

Fiksēts ar tapu

Tapa

Tapa

Disks

Disks

Disks

Iekārta

Iekārta

2.2.1.   Izurbt atveri diska bremžu virsmā, attālumā no centra, kas vienāds ar faktisko rādiusu Rd.

2.2.2.   Ievietot disku pārbaudes stendā un nostiprināt, izmantojot specifiskas stiprināšanas skrūves.

2.2.3.   Savienot stenda sviru ar bremžu diskā izurbto atveri.

2.2.4.   Pielikt A14/2.2.5. tabulā norādīto spēku F, kā parādīts 1. attēlā.

2.2.5.   Reģistrēt gājienus un spēkus, kā parādīts 2. attēlā.

A14/2.2.5. tabula

| Diska diametrs
  (mm) | Diska biezums
  (mm) | Tangenciālais spēks F
  (kN) min. |
| --- | --- | --- |
| ≥ 150 < 200 | ≤ 4 | ≥ 8 |
| > 4 | ≥ 10 |
| ≥ 200 < 250 | ≤ 3 | ≥ 8 |
| > 3 ≤ 4 | ≥ 10 |
| > 4 | ≥ 12 |
| ≥ 250 < 300 | ≤ 3 | ≥ 8 |
| > 3 ≤ 4 | ≥ 10 |
| > 4 | ≥ 12 |
| ≥ 300 < 350 | ≤ 4 | ≥ 8 |
| > 4 ≤ 5 | ≥ 11 |
| > 5 | ≥ 14 |

Diska diametrs

(mm)

Diska biezums

(mm)

Tangenciālais spēks F

(kN) min.

≥ 150 < 200

≤ 4

≥ 8

> 4

≥ 10

≥ 200 < 250

≤ 3

≥ 8

> 3 ≤ 4

≥ 10

> 4

≥ 12

≥ 250 < 300

≤ 3

≥ 8

> 3 ≤ 4

≥ 10

> 4

≥ 12

≥ 300 < 350

≤ 4

≥ 8

> 4 ≤ 5

≥ 11

> 5

≥ 14

2.2.6.   NB! Testu veic divās pozīcijās:

2.2.6.1.   Peldošs un salikts fiksēts disks

Ar atveri bremžu virsmā, kas sakrīt ar savienojuma buksi.

Ar atveri bremžu virsmā, kas sakrīt ar viduslīniju starp 2 savienojuma buksēm.

2.2.6.2.   Viengabala disks

Ar atveri bremžu virsmā, kas sakrīt ar stiprināšanas atveri.

Ar atveri bremžu virsmā, kas sakrīt ar viduslīniju starp 2 stiprināšanas atverēm.

2. attēls

Kustība

Slodze

Kur:

| a) | iekārtas regulēšanas gājiens (jebkādu brīvkustību izņemšana starp atveri bremžu virsmā un tapu, kas savieno ar stenda sviru); |
| --- | --- |
| b) | slodze, ko uz iekārtu rada stiprināšanas skrūves; |
| c) | bremžu diska kustība, ko rada tā rotācija un slīdēšana pa iekārtas plāksni, kad diska stiprināšanas skrūves atduras pret stiprināšanas atverēm diskā; |
| d) | slodze uz bremžu disku; |
| e) | bremžu diska paliekošā deformācija (sākot no punkta A). |

a)

iekārtas regulēšanas gājiens (jebkādu brīvkustību izņemšana starp atveri bremžu virsmā un tapu, kas savieno ar stenda sviru);

b)

slodze, ko uz iekārtu rada stiprināšanas skrūves;

c)

bremžu diska kustība, ko rada tā rotācija un slīdēšana pa iekārtas plāksni, kad diska stiprināšanas skrūves atduras pret stiprināšanas atverēm diskā;

d)

slodze uz bremžu disku;

e)

bremžu diska paliekošā deformācija (sākot no punkta A).

2.3.   Testa rezultāti

Diskam nedrīkst rasties paliekošas deformācijas pirms A14/2.2.5. tabulā norādītā spēka F sasniegšanas; deformācijas spēka mērījums jāveic punktā A, kā norādīts 2. attēlā.

3.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TESTA PRASĪBU VERIFIKĀCIJA

3.1.   Testa transportlīdzeklis

Transportlīdzekli, kas pārstāv izvēlēto testa grupu (skatīt definīciju šo noteikumu 5.3.6. punktā), attiecībā uz kuru pieprasīts bremžu maiņas diska apstiprinājums vai daļas ziņojums, aprīko ar bremžu maiņas disku, kā arī aprīko ar testa ierīcēm bremžu testēšanai saskaņā ar Noteikumu Nr. 78 nosacījumiem.

Maiņas bremžu disku uzstāda uz attiecīgā riteņa kopā ar bremžu uzliku, kuras tips apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 78 vai 90 un kas pieejama pie transportlīdzekļa ražotāja.

Testu veic pēc vienošanās ar tehnisko dienestu, ja vien nav noteikta bremzēšanas pārbaudes vienota procedūra. Visus turpmāk uzskaitītos testus veic pieslīpētām bremzēm.

Gan maiņas, gan oriģinālajiem bremžu diskiem izmanto vienu un to pašu “pieslīpēšanas” programmu.

3.2.   Darba bremžu iekārta

3.2.1.   Bremžu temperatūras mērīšana

Šo procedūru veic saskaņā ar Noteikumu Nr. 78 3. pielikuma 2.4. punktu.

3.2.2.   Piestrādes procedūra

Šo procedūru veic saskaņā ar Noteikumu Nr. 78 3. pielikuma 2.5. punktu.

3.2.3.   Apstāšanās tests uz sausas virsmas

Šo testu veic saskaņā ar Noteikumu Nr. 78 3. pielikuma 3. punktu.

3.2.4.   Tests ar slapjām bremzēm

Šo testu veic saskaņā ar Noteikumu Nr. 78 3. pielikuma 6. punktu.

3.2.5.   Sakarsušu bremžu efektivitātes zuduma tests

Šo testu piemēro L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem.

Šo testu veic saskaņā ar Noteikumu Nr. 78 3. pielikuma 7. punktu.

3.2.6.   Dinamisko berzes īpašību testēšana (salīdzināšanas tests, ko veic atsevišķam ritenim)

Šajā testā transportlīdzeklis ir slogots un visas bremzēšanas veic uz līdzena ceļa ar atvienotu motoru.

Transportlīdzekļa darba bremžu iekārtu aprīko ar ierīci, kas atdala priekšējo riteņu bremzes no aizmugurējo riteņu bremzēm tā, lai tās vienmēr varētu darbināt neatkarīgi vienas no otrām.

Ja apstiprinājums vai daļas ziņojums ir vajadzīgs saistībā ar bremžu maiņas disku priekšējo riteņu bremzēm, testa laikā aizmugurējo riteņu bremzes netiek darbinātas.

Ja apstiprinājums vai daļas ziņojums ir vajadzīgs saistībā ar bremžu maiņas disku aizmugurējo riteņu bremzēm, testa laikā priekšējo riteņu bremzes netiek darbinātas.

3.2.6.1.   Veiktspējas salīdzināšanas tests ar aukstām bremzēm

Bremžu maiņas diska veiktspēju ar aukstām bremzēm salīdzina ar oriģinālajiem ekvivalentiem, salīdzinot turpmāk minētā testa rezultātus.

3.2.6.2.   Izmantojot rezerves bremžu disku, vismaz sešas reizes secīgi iedarbina bremzes ar atšķirīgiem, pakāpeniski pieaugošiem vadības spēkiem vai bremžu spiedieniem kā daļu procesa, līdz ritenis bloķējas vai līdz vidējam maksimālajam palēninājumam 6 m/s2 vai līdz sasniegts šai transportlīdzekļa kategorijai pieļaujamais maksimālais vadības spēks vai spiediens maģistrālē, saistībā ar ko priekšējā vai aizmugurējā riteņa bremžu diska testēšanas sākotnējais ātrums ir tāds, kā norādīts turpmāk tabulā.

A14/3.2.6.2. tabula

| Transportlīdzekļa kategorija | Testa ātrums, km/h |
| --- | --- |
| Priekšējais ritenis | Aizmugurējais ritenis |
| L1, L2, | 30 | 30 |
| L3, L4, L5, | 70 | 45 |

Transportlīdzekļa kategorija

Testa ātrums, km/h

Priekšējais ritenis

Aizmugurējais ritenis

L1, L2,

30

30

L3, L4, L5,

70

45

Pirms katras bremzēšanas bremžu diska sākotnējā temperatūra ir ≤ 80 °C.

3.2.6.3.   Bremžu testu, kas aprakstīts 3.2.6.2. punktā, veic arī ar bremžu oriģinālo disku.

3.2.6.4.   Bremžu maiņas diska dinamiskās berzes īpašības var uzskatīt par līdzīgām bremžu oriģinālā diska īpašībām, ar nosacījumu, ka sasniegtā vidējā maksimālā palēninājuma vērtība pie tādiem pašiem darba spiedieniem vai vadības spēkiem iegūtās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās neatšķiras vai nu par ± 15 procentiem, vai par ± 0,4 m/s2 no vērtībām, kas iegūtas ar bremžu oriģinālo disku/trumuli (līknes piemēru skatīt 3. un 4. attēlā).

3. attēls

– 0,4 m/s2

- 0,4 m/s2

– 15 %

- 15 %

(± 15 % vai 0,4 m/s2)

4. attēls

4. attēls

Bremžu oriģinālais disks

Bremžu maiņas disks (apstiprināms)

Bremžu maiņas disks (nav apstiprināms)

Pielaižu diapazonu nosakošās robežas

4.   TESTS AR INERCES DINAMOMETRU

4.1.   Dinamometra aprīkošana

Testēšanas nolūkā dinamometrā uzstāda bremžu oriģinālo suportu. Inerces dinamometru aprīko ar konstanta bremzēšanas momenta ierīci un iekārtu rotācijas ātruma, bremžu spiediena, apgriezienu skaita pēc bremzēšanas uzsākšanas, bremzēšanas momenta, bremzēšanas perioda un bremžu diska temperatūras pastāvīgai reģistrēšanai.

4.2.   Testa nosacījumi

4.2.1.   Inerces dinamometra inerces masa

Inerces dinamometra inerces masu iestata iespējami tuvu, ar pieļaujamo novirzi ± 5 procenti, teorētiski vajadzīgajai vērtībai, kas atbilst transportlīdzekļa kopējās inerces tai daļai, kuru bremzē attiecīgais ritenis. Aprēķinos izmantotā formula ir šāda:

I = m · rdyn
  2,

dyn

2

kur:

| I | = | rotācijas inerce (kgm2); |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | riepas dinamiskais rites rādiuss (m); |
| m | = | testa masa (transportlīdzekļa maksimālās masas tā daļa, kuru bremzē attiecīgais ritenis), kā noteikts šajos noteikumos. |

I

=

rotācijas inerce (kgm2);

2

rdyn

dyn

=

riepas dinamiskais rites rādiuss (m);

m

=

testa masa (transportlīdzekļa maksimālās masas tā daļa, kuru bremzē attiecīgais ritenis), kā noteikts šajos noteikumos.

4.2.1.1.   Dinamiskais rites rādiuss

Aprēķinot inerces masu, ņem vērā lielākās šim transportlīdzeklim atļautās riepas dinamisko rites rādiusu (rdyn).

dyn

4.2.1.2.   Testa masa

Lai aprēķinātu inerces masu, testa masa ir šāda:

| a) | priekšējā riteņa bremžu diska testēšanai:






  m = x · mveh | mveh | = | transportlīdzekļa maks. pieļaujamā masa |
| --- | --- | --- | --- | --- |

a)

priekšējā riteņa bremžu diska testēšanai:

m = x · mveh

veh

mveh

veh

=

transportlīdzekļa maks. pieļaujamā masa

| b) | aizmugurējā riteņa bremžu diska testēšanai:






  m = y · mveh | mveh | = | transportlīdzekļa maks. pieļaujamā masa |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

aizmugurējā riteņa bremžu diska testēšanai:

m = y · mveh

veh

mveh

veh

=

transportlīdzekļa maks. pieļaujamā masa

A14/4.2.1.2. tabula

A14/4.2.1.2. tabula

| Transportlīdzekļa kategorija | Vērā ņemamā masas m procentuālā daļa |
| --- | --- |
| X vērtības (priekšējam ritenim ar 1 disku) | X vērtības (priekšējam ritenim ar 2 diskiem) | Y vērtības (aizmugurējai asij) |
| L1, L2, L3, L4, L5 | 75 | 37,5 | 50 |

Transportlīdzekļa kategorija

Vērā ņemamā masas m procentuālā daļa

X vērtības (priekšējam ritenim ar 1 disku)

X vērtības (priekšējam ritenim ar 2 diskiem)

Y vērtības (aizmugurējai asij)

L1, L2, L3, L4, L5

1

2

3

4

5

75

37,5

50

4.2.2.   Sākotnējais dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam ātrumam 80 km/h (L3, L4, L5) vai 40 km/h (L1, L2), un tā pamatā ir lielākās un mazākās atļautās riepas vidējais dinamiskais rites rādiuss.

3

4

5

1

2

4.2.3.   Dzesēšana

Dzesēšanu drīkst veikt saskaņā ar pārbaudes prasībām, kas turpmāk norādītas A14 tabulās.

4.2.4.   Bremzes sagatavošana

4.2.4.1.   Diska bremzes

Tests tiek veikts, izmantojot jaunu disku ar jauniem bremžu uzlikas mezgliem, kuru tips apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 78 vai 90 (tādā stāvoklī, kā uzstādīts transportlīdzeklī).

4.3.   Alternatīvs veiktspējas tests ar dinamometru

4.3.1.   Piestrāde

Saskaņā ar A14/5.1.3.1.1. tabulu

4.4.   Darba bremžu iekārta

4.4.1.   Apstāšanās tests uz sausas virsmas

Šo testu veic saskaņā ar Noteikumu Nr. 78 3. pielikuma 3. punktu.

4.4.2.   Sakarsušu bremžu efektivitātes zuduma tests

Šo testu piemēro L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem.

3

4

5

Šo testu veic saskaņā ar Noteikumu Nr. 78 3. pielikuma 7. punktu.

4.4.3.   Dinamisko berzes īpašību testēšana

Bremžu maiņas diska veiktspēju ar aukstām bremzēm salīdzina ar oriģinālajiem ekvivalentiem, salīdzinot turpmāk minētā testa rezultātus.

4.4.3.1.   Izmantojot rezerves bremžu disku, vismaz sešas reizes secīgi iedarbina bremzes ar atšķirīgiem, pakāpeniski pieaugošiem vadības spēkiem vai bremžu spiedieniem kā daļu procesa līdz vidējam maksimālajam palēninājumam 6 m/s2. Maksimālais vadāmais spēks vai spiediens maģistrālē nedrīkst pārsniegt maksimālos šai transportlīdzekļa kategorijai pieļaujamos vadības spēkus vai spiedienus maģistrālē, saistībā ar ko priekšējā vai aizmugurējā riteņa bremžu diska testēšanas sākotnējais ātrums ir tāds, kā norādīts turpmāk tabulā.

2

A14/4.4.3.1. tabula

A14/4.4.3.1. tabula

| Transportlīdzekļa kategorija | Testa ātrums, km/h |
| --- | --- |
| Priekšējais ritenis | Aizmugurējais ritenis |
| L1 L2 | 30 | 30 |
| L3 L4 L5 | 70 | 45 |

Transportlīdzekļa kategorija

Testa ātrums, km/h

Priekšējais ritenis

Aizmugurējais ritenis

L1 L2

1

2

30

30

L3 L4 L5

3

4

5

70

45

Pirms katras bremzēšanas bremžu diska sākotnējā temperatūra ir ≤ 80 °C.

4.4.3.2.   Bremžu testu, kas aprakstīts 4.4.3.1. punktā, veic arī ar bremžu oriģinālo disku.

4.4.3.3.   Bremžu maiņas diska dinamiskās berzes īpašības var uzskatīt par līdzīgām bremžu oriģinālā diska īpašībām, ar nosacījumu, ka sasniegtā vidējā maksimālā palēninājuma vērtības pie tādiem pašiem darba spiedieniem vai vadības spēkiem iegūtās raksturlīknes augšējās divās trešdaļās neatšķiras vai nu par ± 15 procentiem, vai par ± 0,4 m/s2 no vērtībām, kas iegūtas ar bremžu oriģinālo disku (līknes piemēru skatīt 14. pielikuma 3. un 4. attēlā).

2

5.   INTEGRITĀTES TESTS AR INERCES DINAMOMETRU

Testus veic saskaņā ar 5.1. punktu (diskiem).

Nepieciešams atsevišķs tests katrai testa grupai, ja vien maiņas daļa nesasniedz vajadzīgo ciklu skaitu pirms bojājuma vai atteices (skatīt šā pielikuma 5.1.1.1.3. vai 5.1.1.2.3. punktu).

Bremze būtu jāuzstāda dinamometrā saskaņā ar tās stiprināšanas vietu transportlīdzeklī (izņemot nekustīgi montētas bremzes vai bremzes, kas uzstādītas uz grozāmās ass).

Bremžu diska temperatūra būtu jāmēra iespējami tuvu berzes virsmai. Temperatūras mērījums būtu jāreģistrē, un visos testos jāizmanto tā pati metode un mērīšanas vieta.

Ja bremzēšanas cikla ietvaros bremzēšanas laikā vai starp bremzēšanām izmanto dzesēšanas gaisu, gaisa plūsmas ātrumu uz bremzi ierobežo līdz vair = 0,33 v,

air

kur:

| v | = | transportlīdzekļa testa ātrums bremzēšanas sākumā. |
| --- | --- | --- |

v

=

transportlīdzekļa testa ātrums bremzēšanas sākumā.

Citos gadījumos dzesējošais gaiss netiek ierobežots.

Dzesējošā gaisa temperatūra ir tāda pati kā apkārtējās vides temperatūra.

5.1.   Bremžu diska termiskā noguruma tests

Šo testu veic, izmantojot jaunu disku, konkrētā(-o) transportlīdzekļa(-u), kura(-u) tips apstiprināts atbilstoši Noteikumiem Nr. 78 vai 90, oriģinālo bremžu suportu un jaunus bremžu uzlikas mezglus (tādā stāvoklī, kā uzstādīts transportlīdzeklī).

Nepieciešamības gadījumā nolietotās bremžu uzlikas testa laikā drīkst aizstāt.

5.1.1.   Šo testu piemēro L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļiem.

3

4

5

5.1.2.   Testa nosacījumi

Inerces dinamometra inerces masu nosaka saskaņā ar 14. pielikuma 4.2.1., 4.2.1.1. un 4.2.1.2. punkta prasībām.

Dinamometra rotācijas ātrums atbilst transportlīdzekļa lineārajam testa ātrumam, un tā pamatā ir vidējais tās vislielākās un vismazākās riepas dinamiskais rites rādiuss, kādu ir atļauts lietot konkrētajam transportlīdzeklim.

5.1.3.   Priekšējais disks

5.1.3.1.   Testa programma

5.1.3.1.1.   Piestrāde

Saskaņā ar A14/5.1.3.1.1. tabulu

A14/5.1.3.1.1. tabula

A14/5.1.3.1.1. tabula

| Piestrāde |
| --- |
| Solis | Transportlīdzekļa kopējā masa
  (kg) | Sākotnējais ātrums
  (km/h) | Beigu ātrums
  (km/h) | Palēninājums
  (m/s2) | Sākotnējā temperatūra pirms bremzēšanas
  (°C) MAKS. | Bremzēšanu skaits | Atļautās gaisa plūsmas maks. ātrums bremzēšanas laikā
  (m/s) |
| 1 | 75 %/disku sk. | 80 | 30 | 4 | 100 | 60 | 30 |

Piestrāde

Solis

Transportlīdzekļa kopējā masa

(kg)

Sākotnējais ātrums

(km/h)

Beigu ātrums

(km/h)

Palēninājums

(m/s2)

2

Sākotnējā temperatūra pirms bremzēšanas

(°C) MAKS.

Bremzēšanu skaits

Atļautās gaisa plūsmas maks. ātrums bremzēšanas laikā

(m/s)

1

75 %/disku sk.

80

30

4

100

60

30

5.1.3.1.2.   Noguruma tests

Saskaņā ar A14/5.1.3.1.2. tabulu

A14/5.1.3.1.2. tabula

A14/5.1.3.1.2. tabula

| Termiskā noguruma tests |
| --- |
| Solis | Transportlīdzekļa kopējā masa
  (kg) | Sākotnējais ātrums
  (km/h) | Beigu ātrums
  (km/h) | Palēninājums
  (m/s2) | Sākotnējā temperatūra pirms bremzēšanām
  (°C) +/– 10 °C | Laiks starp 2 secīgām bremzēšanām
  (s) | Bremzēšanu skaits | Atļautās gaisa plūsmas maks. ātrums bremzēšanas laikā
  (m/s) |
| 1 | termiskais |

Termiskā noguruma tests

Solis

Transportlīdzekļa kopējā masa

(kg)

Sākotnējais ātrums

(km/h)

Beigu ātrums

(km/h)

Palēninājums

(m/s2)

2

Sākotnējā temperatūra pirms bremzēšanām

(°C) +/– 10 °C

Laiks starp 2 secīgām bremzēšanām

(s)

Bremzēšanu skaits

Atļautās gaisa plūsmas maks. ātrums bremzēšanas laikā

(m/s)

1

termiskais

75 %/disku sk.

50 % Vmax

5

7

100 (a)

30

5

20

| 2 | funkcionālais |
| --- | --- |

2

funkcionālais

75 %/disku sk.

80 % Vmax

5

8

200

—

1

30

| 3 | mehāniskais |
| --- | --- |

3

mehāniskais

100 %/disku sk.

60 % Vmax

5

10

200

—

2

30

Soļi no 1. līdz 3. = 1 cikls; atkārto kopā 20 ciklus (= 160 bremzēšanas)

| (a) | Sākotnējā temperatūra tikai 1. bremzēšanā |
| --- | --- |

(a)

Sākotnējā temperatūra tikai 1. bremzēšanā

| (b) | Kluču berzes materiāla ātras nodilšanas gadījumā atļauta cita kluču komplekta izmantošana; tādā gadījumā pirms testa pabeigšanas jaunais kluču komplekts jāpiestrādā saskaņā ar 5.1.3.1.1. punktu, vienmēr izmantojot testējamo bremžu disku. |
| --- | --- |

(b)

Kluču berzes materiāla ātras nodilšanas gadījumā atļauta cita kluču komplekta izmantošana; tādā gadījumā pirms testa pabeigšanas jaunais kluču komplekts jāpiestrādā saskaņā ar 5.1.3.1.1. punktu, vienmēr izmantojot testējamo bremžu disku.

5.1.4.   Aizmugurējais disks

5.1.4.1.   Testa programma

5.1.4.1.1.   Piestrāde

Saskaņā ar A14/5.1.4.1.1. tabulu

A14/5.1.4.1.1. tabula

A14/5.1.4.1.1. tabula

| Piestrāde |
| --- |
| Solis | Transportlīdzekļa kopējā masa
  (kg) | Sākotnējais ātrums
  (km/h) | Beigu ātrums
  (km/h) | Palēninājums
  (m/s2) | Sākotnējā temperatūra pirms bremzēšanām
  (°C) MAKS. | Bremzēšanu skaits | Atļautās gaisa plūsmas maks. ātrums bremzēšanas laikā
  (m/s) |
| 1 | 50 % | 60 | 30 | 2 | 100 | 60 | 30 |

Piestrāde

Solis

Transportlīdzekļa kopējā masa

(kg)

Sākotnējais ātrums

(km/h)

Beigu ātrums

(km/h)

Palēninājums

(m/s2)

2

Sākotnējā temperatūra pirms bremzēšanām

(°C) MAKS.

Bremzēšanu skaits

Atļautās gaisa plūsmas maks. ātrums bremzēšanas laikā

(m/s)

1

50 %

60

30

2

100

60

30

5.1.4.1.2.   Bremžu efektivitātes zuduma tests

Saskaņā ar A14/5.1.4.1.2. tabulu

A14/5.1.4.1.2. tabula

A14/5.1.4.1.2. tabula

| Bremžu efektivitātes zuduma tests |
| --- |
| Solis | Transportlīdzekļa kopējā masa
  (kg) | Sākotnējais ātrums
  (km/h) | Beigu ātrums
  (km/h) | Palēninājums
  (m/s2) | Sākotnējā temperatūra pirms pirmās bremzēšanas
  (°C) MAKS. | Laiks starp 2 secīgām bremzēšanām
  (s) | Bremzēšanu skaits | Atļautās gaisa plūsmas maks. ātrums bremzēšanas laikā
  (m/s) |
| 1 | 50 % | 40 % Vmax | 20 % Vmax | 2 | 100 | 30 | 15 | 10 |

Bremžu efektivitātes zuduma tests

Solis

Transportlīdzekļa kopējā masa

(kg)

Sākotnējais ātrums

(km/h)

Beigu ātrums

(km/h)

Palēninājums

(m/s2)

2

Sākotnējā temperatūra pirms pirmās bremzēšanas

(°C) MAKS.

Laiks starp 2 secīgām bremzēšanām

(s)

Bremzēšanu skaits

Atļautās gaisa plūsmas maks. ātrums bremzēšanas laikā

(m/s)

1

50 %

40 % Vmax

20 % Vmax

2

100

30

15

10

5.1.4.1.3.   Noguruma tests

Saskaņā ar A14/5.1.4.1.3. tabulu

A14/5.1.4.1.3. tabula

A14/5.1.4.1.3. tabula

| Termiskā noguruma tests |
| --- |
| Solis | Transportlīdzekļa kopējā masa
  (kg) | Sākotnējais ātrums
  (km/h) | Beigu ātrums
  (km/h) | Palēninājums (m/s2) | Sākotnējā temperatūra pirms bremzēšanas
  (°C) +/– 10 °C | Laiks starp 2 secīgām bremzēšanām
  (s) | Bremzēšanu skaits | Atļautās gaisa plūsmas maks. ātrums bremzēšanas laikā
  (m/s) |
| 1 | termiskais |

Termiskā noguruma tests

Solis

Transportlīdzekļa kopējā masa

(kg)

Sākotnējais ātrums

(km/h)

Beigu ātrums

(km/h)

Palēninājums (m/s2)

2

Sākotnējā temperatūra pirms bremzēšanas

(°C) +/– 10 °C

Laiks starp 2 secīgām bremzēšanām

(s)

Bremzēšanu skaits

Atļautās gaisa plūsmas maks. ātrums bremzēšanas laikā

(m/s)

1

termiskais

50 %

40 % Vmax

20 % Vmax

3

100 (1)

1

30

5

20

| 2 | funkcionālais |
| --- | --- |

2

funkcionālais

50 %

50 % Vmax (2)

2

5

4

200

—

1

30

60 % Vmax (3)

3

75 % Vmax (4)

4

| 3 | mehāniskais |
| --- | --- |

3

mehāniskais

90 %

40 % Vmax (2)

2

5

5

200

—

2

30

48 % Vmax (3)

3

60 % Vmax (4)

4

Soļi no 1. līdz 3. = 1 cikls; atkārto kopā 20 ciklus (= 160 bremzēšanas)

| (e) | Kluču berzes materiāla ātras nodilšanas gadījumā atļauta cita kluču komplekta izmantošana; tādā gadījumā pirms testa pabeigšanas jaunais kluču komplekts jāpiestrādā saskaņā ar 5.1.4.1.1.–5.1.4.1.2. punktu, vienmēr izmantojot testējamo disku. |
| --- | --- |

(e)

e

Kluču berzes materiāla ātras nodilšanas gadījumā atļauta cita kluču komplekta izmantošana; tādā gadījumā pirms testa pabeigšanas jaunais kluču komplekts jāpiestrādā saskaņā ar 5.1.4.1.1.–5.1.4.1.2. punktu, vienmēr izmantojot testējamo disku.

5.1.5.   Testa rezultāts (bremžu diska termiskā noguruma tests)

Testu uzskata par izturētu, ja cikli, kas aprakstīti:

| a) | A14/5.1.3.1.1.–5.1.3.1.2. tabulā priekšējiem diskiem; |
| --- | --- |

a)

A14/5.1.3.1.1.–5.1.3.1.2. tabulā priekšējiem diskiem;

| b) | A14/5.1.4.1.1.–5.1.4.1.2.–5.1.4.1.3. tabulā aizmugurējiem diskiem ir pabeigti bez bojājumiem vai atteices. |
| --- | --- |

b)

A14/5.1.4.1.1.–5.1.4.1.2.–5.1.4.1.3. tabulā aizmugurējiem diskiem ir pabeigti bez bojājumiem vai atteices.

Ja mazāk nekā 20 cikli saskaņā ar “termomehāniskā noguruma testu”, kas aprakstīts A14/5.1.3.1.2. un A14/5.1.4.1.3. tabulā, bet vairāk nekā 15 cikli pabeigti bez bojājumiem vai atteices, tests jāatkārto ar jaunu maiņas daļu.

Lai daļa izturētu testu, šādos apstākļos abos testos jāiztur vairāk nekā 15 cikli bez bojājuma vai atteices.

Ja pirms bojājuma vai atteices tiek veikti mazāk nekā 15 cikli, tad būtu jāveic tests ar oriģinālo daļu un jāsalīdzina rezultāti.

Ja bojājuma vai atteices robeža nav sliktāka kā oriģinālās daļas ciklu skaits mīnus 10 %, tad testu uzskata par izturētu.

Šajā kontekstā bojājums vai atteice ir:

| 5.1.5.1. | Testa laikā:
  temperatūra pārsniedz 600 °C. |
| --- | --- |

5.1.5.1.

Testa laikā:

temperatūra pārsniedz 600 °C.

| 5.1.5.2. | Pēc testa:






  a) | suporta un diska kontakts; |
| --- | --- | --- |

5.1.5.2.

Pēc testa:

a)

suporta un diska kontakts;

| b) | plaisas, paliekoša deformācija vai lūzumi; |
| --- | --- |

b)

plaisas, paliekoša deformācija vai lūzumi;

| c) | anormāls dilums; |
| --- | --- |

c)

anormāls dilums;

| d) | ir atļauts maksimālais izvirzījuma pieaugums par 0,150 mm salīdzinājumā ar sākotnējo vērtību, kas izmērīta pirms testa; |
| --- | --- |

d)

ir atļauts maksimālais izvirzījuma pieaugums par 0,150 mm salīdzinājumā ar sākotnējo vērtību, kas izmērīta pirms testa;

| e) | ir atļauts maksimālais izvirzījuma pieaugums par 0,250 mm; |
| --- | --- |

e)

ir atļauts maksimālais izvirzījuma pieaugums par 0,250 mm;

| f) | ir atļauts maksimālais taisnuma pieaugums par 0,100 mm salīdzinājumā ar sākotnējo vērtību, kas izmērīta pirms testa. |
| --- | --- |

f)

ir atļauts maksimālais taisnuma pieaugums par 0,100 mm salīdzinājumā ar sākotnējo vērtību, kas izmērīta pirms testa.

---

(1)  Sākotnējā temperatūra tikai 1. bremzēšanā.

1

(2)  Diska diametrs ≤ 245 mm.

2

(3)  Diska diametrs > 245 < 280 mm.

3

(4)  Diska diametrs ≥ 280 mm.

4

---

15. PIELIKUMS

DISKU GRUPU KRITĒRIJI L1, L2, L3, L4 UN L5 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

1.   DISKA BREMŽU VIRSMAS PLATUMA DEFINĪCIJA

Bremžu virsma ir bremžu diska virsma, pa kuru strādā bremžu kluči. Bremžu virsmas platumu aprēķina starp diska ārējo diametru un iekšējo diametru, kas definēts šādi:

| 1.1. | Bremžu virsma tikai ar bremžu virsmas atvieglošanu (urbumi, atveres, viļņojums utt.) (1. attēls): 3 mm atvieglošanas elementa beigām virzienā uz diska centru. |
| --- | --- |

1.1.

Bremžu virsma tikai ar bremžu virsmas atvieglošanu (urbumi, atveres, viļņojums utt.) (1. attēls): 3 mm atvieglošanas elementa beigām virzienā uz diska centru.

| 1.2. | Bremžu virsma ar bremžu virsmas atvieglošanu (urbumi, atveres, viļņojums utt.) mazāk nekā 5 mm attālumā no diska iekšējā diametra (2. attēls): bremžu diska padziļinājuma diametrs. |
| --- | --- |

1.2.

Bremžu virsma ar bremžu virsmas atvieglošanu (urbumi, atveres, viļņojums utt.) mazāk nekā 5 mm attālumā no diska iekšējā diametra (2. attēls): bremžu diska padziļinājuma diametrs.

| 1.3. | Bremžu virsma ar bremžu virsmas atvieglošanu (urbumi, atveres, viļņojums utt.), kas beidzas iekšpus, ārpus bremžu diska padziļinājuma (3. attēls): bremžu diska iekšējā padziļinājuma diametrs. |
| --- | --- |

1.3.

Bremžu virsma ar bremžu virsmas atvieglošanu (urbumi, atveres, viļņojums utt.), kas beidzas iekšpus, ārpus bremžu diska padziļinājuma (3. attēls): bremžu diska iekšējā padziļinājuma diametrs.

| 1.4. | Visos citos gadījumos: iekšējais diametrs, ko nosaka lielākā kombinējamā kluča radiālais platums, kam jāpieskaita 3 mm (4. attēls).







  1. attēls | 2. attēls |
| --- | --- | --- |
| |
| 3. attēls | 4. attēls |
| | |

1.4.

Visos citos gadījumos: iekšējais diametrs, ko nosaka lielākā kombinējamā kluča radiālais platums, kam jāpieskaita 3 mm (4. attēls).

1. attēls

2. attēls

Image 43

3. attēls

4. attēls

Image 44

Image 45

2.   DISKU GRUPAS

“Disku grupas” ir līdzīgu disku tāda kopa, ka vienam diskam veiktus testus uzskata par derīgiem visai līdzīgo disku kopai.

Vienai un tai pašai grupai piederošiem diskiem ir jābūt ar šādām īpašībām, kā turpmāk norādīts 2.1. līdz 2.9. punktā.

Attiecībā uz doto disku grupu apstiprināšanas testus drīkst veikt vienam diskam, kas pieder šai grupai un ko pakļauj vislielākajam bremzēšanas momentam un vislielākajai absorbējamajai enerģijai.

Disku līdzību definē šādi grupēšanas kritēriji, kam jāizpildās vienlaicīgi:

| 2.1. | tāds pats atsauces diska tips visai grupai (viengabala, salikts fiksēts vai peldošs); |
| --- | --- |

2.1.

tāds pats atsauces diska tips visai grupai (viengabala, salikts fiksēts vai peldošs);

| 2.2. | bremžu virsmas materiāls izvēlēts no 5.3.3.2.2. punktā uzskaitītajiem; citus materiālus var izmantot ar nosacījumu, ka apstiprinājumā tie paziņoti ar ekvivalentiem testu rezultātiem saskaņā ar 8. punktu; Tādā gadījumā paplašinājums piemērojams visām 3. tabulā uzskaitītajām grupām attiecībā uz izmēriem, kas vienādi ar vai mazāki par norādītajiem; |
| --- | --- |

2.2.

bremžu virsmas materiāls izvēlēts no 5.3.3.2.2. punktā uzskaitītajiem; citus materiālus var izmantot ar nosacījumu, ka apstiprinājumā tie paziņoti ar ekvivalentiem testu rezultātiem saskaņā ar 8. punktu; Tādā gadījumā paplašinājums piemērojams visām 3. tabulā uzskaitītajām grupām attiecībā uz izmēriem, kas vienādi ar vai mazāki par norādītajiem;

| 2.3. | bremžu virsmas atvieglošana: atļauts jebkāds risinājums (urbumi, atveres, viļņojums utt.) ar nosacījumu, ka:






  2.3.1. | vienāda diametra un biezuma diskiem: kluču kontakta bremžu virsmas masas izmaiņai jāiekļaujas ± 20 procentu robežās attiecībā pret atsauces disku; |
| --- | --- | --- |

2.3.

bremžu virsmas atvieglošana: atļauts jebkāds risinājums (urbumi, atveres, viļņojums utt.) ar nosacījumu, ka:

2.3.1.

vienāda diametra un biezuma diskiem: kluču kontakta bremžu virsmas masas izmaiņai jāiekļaujas ± 20 procentu robežās attiecībā pret atsauces disku;

| 2.3.2. | visos citos gadījumos: attiecībai starp diska bremžu virsmas laukumu, kā noteikts 4. punktā, un atvieglošanas laukumu (urbumu, atveru utt. laukumu summa) jāatbilst atsauces diska vērtībām ar maksimālo pielaidi mīnus 20 procenti.
  Piemēri.
  R atsauces diska, Ø 300 mm:
  ārējais diametrs 300 mm, bremžu virsmas radiālais platums 36,5 mm ≥ kopējo laukumu A = 302 cm2.
  Bremžu virsmas atvieglošana: 64 urbumi diametrā 7 mm ≥ kopējo laukumu.
  B = 24,6 cm2

  A/B attiecība = 12,3
  S diska Ø 285:
  ārējais diametrs 285 mm, bremžu virsmas radiālais platums 41 mm ≥ kopējo laukumu A = 314 cm2.
  Bremžu virsmas atvieglošana: 60 urbumi diametrā 7 mm ≥ kopējo laukumu.
  B = 23 cm2

  A/B attiecība = 13,7
  S diska var piederēt vienai un tai pašai grupai ar R atsauces disku, jo attiecība 13,7 ir lielāka nekā 12, attiecība R diskam.
  T diska Ø 260:
  ārējais diametrs 260 mm, bremžu virsmas radiālais platums 29 mm ≥ kopējo laukumu A = 210 cm2.
  Bremžu virsmas atvieglošana: 64 urbumi diametrā 7 mm ≥ kopējo laukumu.
  B = 24,6 cm2

  A/B attiecība = 8,5
  T disks nedrīkst piederēt vienai un tai pašai grupai ar R atsauces disku, jo attiecība 8,5 sastāda 31 procentu no R diska attiecības 12,3 un neiekļaujas norādītajā maksimālajā pielaidē mīnus 20 procenti; |
| --- | --- |

2.3.2.

visos citos gadījumos: attiecībai starp diska bremžu virsmas laukumu, kā noteikts 4. punktā, un atvieglošanas laukumu (urbumu, atveru utt. laukumu summa) jāatbilst atsauces diska vērtībām ar maksimālo pielaidi mīnus 20 procenti.

Piemēri.

R atsauces diska, Ø 300 mm:

ārējais diametrs 300 mm, bremžu virsmas radiālais platums 36,5 mm ≥ kopējo laukumu A = 302 cm2.

Bremžu virsmas atvieglošana: 64 urbumi diametrā 7 mm ≥ kopējo laukumu.

B = 24,6 cm2

A/B attiecība = 12,3

S diska Ø 285:

ārējais diametrs 285 mm, bremžu virsmas radiālais platums 41 mm ≥ kopējo laukumu A = 314 cm2.

Bremžu virsmas atvieglošana: 60 urbumi diametrā 7 mm ≥ kopējo laukumu.

B = 23 cm2

A/B attiecība = 13,7

S diska var piederēt vienai un tai pašai grupai ar R atsauces disku, jo attiecība 13,7 ir lielāka nekā 12, attiecība R diskam.

T diska Ø 260:

ārējais diametrs 260 mm, bremžu virsmas radiālais platums 29 mm ≥ kopējo laukumu A = 210 cm2.

Bremžu virsmas atvieglošana: 64 urbumi diametrā 7 mm ≥ kopējo laukumu.

B = 24,6 cm2

A/B attiecība = 8,5

T disks nedrīkst piederēt vienai un tai pašai grupai ar R atsauces disku, jo attiecība 8,5 sastāda 31 procentu no R diska attiecības 12,3 un neiekļaujas norādītajā maksimālajā pielaidē mīnus 20 procenti;

| 2.4. | tāds pats materiāls un mehāniskās īpašības, kā norādīts starptautiskajā materiālu standartā, vai labākas attiecībā uz centru.
  Kā izņēmuma gadījums ir pieļaujams, ka disks ar tērauda centru salīdzinājumā ar disku, kas testēts apstiprināšanas nolūkā ar alumīnija centru, pieder tai pašai grupai; pretējs gadījums nav pieļaujams; |
| --- | --- |

2.4.

tāds pats materiāls un mehāniskās īpašības, kā norādīts starptautiskajā materiālu standartā, vai labākas attiecībā uz centru.

Kā izņēmuma gadījums ir pieļaujams, ka disks ar tērauda centru salīdzinājumā ar disku, kas testēts apstiprināšanas nolūkā ar alumīnija centru, pieder tai pašai grupai; pretējs gadījums nav pieļaujams;

| 2.5. | tāds pats materiāls un mehāniskās īpašības, kā norādīts starptautiskajā materiālu standartā, vai labākas attiecībā uz centra/bremžu virsmas stiprinājumiem; |
| --- | --- |

2.5.

tāds pats materiāls un mehāniskās īpašības, kā norādīts starptautiskajā materiālu standartā, vai labākas attiecībā uz centra/bremžu virsmas stiprinājumiem;

| 2.6. | centra ribas ar pilnuma/tukšuma attiecību – mērītu pa vidējo aploci starp montāžas virsmas galu un bremžu virsmas sākumu – iekļaujas ± 20 procentu diapazonā, biezums diapazonā + 30 procenti un – 10 procenti un tādas pašas mehāniskā īpašības, kā norādīts starptautiskajā materiālu standartā attiecībā uz atsauces disku; |
| --- | --- |

2.6.

centra ribas ar pilnuma/tukšuma attiecību – mērītu pa vidējo aploci starp montāžas virsmas galu un bremžu virsmas sākumu – iekļaujas ± 20 procentu diapazonā, biezums diapazonā + 30 procenti un – 10 procenti un tādas pašas mehāniskā īpašības, kā norādīts starptautiskajā materiālu standartā attiecībā uz atsauces disku;

| 2.7. | tāds pats centra–bremžu virsmas stiprinājumu tehniskais risinājums (tāds pats rasējums un materiāli; attiecībā uz centra-bremžu virsmas stiprinājumu skaitu atļauts tāds pats skaits ar pielaidi + 2–0); |
| --- | --- |

2.7.

tāds pats centra–bremžu virsmas stiprinājumu tehniskais risinājums (tāds pats rasējums un materiāli; attiecībā uz centra-bremžu virsmas stiprinājumu skaitu atļauts tāds pats skaits ar pielaidi + 2–0);

| 2.8. | stiprināšanas urbumu skaits nenosaka piederību grupai, lai nodrošinātu savstarpēju apmaināmību ar oriģinālo disku; |
| --- | --- |

2.8.

stiprināšanas urbumu skaits nenosaka piederību grupai, lai nodrošinātu savstarpēju apmaināmību ar oriģinālo disku;

| 2.9. | ārējais diametrs iekļaujas 50 mm diapazonā saskaņā ar 2.9. tabulu.

  A15/2.9. tabula









  Diapazons
  (mm) | Viengabala | Salikts fiksēts | Peldošs disks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ≥ 150 < 200 | X | X | X |
| ≥ 200 < 250 | X | X | X |
| ≥ 250 < 300 | X | X | X |
| ≥ 300 < 350 | X | X | X |

2.9.

ārējais diametrs iekļaujas 50 mm diapazonā saskaņā ar 2.9. tabulu.

A15/2.9. tabula

Diapazons

(mm)

Viengabala

Salikts fiksēts

Peldošs disks

≥ 150 < 200

X

X

X

≥ 200 < 250

X

X

X

≥ 250 < 300

X

X

X

≥ 300 < 350

X

X

X

“Perifērajiem” diskiem (uzstādītiem uz riteņa ārējā diametra) grupu nav.

Piezīme

Jauniem lietojumiem, kas tiks iekļauti esošā grupā, maksimālais pieļaujamais kinētiskās enerģijas pieaugums ir 10 procenti attiecībā pret vērtību, kāda izmantota atskaites grupas bremžu diska apstiprināšanai.

Datiem kinētiskās enerģijas jaunam aprēķinam jābūt izsekojamiem no ražojuma datu lapas, ko izdevis transportlīdzekļa ražotājs.

Ja diski izmantojami uz abiem riteņiem – priekšējā un aizmugurējā – 8. punktā noteiktos apstiprināšanas testus veic smagākajam lietojumam.

---

| 16.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 290/162 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 290/162

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 92 – Vienoti noteikumi L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu izplūdes klusināšanas neoriģinālo aizstājējsistēmu (NORESS) apstiprināšanai attiecībā uz skaņas emisiju [2018/1707]

Ar visiem grozījumiem līdz:

01. sērijas grozījumu 2. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2017. gada 10. oktobris

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Piemērošanas joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikācijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | NORESS apstiprinājuma izmaiņa un paplašinājums un apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

7.

NORESS

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ražošanas pilnīga izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

11.

Pielikumi

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju piemērs |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prasības attiecībā uz NORESS izmantojamajiem absorbējošajiem šķiedras materiāliem |
| --- | --- |

3.

NORESS

| 4. | Paziņojums par atbilstību skaņas emisijas papildu noteikumiem |
| --- | --- |

4.

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz L1, L2, L3, L4 un L5. (1) kategorijas transportlīdzekļu izplūdes klusināšanas neoriģinālajām aizstājējsistēmām.

1

2

3

4

5

1

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

| 2.1. | “izplūdes klusināšanas neoriģinālā aizstājējsistēma vai šīs sistēmas sastāvdaļas” ir sistēma, kuras tips atšķiras no sistēmas, ar kādu transportlīdzeklis bija aprīkots apstiprināšanas vai apstiprinājuma paplašināšanas laikā. To drīkst izmantot tikai kā izplūdes vai klusināšanas aizstājējsistēmu.
  Saīsinājums NORESS apzīmē izplūdes klusināšanas neoriģinālo aizstājējsistēmu; |
| --- | --- |

2.1.

“izplūdes klusināšanas neoriģinālā aizstājējsistēma vai šīs sistēmas sastāvdaļas” ir sistēma, kuras tips atšķiras no sistēmas, ar kādu transportlīdzeklis bija aprīkots apstiprināšanas vai apstiprinājuma paplašināšanas laikā. To drīkst izmantot tikai kā izplūdes vai klusināšanas aizstājējsistēmu.

Saīsinājums NORESS apzīmē izplūdes klusināšanas neoriģinālo aizstājējsistēmu;

NORESS

| 2.2. | “izplūdes klusināšanas neoriģinālās aizstājējsistēmas sastāvdaļa” ir viena no dažādām sastāvdaļām, kas kopā veido izplūdes klusināšanas sistēmu (2); |
| --- | --- |

2.2.

“izplūdes klusināšanas neoriģinālās aizstājējsistēmas sastāvdaļa” ir viena no dažādām sastāvdaļām, kas kopā veido izplūdes klusināšanas sistēmu (2);

2

| 2.3. | “atšķirīgu tipu izplūdes klusināšanas neoriģinālās aizstājējsistēmas” ir klusināšanas sistēmas, kas būtiski atšķiras tādos aspektos kā:






  a) | to sastāvdaļām ir citi tirdzniecības nosaukumi vai zīmes; |
| --- | --- | --- |

2.3.

“atšķirīgu tipu izplūdes klusināšanas neoriģinālās aizstājējsistēmas” ir klusināšanas sistēmas, kas būtiski atšķiras tādos aspektos kā:

a)

to sastāvdaļām ir citi tirdzniecības nosaukumi vai zīmes;

| b) | sastāvdaļu veidojošo materiālu īpašības ir citādas, vai sastāvdaļas atšķiras pēc formas vai izmēra; pārveidojumu attiecībā uz pārklājumu (cinka pārklājums, alumīnija pārklājums) neuzskata par tipa izmaiņu; |
| --- | --- |

b)

sastāvdaļu veidojošo materiālu īpašības ir citādas, vai sastāvdaļas atšķiras pēc formas vai izmēra; pārveidojumu attiecībā uz pārklājumu (cinka pārklājums, alumīnija pārklājums) neuzskata par tipa izmaiņu;

| c) | vismaz vienas sastāvdaļas darbības principi ir citādi; |
| --- | --- |

c)

vismaz vienas sastāvdaļas darbības principi ir citādi;

| d) | to sastāvdaļas ir atšķirīgi kombinētas; |
| --- | --- |

d)

to sastāvdaļas ir atšķirīgi kombinētas;

| 2.4. | “izplūdes klusināšanas neoriģināla aizstājējsistēma (NORESS) vai tās sastāvdaļa” ir jebkura daļa no 2.1. punktā definētās izplūdes klusināšanas sistēmas, kas paredzēta izmantošanai transportlīdzeklī, kura atšķiras no tāda tipa daļas, ar kādu transportlīdzeklis bija aprīkots, transportlīdzekli iesniedzot tipa apstiprināšanai saskaņā ar Noteikumiem Nr. 9, Nr. 41 vai Nr. 63; |
| --- | --- |

2.4.

“izplūdes klusināšanas neoriģināla aizstājējsistēma (NORESS) vai tās sastāvdaļa” ir jebkura daļa no 2.1. punktā definētās izplūdes klusināšanas sistēmas, kas paredzēta izmantošanai transportlīdzeklī, kura atšķiras no tāda tipa daļas, ar kādu transportlīdzeklis bija aprīkots, transportlīdzekli iesniedzot tipa apstiprināšanai saskaņā ar Noteikumiem Nr. 9, Nr. 41 vai Nr. 63;

NORESS

| 2.5. | “NORESS vai tās sastāvdaļas(-u) apstiprinājums” ir visas klusināšanas sistēmas vai tās daļas apstiprinājums, kad šāda sistēma ir pielāgojama vienam vai vairākiem konkrētiem transportlīdzekļu tipiem, uz ko attiecas šo noteikumu darbības joma, attiecībā uz to skaņas līmeņa ierobežošanu; |
| --- | --- |

2.5.

“NORESS vai tās sastāvdaļas(-u) apstiprinājums” ir visas klusināšanas sistēmas vai tās daļas apstiprinājums, kad šāda sistēma ir pielāgojama vienam vai vairākiem konkrētiem transportlīdzekļu tipiem, uz ko attiecas šo noteikumu darbības joma, attiecībā uz to skaņas līmeņa ierobežošanu;

NORESS

| 2.6. | “transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, uz ko attiecas šo noteikumu darbības joma, kuri neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:






  a) | motora tips (divtaktu vai četrtaktu ar turp-atpakaļ kustības vai rotējošiem virzuļiem; cilindru skaits un tilpums; karburatoru vai iesmidzināšanas sistēmu skaits un veids; vārstu izvietojums; maksimālā lietderīgā jauda un attiecīgie motora apgriezieni). Par rotormotoru darba tilpumu uzskata dubultu kameras tilpumu; |
| --- | --- | --- |

2.6.

“transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, uz ko attiecas šo noteikumu darbības joma, kuri neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

a)

motora tips (divtaktu vai četrtaktu ar turp-atpakaļ kustības vai rotējošiem virzuļiem; cilindru skaits un tilpums; karburatoru vai iesmidzināšanas sistēmu skaits un veids; vārstu izvietojums; maksimālā lietderīgā jauda un attiecīgie motora apgriezieni). Par rotormotoru darba tilpumu uzskata dubultu kameras tilpumu;

| b) | piedziņas ķēde, jo īpaši transmisijas pārnesumu skaits un pārnesuma skaitļi un galvenā pārvada pārnesuma skaitlis; |
| --- | --- |

b)

piedziņas ķēde, jo īpaši transmisijas pārnesumu skaits un pārnesuma skaitļi un galvenā pārvada pārnesuma skaitlis;

| c) | izplūdes klusināšanas sistēmu skaits, tips un izvietojums; |
| --- | --- |

c)

izplūdes klusināšanas sistēmu skaits, tips un izvietojums;

| 2.7. | “nominālie motora apgriezieni” ir motora apgriezieni, pie kuriem motors sasniedz savu nominālo maksimālo lietderīgo jaudu, ko norādījis ražotājs (3).
  Simbols nrated apzīmē motora nominālo apgriezienu skaitlisko vērtību, izteiktu apgriezienos minūtē. |
| --- | --- |

2.7.

“nominālie motora apgriezieni” ir motora apgriezieni, pie kuriem motors sasniedz savu nominālo maksimālo lietderīgo jaudu, ko norādījis ražotājs (3).

3

Simbols nrated apzīmē motora nominālo apgriezienu skaitlisko vērtību, izteiktu apgriezienos minūtē.

rated

3.   APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS

3.1.   Pieteikumu NORESS vai tās sastāvdaļas apstiprināšanai iesniedz tās ražotājs vai tā atbilstīgi akreditēts pārstāvis.

NORESS

3.2.   Tam pievieno turpmāk uzskaitītos dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:

| a) | transportlīdzekļa tipa(-u) aprakstu, kuram(-iem) NORESS vai tās sastāvdaļas paredzēts uzstādīt, attiecībā uz pozīcijām, kas minētas 2.6. punktā. Norāda numurus un/vai simbolus, kas identificē transportlīdzekļa tipu un motora tipu un transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma numuru, ja nepieciešams; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa tipa(-u) aprakstu, kuram(-iem) NORESS vai tās sastāvdaļas paredzēts uzstādīt, attiecībā uz pozīcijām, kas minētas 2.6. punktā. Norāda numurus un/vai simbolus, kas identificē transportlīdzekļa tipu un motora tipu un transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma numuru, ja nepieciešams;

NORESS

| b) | pilnas NORESS aprakstu, norādot katras tās sastāvdaļas relatīvo atrašanās vietu, līdz ar to montāžas instrukcijām; |
| --- | --- |

b)

pilnas NORESS aprakstu, norādot katras tās sastāvdaļas relatīvo atrašanās vietu, līdz ar to montāžas instrukcijām;

NORESS

| c) | katras NORESS sastāvdaļas detalizētu rasējumu, kurā to var viegli atrast un identificēt, un izmantoto materiālu specifikāciju. Šie rasējumi norāda arī apstiprinājuma numura obligātās piestiprināšanas vietu. |
| --- | --- |

c)

katras NORESS sastāvdaļas detalizētu rasējumu, kurā to var viegli atrast un identificēt, un izmantoto materiālu specifikāciju. Šie rasējumi norāda arī apstiprinājuma numura obligātās piestiprināšanas vietu.

NORESS

3.3.   Pēc tipa apstiprināšanas testus veicošā tehniskā dienesta pieprasījuma NORESS ražotājs iesniedz:

NORESS

| a) | apstiprināšanai iesniegtās NORESS vai tās sastāvdaļu divus paraugus; |
| --- | --- |

a)

apstiprināšanai iesniegtās NORESS vai tās sastāvdaļu divus paraugus;

NORESS

| b) | oriģinālās izplūdes klusināšanas sistēmas, ar kādu transportlīdzeklis bija aprīkots, to iesniedzot tipa apstiprināšanai, paraugu; |
| --- | --- |

b)

oriģinālās izplūdes klusināšanas sistēmas, ar kādu transportlīdzeklis bija aprīkots, to iesniedzot tipa apstiprināšanai, paraugu;

| c) | tāda tipa transportlīdzekļa paraugu, kādam NORESS tiks uzstādīts; šis transportlīdzeklis, veicot tā skaņas emisijas mērījumus saskaņā ar Noteikumu Nr. 9, Noteikumu Nr. 41 vai noteikumu Nr. 63 3. pielikumā (ieskaitot visus attiecināmos grozījumus) aprakstītajām metodēm, atbilst šādiem nosacījumiem:






  i) | ja transportlīdzeklis ir tāda tipa, kam tipa apstiprinājums izsniegts saskaņā ar prasībām, kas noteiktas noteikumos Nr. 9, Nr. 41 vai Nr. 63:






  a. | skaņas līmenis kustībā esoša transportlīdzekļa testa laikā nepārsniedz robežvērtību, kas noteikta attiecīgajos noteikumos, par vairāk nekā 1 dB(A); |
| --- | --- | --- | --- |

c)

tāda tipa transportlīdzekļa paraugu, kādam NORESS tiks uzstādīts; šis transportlīdzeklis, veicot tā skaņas emisijas mērījumus saskaņā ar Noteikumu Nr. 9, Noteikumu Nr. 41 vai noteikumu Nr. 63 3. pielikumā (ieskaitot visus attiecināmos grozījumus) aprakstītajām metodēm, atbilst šādiem nosacījumiem:

NORESS

i)

ja transportlīdzeklis ir tāda tipa, kam tipa apstiprinājums izsniegts saskaņā ar prasībām, kas noteiktas noteikumos Nr. 9, Nr. 41 vai Nr. 63:

a.

skaņas līmenis kustībā esoša transportlīdzekļa testa laikā nepārsniedz robežvērtību, kas noteikta attiecīgajos noteikumos, par vairāk nekā 1 dB(A);

| b. | skaņas līmenis nekustīga transportlīdzekļa testa laikā nepārsniedz līmeni, kas noteikts tipa apstiprināšanas laikā un norādīts uz ražotāja plāksnītes, par vairāk nekā 3 dB(A); |
| --- | --- |

b.

skaņas līmenis nekustīga transportlīdzekļa testa laikā nepārsniedz līmeni, kas noteikts tipa apstiprināšanas laikā un norādīts uz ražotāja plāksnītes, par vairāk nekā 3 dB(A);

| ii) | ja transportlīdzeklis nav tāda tipa, kam tipa apstiprinājums izsniegts saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, skaņas līmenis nepārsniedz robežvērtību, kas bija piemērojama, uzsākot tā lietošanu uz ceļa, par vairāk kā 1 dB(A). |
| --- | --- |

ii)

ja transportlīdzeklis nav tāda tipa, kam tipa apstiprinājums izsniegts saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, skaņas līmenis nepārsniedz robežvērtību, kas bija piemērojama, uzsākot tā lietošanu uz ceļa, par vairāk kā 1 dB(A).

4.   MARĶĒJUMI

4.1.   Uz katras NORESS sastāvdaļas, izņemot cauruļvadus un stiprināšanas palīgierīces, ir:

NORESS

| a) | NORESS vai tās sastāvdaļu ražotāja tirdzniecības nosaukums vai tirdzniecības zīme; |
| --- | --- |

a)

NORESS vai tās sastāvdaļu ražotāja tirdzniecības nosaukums vai tirdzniecības zīme;

NORESS

| b) | ražotāja piešķirtais komerciālais apzīmējums. |
| --- | --- |

b)

ražotāja piešķirtais komerciālais apzīmējums.

4.2.   Šie marķējumi ir skaidri salasāmi un neizdzēšami, un arī redzami vietā, kur NORESS ir piestiprināta.

NORESS

4.3.   
  NORESS apzīmējumu piestiprina tā ražotājs; norādot transportlīdzekļa(-u) tipu(-s), attiecībā uz kuriem tai piešķirts apstiprinājums.

NORESS

4.4.   Uz sastāvdaļas var būt vairāki apstiprinājuma numuri, ja tā ir apstiprināta kā vairāku izplūdes aizstājējsistēmu sastāvdaļa.

4.5.   Izplūdes aizstājējsistēmu piegādā iepakojumā, vai uz tās ir apzīmējums, kur abos gadījumos ir šāda informācija:

| a) | klusināšanas aizstājējsistēmas un tās sastāvdaļu ražotāja tirdzniecības nosaukums vai tirdzniecības zīme; |
| --- | --- |

a)

klusināšanas aizstājējsistēmas un tās sastāvdaļu ražotāja tirdzniecības nosaukums vai tirdzniecības zīme;

| b) | ražotāja vai tā pārstāvja adrese; |
| --- | --- |

b)

ražotāja vai tā pārstāvja adrese;

| c) | transportlīdzekļu modeļu saraksts, kuriem klusināšanas aizstājējsistēma ir paredzēta. |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļu modeļu saraksts, kuriem klusināšanas aizstājējsistēma ir paredzēta.

4.6.   Ražotājs nodrošina:

| a) | ar instrukcijām, kur detalizēti paskaidrota uzstādīšanas uz transportlīdzekļa pareizā metode; |
| --- | --- |

a)

ar instrukcijām, kur detalizēti paskaidrota uzstādīšanas uz transportlīdzekļa pareizā metode;

| b) | ar instrukcijām rīcībai ar klusināšanas sistēmu; |
| --- | --- |

b)

ar instrukcijām rīcībai ar klusināšanas sistēmu;

| c) | ar sastāvdaļu sarakstu un attiecīgo daļu numuriem, izņemot stiprinājuma elementus. |
| --- | --- |

c)

ar sastāvdaļu sarakstu un attiecīgo daļu numuriem, izņemot stiprinājuma elementus.

4.7.   Apstiprinājuma marķējuma zīme

5.   APSTIPRINĀJUMS

5.1.   Ja NORESS vai tās sastāvdaļa, kas iesniegta apstiprināšanai saskaņā ar šiem noteikumiem, atbilst 6. punkta prasībām, šim tipam piešķir apstiprinājumu.

NORESS

5.2.   Katram apstiprinātajam NORESS tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 01 atbilstoši noteikumu 01. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sērijas numuru, kura ietver visjaunākos svarīgākos tehniskos grozījumus, kas līdz apstiprinājuma izdošanas brīdim izdarīti šajos noteikumos. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nedrīkst piešķirt vienu un to pašu numuru citam NORESS vai tās sastāvdaļas tipam, kas paredzēts tam(-iem) pašam(-iem) transportlīdzekļa tipam(-iem).

NORESS

NORESS

5.3.   Paziņojumu par NORESS vai tās sastāvdaļas apstiprinājumu vai par apstiprinājuma atteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam atbilstošo veidlapu.

NORESS

5.4.   Katrai NORESS vai tās sastāvdaļai, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam, piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējuma zīmi, kas sastāv no:

NORESS

| a) | apļa, kas aptver burtu “E” un tam līdzās esošo tās valsts pazīšanas numuru, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4); |
| --- | --- |

a)

apļa, kas aptver burtu “E” un tam līdzās esošo tās valsts pazīšanas numuru, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4);

4

| b) | pa labi no a) apakšpunktā noteiktā apļa – šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs; |
| --- | --- |

b)

pa labi no a) apakšpunktā noteiktā apļa – šo noteikumu numura, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs;

| c) | apstiprinājuma numuru līdz ar apstiprināšanas testos izmantoto metodi norāda apstiprinājuma veidlapā. |
| --- | --- |

c)

apstiprinājuma numuru līdz ar apstiprināšanas testos izmantoto metodi norāda apstiprinājuma veidlapā.

5.5.   Kad NORESS ir uzstādīta uz transportlīdzekļa, apstiprinājuma marķējums ir viegli salasāms un neizdzēšams.

NORESS

5.6.   Sastāvdaļa var būt marķēta ar vairāk nekā vienu apstiprinājuma numuru, ja tā apstiprināta kā daļa no vairāk nekā vienas NORESS; tādā gadījumā apli neatkārto. Šo noteikumu 2. pielikumā dots apstiprinājuma marķējuma piemērs.

NORESS

6.   SPECIFIKĀCIJAS

6.1.   Vispārīgas specifikācijas

Klusinātājs ir konstruēts, izgatavots un uzstādāms tā, ka:

| a) | transportlīdzeklis normālas lietošanas apstākļos atbilst šo noteikumu prasībām un, jo īpaši, neskatoties uz jebkādām vibrācijām, kādām tas var tikt pakļauts; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzeklis normālas lietošanas apstākļos atbilst šo noteikumu prasībām un, jo īpaši, neskatoties uz jebkādām vibrācijām, kādām tas var tikt pakļauts;

| b) | tas demonstrē pieņemamu izturību pret koroziju, pienācīgi ņemot vērā transportlīdzekļa normālas lietošanas apstākļus; |
| --- | --- |

b)

tas demonstrē pieņemamu izturību pret koroziju, pienācīgi ņemot vērā transportlīdzekļa normālas lietošanas apstākļus;

| c) | transportlīdzekļa klīrenss ar uzstādītu oriģinālo klusinātāju un iespējamais sasvērtais stāvoklis nav samazināts; |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļa klīrenss ar uzstādītu oriģinālo klusinātāju un iespējamais sasvērtais stāvoklis nav samazināts;

| d) | virsma nesasniedz nepamatoti augstu temperatūru; |
| --- | --- |

d)

virsma nesasniedz nepamatoti augstu temperatūru;

| e) | tā šķautnes nav asas vai robainas, un ir pietiekami daudz vietas amortizatoriem un atsperēm; |
| --- | --- |

e)

tā šķautnes nav asas vai robainas, un ir pietiekami daudz vietas amortizatoriem un atsperēm;

| f) | nodrošināts adekvāts attālums no atsperu detaļām; |
| --- | --- |

f)

nodrošināts adekvāts attālums no atsperu detaļām;

| g) | nodrošināts adekvāts drošības attālums no caurulēm; |
| --- | --- |

g)

nodrošināts adekvāts drošības attālums no caurulēm;

| h) | tas ir noturīgs pret nesankcionētu iejaukšanos tādā veidā, kas salāgots ar skaidri definētām apkopes un uzstādīšanas prasībām; |
| --- | --- |

h)

tas ir noturīgs pret nesankcionētu iejaukšanos tādā veidā, kas salāgots ar skaidri definētām apkopes un uzstādīšanas prasībām;

6.2.   Skaņas līmeņu specifikācijas

Par NORESS vai tās sastāvdaļu akustisko efektivitāti pārliecinās, lietojot Noteikumos Nr. 9, 41 vai 63 aprakstītās metodes. Jo īpaši, piemērojot šo punktu, atsaucas uz Noteikumu Nr. 92 grozījumu sēriju, kas bija spēkā, apstiprinot jauna transportlīdzekļa tipu. Kad NORESS vai tās sastāvdaļu uzstāda uz 3.3. punkta c) apakšpunktā aprakstītā transportlīdzekļa, ar divām metodēm (kustībā esošs un nekustīgs transportlīdzeklis) iegūtās skaņas līmeņa vērtības atbilst šādam nosacījumam:

NORESS

NORESS

tās nepārsniedz vērtības, kas izmērītas saskaņā ar 3.3. punkta c) apakšpunkta prasībām attiecībā uz to pašu transportlīdzekli, kad tas ir aprīkots ar klusināšanas oriģinālo sistēmu testa laikā esot kustībā un nekustīgs.

6.3.   Papildu prasības

6.3.1.   Nosacījumi aizsardzībai pret neatļautu iejaukšanos

NORESS vai tās sastāvdaļas izgatavo tādā veidā, kas nepieļauj demontēt deflektoru, izejas difuzoru un citas daļas, kuru primārā funkcija ir būt daļai no klusināšanas/izplešanās kamerām. Ja šādas sastāvdaļas iestrādāšana ir nenovēršama, tās piestiprināšanas metode ir tāda, kas neatvieglo demontāžu (piem., izmantojot parastus vītņsavienojumus), un šī sastāvdaļa ir arī tā piestiprināta, ka tās demontāža rada paliekošu/neatgriezenisku mezgla bojājumu.

NORESS

6.3.2.   Daudzrežīmu NORESS

NORESS

NORESS ar vairākiem, manuāli vai elektroniski regulējamiem, vadītāja izvēlētiem darbības režīmiem atbilst visām prasībām visos darbības režīmos. Paziņotie skaņas līmeņi ir tie, kas iegūti režīmā ar augstākajiem skaņas līmeņiem.

NORESS

6.3.3.   Pārveidošanas ierīču aizliegums

NORESS ražotājs ar nolūku nemaina, nepielāgo vai neievieš jebkādas ierīces vai procedūras vienīgi šo noteikumu skaņas emisijas prasību izpildei, kas nedarbojas parastas ekspluatācijas laikā uz ceļa.

NORESS

6.3.4.   Skaņas emisijas papildu noteikumi (ASEP)

ASEP

NORESS atbilst arī Noteikumu Nr. 41 04. sērijas grozījumu 6.3. punkta prasībām, ja tā konstruēta lietošanai transportlīdzekļos, kam tipa apstiprināšana veikta saskaņā ar Noteikumu Nr. 41 04. sērijas grozījumiem, un uz to attiecas Noteikumu Nr. 41 04. sērijas grozījumu 6.3. punkta prasības.

NORESS

Ja ir jāveic testi, izmanto transportlīdzekli, kā aprakstīts 3.3. punkta c) apakšpunktā.

Tipa apstiprinātāja iestāde drīkst pieprasīt jebkāda piemērota testa veikšanu, lai pārliecinātos par NORESS atbilstību šīm prasībām.

NORESS

Ražotājs izdod paziņojumu saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumu, ka apstiprināmā NORESS vai sastāvdaļas atbilst Noteikumu Nr. 41 04. sērijas grozījumu 6.3. punkta skaņas emisijas papildu noteikumu prasībām.

NORESS

6.4.   Transportlīdzekļa veiktspējas mērījums

6.4.1.   
  NORESS vai tās sastāvdaļas ir tādas, kas nodrošina tādu transportlīdzekļa veiktspēju, kura salīdzināma ar veiktspēju, kas sasniegta ar izplūdes klusināšanas oriģinālo sistēmu vai tās sastāvdaļām.

NORESS

6.4.2.   
  NORESS vai tās sastāvdaļas – pēc ražotāja izvēles – salīdzina ar klusināšanas oriģinālo sistēmu vai tās sastāvdaļām, arī nelietotā stāvoklī, ko secīgi uzstāda uz 3.3. punkta c) apakšpunktā minētā transportlīdzekļa.

NORESS

6.4.3.   Pārliecināšanos veic, mērot izejas līkni saskaņā ar 6.4.4.1. vai 6.4.4.2. punktu. Maksimālā jauda un motora apgriezieni pie maksimālās jaudas, izmērīti ar uzstādītu NORESS, nepārsniedz lietderīgo jaudu un motora apgriezienus, ko izmēra, ievērojot turpmāk dotos nosacījumus, ar uzstādītu izplūdes oriģinālo sistēmu, par vairāk nekā ± 5 procentiem.

NORESS

6.4.4.   Testēšanas metode

6.4.4.1.   Motora testēšanas metode

Mērījumus veic 3.3. punkta c) apakšpunktā minētā transportlīdzekļa motoram, kad tas uzstādīts uz dinamometra.

6.4.4.2.   Transportlīdzekļa testēšanas metode

Mērījumus veic 3.3. punkta c) apakšpunktā minētajam transportlīdzeklim. Ar klusināšanas oriģinālo sistēmu iegūtās vērtības salīdzina ar tām, kas iegūtas ar NORESS. Testu veic uz veltņu dinamometra.

NORESS

6.5.   Papildu nosacījumi attiecībā uz NORESS vai tās sastāvdaļām, kas pildītas ar šķiedru materiāliem

NORESS

Absorbējoša šķiedru materiāla izmantošana NORESS izgatavošanā ir atļauta tikai tad, ja ievēro 3. pielikuma prasības.

NORESS

6.6.   Ar klusināšanas aizstājējsistēmu aprīkotu transportlīdzekļu piesārņotāju emisijas novērtēšana

Transportlīdzeklis, kas minēts 3.3. punkta c) apakšpunktā, ar tāda tipa izplūdes klusināšanas neoriģinālo aizstājējsistēmu (NORESS), kuram lūgta apstiprināšana, atbilst transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma prasībām attiecībā uz piesārņojumu. Pierādījumus dokumentē testa ziņojumā.

NORESS

7.   NORESS APSTIPRINĀJUMA IZMAIŅA UN PAPLAŠINĀJUMS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

NORESS

7.1.   Par visiem NORESS vai tās sastāvdaļu tipa pārveidojumiem ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas apstiprinājusi NORESS tipu. Minētā iestāde tad drīkst vai nu:

NORESS

NORESS

| a) | atzīt, ka veiktie pārveidojumi nevarētu radīt ievērojamas negatīvas sekas; vai |
| --- | --- |

a)

atzīt, ka veiktie pārveidojumi nevarētu radīt ievērojamas negatīvas sekas; vai

| b) | pieprasīt vēl vienu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

b)

pieprasīt vēl vienu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

7.2.   
  NORESS vai tās sastāvdaļas ražotājs vai tā pienācīgi akreditēts pārstāvis var lūgt tipa apstiprinātājai iestādei, kas piešķīrusi NORESS apstiprinājumu attiecībā uz vienu vai vairākiem transportlīdzekļa tipiem, apstiprinājuma paplašinājumu attiecībā uz citiem transportlīdzekļa tipiem. Procedūra ir aprakstīta iepriekš 3. punktā.

NORESS

NORESS

7.3.   Apstiprinājuma apliecinājumu vai atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo šos noteikumus piemērojošajām nolīguma pusēm saskaņā ar procedūru, kas noteikta 5.3. punktā.

7.4.   Apstiprinājuma paplašinājumu izsniedzošā kompetentā iestāde piešķir sērijas numuru katrai paziņojuma veidlapai, kas sagatavota šādam paplašinājumam.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| a) | saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu NORESS izgatavo tā, lai tā atbilst tipam, kas apstiprināts, izpildot 6. punkta prasības; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu NORESS izgatavo tā, lai tā atbilst tipam, kas apstiprināts, izpildot 6. punkta prasības;

NORESS

| b) | tipa apstiprinājuma turētājs nodrošina, ka ikvienam NORESS tipam ir veikti vismaz šo noteikumu 6. punktā noteiktie testi; |
| --- | --- |

b)

tipa apstiprinājuma turētājs nodrošina, ka ikvienam NORESS tipam ir veikti vismaz šo noteikumu 6. punktā noteiktie testi;

NORESS

| c) | tipa apstiprinājumu piešķīrusī iestāde drīkst jebkurā laikā pārbaudīt katrā ražotnē izmantojamās atbilstības kontroles metodes. Šādu pārbaužu normāls biežums ir reize divos gados; |
| --- | --- |

c)

tipa apstiprinājumu piešķīrusī iestāde drīkst jebkurā laikā pārbaudīt katrā ražotnē izmantojamās atbilstības kontroles metodes. Šādu pārbaužu normāls biežums ir reize divos gados;

| d) | ražošanu uzskata par atbilstošu šo noteikumu prasībām, ja noteikumu Nr. 9, 41 un 63 nosacījumi atbilstoši transportlīdzekļa tipam ir ievēroti un ja skaņas līmenis, izmērīts pēc attiecīgajos noteikumos aprakstītās metodes kustībā esošam transportlīdzeklim, nepārsniedz par vairāk nekā 3 dB(A) skaņas līmeni, kas izmērīts tipa apstiprināšanas laikā, un nepārsniedz par vairāk nekā 1 dB(A) robežvērtības, kas attiecīgā gadījumā noteiktas noteikumos Nr. 9, 41 un 63. |
| --- | --- |

d)

ražošanu uzskata par atbilstošu šo noteikumu prasībām, ja noteikumu Nr. 9, 41 un 63 nosacījumi atbilstoši transportlīdzekļa tipam ir ievēroti un ja skaņas līmenis, izmērīts pēc attiecīgajos noteikumos aprakstītās metodes kustībā esošam transportlīdzeklim, nepārsniedz par vairāk nekā 3 dB(A) skaņas līmeni, kas izmērīts tipa apstiprināšanas laikā, un nepārsniedz par vairāk nekā 1 dB(A) robežvērtības, kas attiecīgā gadījumā noteiktas noteikumos Nr. 9, 41 un 63.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

9.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem NORESS vai tās sastāvdaļu tipam piešķirto apstiprinājumu drīkst anulēt, ja konstatē neatbilstību 8. punktā noteiktajām prasībām vai ja NORESS vai tās sastāvdaļas neiztur 8. punkta b) apakšpunktā noteiktos testus.

NORESS

NORESS

9.2.   Ja nolīguma līgumslēdzēja puse, kura piemēro šos noteikumus, anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

10.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc klusināšanas aizstājējsistēmas vai tās sastāvdaļu tipa ražošanu saskaņā ar šiem noteikumiem, tas informē par to tipa apstiprinātāju iestādi, kura piešķīrusi apstiprinājumu, kura savukārt nekavējoties par to informē pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

11.   PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Šos noteikumus piemērojošās 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumus un adreses, kas piešķir apstiprinājumu un kurām nosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu, anulēšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu uzbūvi (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, 2. punkts – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Šādas sastāvdaļas ir, jo īpaši, izplūdes kolektors, pats klusinātājs, izplešanās kamera un rezonators.

2

(3)  Ja nominālā maksimālā lietderīgā jauda tiek sasniegta pie dažādiem motora apgriezieniem, šajos noteikumos izmanto apgriezienu lielāko vērtību, kad tiek sasniegta nominālā maksimālā lietderīgā jauda.

3

(4)  Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev., ir doti 1958. gada Nolīguma Līgumslēdzēju pušu pazīšanas numuri. 4 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

4

---

1. PIELIKUMS

A DAĻA

ATTIECĪBĀ UZ NORESS TRANSPORTLĪDZEKĻU TIPIEM, KAS APSTIPRINĀTI SASKAŅĀ AR NOTEIKUMIEM Nr. 41, KAS GROZĪTI AR 04. SĒRIJAS GROZĪJUMIEM

Paziņojums

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm)

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz NORESS vai tās sastāvdaļas tipu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 92.

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr

1. Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:

2. Transportlīdzekļa tips:

3. Ražotāja nosaukums un adrese:

4. Ja attiecināms, ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese:

5. Motors

5.1. Ražotājs:

5.2. Tips:

5.3. Modelis:

5.4. Nominālā maksimālā lietderīgā jauda: kW pie min– 1

5.5. Motora veids (piem., dzirksteļaizdedzes, kompresijas aizdedzes, utt.) (3):

5.6. Cikli: divtaktu/četrtaktu (2)

5.7. Cilindra tilpums: cm3

6. Transmisija

6.1. Transmisijas tips: neautomātiska pārnesumu kārba/automātiska pārnesumu kārba:

6.2. Pārnesumu skaits:

7. Aprīkojums

7.1. Izplūdes klusinātājs

7.1.1. Ražotājs vai pilnvarotais pārstāvis (ja ir):

7.1.2. Modelis:

7.1.3. Tips: saskaņā ar rasējumu Nr.

7.2. Ieplūdes klusinātājs

7.2.1. Ražotājs vai pilnvarotais pārstāvis (ja ir):

7.2.2. Modelis:

7.2.3. Tips: saskaņā ar rasējumu Nr.

8. Kustībā esoša transportlīdzekļa testā izmantotie pārnesumi:

9. Galvenā pārvada pārnesumskaitlis(-ļi):

10. Riepas(-u) EEK tipa apstiprinājuma numurs:

Ja nav pieejams, norāda šādu informāciju:

10.1. Riepas ražotājs:

10.2. Riepas tipa komercapraksts(-i) (pa asīm), (piem., tirdzniecības nosaukums, ātruma indekss, slodzes indekss):

10.3. Riepas izmērs (pa asīm):

10.4. Cits tipa apstiprinājuma numurs (ja pieejams):

11. Masas

11.1. Maksimālā pieļaujamā pilnā masa: kg

11.2. Testa masa: kg

11.3. Jaudas un masas attiecības indekss (PMR):

12. Transportlīdzekļa garums: m

12.1. Standartgarums lref: m

13. Transportlīdzekļa ātrumu mērījumi pārnesumā (i)

13.1. Transportlīdzekļa ātrums paātrinājuma perioda sākumā (3 braucienu vidējais) pārnesumā (i): km/h

13.2. Pirmspaātrinājuma attālums pārnesumā (i): m

13.3. Transportlīdzekļa ātrums vPP′ (3 braucienu vidējais) pārnesumā (i): km/h

13.4. Transportlīdzekļa ātrums vBB′ (3 braucienu vidējais) pārnesumā (i): km/h

14. Transportlīdzekļa ātrumu mērījumi pārnesumā (i+1) (ja attiecināms)

14.1. Transportlīdzekļa ātrums paātrinājuma perioda sākumā (3 braucienu vidējais) pārnesumā (i+1): km/h

14.2. Pirmspaātrinājuma attālums pārnesumā (i+1): m

14.3. Transportlīdzekļa ātrums vPP′ (3 braucienu vidējais) pārnesumā (i+1): km/h

14.4. Transportlīdzekļa ātrums vBB′ (3 braucienu vidējais) pārnesumā (i+1): km/h

15. Paātrinājumus aprēķina starp līnijām AA′ un BB′/PP′ un BB′

15.1. Paātrinājuma stabilizēšanai izmantoto ierīču darbības apraksts (ja attiecināms):

16. Kustībā esoša transportlīdzekļa skaņas līmeņi

16.1. Testa ar pilnīgi atvērtu droseļvārstu rezultāts Lwot: db(A)

16.2. Testa ar nemainīgu ātrumu rezultāts Lcrs: db(A)

16.3. Daļējas jaudas koeficients kp: db(A)

16.4. Testa galarezultāts Lurban: db(A)

17. Nekustīga transportlīdzekļa skaņas līmenis

17.1. Mikrofona pozīcija un orientācija (saskaņā ar Noteikumu Nr. 41 04. sērijas 3. pielikuma 2. papildinājumu):

17.2. Nekustīga transportlīdzekļa testa rezultāts: db(A) pie min– 1

18. Skaņas emisijas papildu noteikumi:

Skatīt ražotāja paziņojumu par atbilstību (pielikumā)

19. Atsauces dati atbilstībai lietošanas laikā

19.1. Pārnesums (i) vai, ja transportlīdzekļi testēti ar nebloķētu pārnesumskaitli, testam izvēlētais pārnesuma pārslēga stāvoklis:

19.2. Pirmspaātrinājuma attālums lPA: m

19.3. Transportlīdzekļa ātrums paātrinājuma perioda sākumā (3 braucienu vidējais) pārnesumā (i): km/h

19.4. Skaņas spiediena līmenis Lwot(i): dB(A)

20. Transportlīdzekļa iesniegšanas apstiprināšanai datums:

21. Apstiprināšanas testus veicošais tehniskais dienests:

22. Šī dienesta izdotā ziņojuma datums:

23. Šī dienesta izdotā ziņojuma numurs:

24. Apstiprinājums piešķirts/atteikts/paplašināts/anulēts (2):

25. Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta uz transportlīdzekļa:

26. Vieta:

27. Datums:

28. Paraksts:

29. Šim paziņojumam ir pievienoti šādi dokumenti ar iepriekš minēto apstiprinājuma numuru:

a) motora un izplūdes vai klusināšanas sistēmas rasējumi, diagrammas un plāni;

b) motora un izplūdes vai klusināšanas sistēmas fotogrāfijas;

c) izplūdes vai klusināšanas sistēmu veidojošo sastāvdaļu saraksts, tās pienācīgi identificējot.

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (skatīt apstiprināšanas nosacījumus šajos noteikumos).

(2) Nevajadzīgo svītrot.

(3) Ja tiek izmantots nestandarta motors, tas jānorāda.

B DAĻA

ATTIECĪBĀ UZ NORESS TRANSPORTLĪDZEKĻU TIPIEM, KAS APSTIPRINĀTI SASKAŅĀ AR NOTEIKUMIEM Nr. 9 VAI NOTEIKUMIEM Nr. 63

ATTIECĪBĀ UZ NORESS

Paziņojums

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm)

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

transportlīdzekļa tipam attiecībā uz NORESS vai tās sastāvdaļas tipu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 92.

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr

1. Transportlīdzekļa tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:

2. Transportlīdzekļa tips:

3. Ražotāja nosaukums un adrese:

4. Ja attiecināms, ražotāja pārstāvja nosaukums un adrese:

5. Motors

5.1. Ražotājs:

5.2. Tips:

5.3. Modelis:

5.4. Nominālā maksimālā lietderīgā jauda: kW pie min– 1

5.5. Motora veids (piem., dzirksteļaizdedzes, kompresijas aizdedzes, utt.) (3):

5.6. Cikli: divtaktu/četrtaktu (2)

5.7. Cilindra tilpums: cm3

6. Transmisija

6.1. Transmisijas tips: neautomātiska pārnesumu kārba/automātiska pārnesumu kārba:

6.2. Pārnesumu skaits:

7. Aprīkojums

7.1. Izplūdes klusinātājs

7.1.1. Ražotājs vai pilnvarotais pārstāvis (ja ir):

7.1.2. Modelis:

7.1.3. Tips: saskaņā ar rasējumu Nr.

7.2. Ieplūdes klusinātājs

7.2.1. Ražotājs vai pilnvarotais pārstāvis (ja ir):

7.2.2. Modelis:

7.2.3. Tips: saskaņā ar rasējumu Nr.

8. Kustībā esoša transportlīdzekļa testā izmantotie pārnesumi:

9. Galvenā pārvada pārnesumskaitlis(-ļi):

10. Riepas(-u) EEK tipa apstiprinājuma numurs:

Ja nav pieejams, norāda šādu informāciju:

10.1. Riepas ražotājs:

10.2. Riepas tipa komercapraksts(-i) (pa asīm), (piem., tirdzniecības nosaukums, ātruma indekss, slodzes indekss):

10.3. Riepas izmērs (pa asīm):

10.4. Cits tipa apstiprinājuma numurs (ja pieejams):

11. Masas

11.1. Maksimālā pieļaujamā pilnā masa: kg

11.2. Testa masa: kg

11.3. Jaudas un masas attiecības indekss (PMR):

12. Transportlīdzekļa garums: m

13. Kustībā esoša transportlīdzekļa skaņas līmenis dB(A)

13.1. Kustībā esoša transportlīdzekļa testā izmantotais pārnesums (i)

13.2. Transportlīdzekļa ātrums paātrinājuma perioda sākumā (3 braucienu vidējais) pārnesumā (i): km/h

14. Nekustīga transportlīdzekļa skaņas līmenis dB(A)

14.1. pie motora apgriezieniem min– 1

14.2. Mikrofona pozīcija un orientācija:

15. Atsauces dati atbilstībai lietošanas laikā

15.1. Pārnesums (i) vai, ja transportlīdzekļi testēti ar nebloķētu pārnesumskaitli, testam izvēlētais pārnesuma pārslēga stāvoklis:

15.2. Transportlīdzekļa ātrums paātrinājuma perioda sākumā (3 braucienu vidējais) pārnesumā (i): km/h

15.3. Skaņas spiediena līmenis L(i): dB(A)

16. Transportlīdzekļa iesniegšanas apstiprināšanai datums:

17. Apstiprināšanas testus veicošais tehniskais dienests:

18. Šī dienesta izdotā ziņojuma datums:

19. Šī dienesta izdotā ziņojuma numurs:

20. Apstiprinājums piešķirts/atteikts/paplašināts/anulēts (2):

21. Apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta uz transportlīdzekļa:

22. Vieta:

23. Datums:

24. Paraksts:

25. Šim paziņojumam ir pievienoti šādi dokumenti ar iepriekš minēto apstiprinājuma numuru:

a) motora un izplūdes vai klusināšanas sistēmas rasējumi, diagrammas un plāni;

b) motora un izplūdes vai klusināšanas sistēmas fotogrāfijas;

c) izplūdes vai klusināšanas sistēmas sastāvdaļu saraksts, tās pienācīgi identificējot.

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (skatīt apstiprināšanas nosacījumus šajos noteikumos).

(2) Nevajadzīgo svītrot.

(3) Ja tiek izmantots nestandarta motors, tas jānorāda.

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA ZĪMJU PIEMĒRS

(Skatīt šo noteikumu 5.4. punktu)

Image 52

Augstāk dotā apstiprinājuma marķējuma zīme, kas piestiprināta klusināšanas sistēmu sastāvdaļai, norāda, ka konkrētais klusināšanas aizstājējsistēmas tips ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 92, un tam ir apstiprinājuma Nr. 012439. Pirmie divi tipa apstiprinājuma numura cipari 01 norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumu Nr. 92 pašlaik spēkā esošajām prasībām, kamēr apstiprinājuma numurs 00 norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumu Nr. 92 prasībām to sākotnējā redakcijā.

---

3. PIELIKUMS

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ NORESS IZMANTOJAMAJIEM ŠĶIEDRAINAJIEM ABSORBĒJOŠAJIEM MATERIĀLIEM

(Skatīt šo noteikumu 6.5. punktu)

| 1. | Šķiedrains absorbējošs materiāls nesatur azbestu, un to var izmantot klusinātāju ražošanā vienīgi tad, ja atbilstīgas ierīces nodrošina šķiedrainā materiāla palikšanu savā vietā visu klusinātāja lietošanas laiku un ja tas atbilst jebkuras vienas 2., 3., 4. vai 5. iedaļas prasībām pēc ražotāja izvēles. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pēc šķiedrainā materiāla izņemšanas skaņas līmenis atbilst šo noteikumu 6.2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Šķiedraino absorbējošo materiālu nedrīkst ievietot tajās klusinātāja daļās, caur kurām plūst izplūdes gāzes, un tas atbilst šādām prasībām:






  a) | materiālu karsē krāsnī četras stundas 650 ± 5 °C temperatūrā, un nemazinās šķiedras vidējais garums, diametrs vai tilpumsvars; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

materiālu karsē krāsnī četras stundas 650 ± 5 °C temperatūrā, un nemazinās šķiedras vidējais garums, diametrs vai tilpumsvars;

| b) | pēc vienu stundu ilgas karsēšanas krāsnī 650 ± 5 °C temperatūrā, vismaz 98 procenti materiāla paliek sietā, kura nominālais acu izmērs ir 250 μm un kas atbilst ISO 3310/1, kad to testē saskaņā ar ISO 2559; |
| --- | --- |

b)

pēc vienu stundu ilgas karsēšanas krāsnī 650 ± 5 °C temperatūrā, vismaz 98 procenti materiāla paliek sietā, kura nominālais acu izmērs ir 250 μm un kas atbilst ISO 3310/1, kad to testē saskaņā ar ISO 2559;

| c) | Materiāla masas zudums nepārsniedz 10,5 procentus pēc 24 stundu ilgas mērcēšanas 90 ± 5 °C temperatūrā šāda sastāva sintētiskā kondensātā:






  i) | 1 N bromūdeņražskābe (HBr), 10 ml |
| --- | --- | --- |

c)

Materiāla masas zudums nepārsniedz 10,5 procentus pēc 24 stundu ilgas mērcēšanas 90 ± 5 °C temperatūrā šāda sastāva sintētiskā kondensātā:

i)

1 N bromūdeņražskābe (HBr), 10 ml

| ii) | 1 N sērskābe (H2SO4), 10 ml |
| --- | --- |

ii)

1 N sērskābe (H2SO4), 10 ml

| iii) | destilēts ūdens līdz 1 000 ml sasniegšanai |
| --- | --- |

iii)

destilēts ūdens līdz 1 000 ml sasniegšanai

Piezīme: Pirms svēršanas materiālu mazgā destilētā ūdenī un žāvē vienu stundu 105 °C.

| 4. | Pirms sistēmu testē saskaņā ar šo noteikumu 6.2. punktu, to sagatavo normālai lietošanai uz ceļa pēc vienas no sagatavošanas metodēm attiecīgā gadījumā saskaņā ar Noteikumu Nr. 9 vai 63 3. pielikuma 5.1.4. punktu vai ar Noteikumu Nr. 41 5. pielikuma 1.3. punktu, un kā tajos aprakstīts. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Izplūdes gāzes nesaskaras ar šķiedrainajiem materiāliem un nav pakļautas spiediena svārstībām. |
| --- | --- |

5.

---

4. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS PAR ATBILSTĪBU SKAŅAS EMISIJAS PAPILDU NOTEIKUMIEM

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Šis paziņojums ir nepieciešams izplūdes klusināšanas neoriģinālajām aizstājējsistēmām, kas paredzētas izmantošanai L3 kategorijas transportlīdzekļos, kam tipa apstiprināšana veikta saskaņā ar Noteikumu Nr. 41 04. sērijas grozījumiem, un uz kurām attiecas Noteikumu Nr. 41 04. sērijas grozījumu 6.3. punkta prasības.

(Ražotāja nosaukums) apliecina, ka izplūdes klusināšanas neoriģinālās aizstājējsistēmas, kuru tips ir (tips attiecībā uz tās skaņas emisiju saskaņā ar Noteikumiem Nr. 41, ievērojot 04. sērijas grozījumus), atbilst Noteikumu Nr. 41, ievērojot 04. sērijas grozījumus, 6.3. punkta prasībām.

(Ražotāja nosaukums) labticīgi izdevis šo paziņojumu pēc izplūdes klusināšanas neoriģinālās aizstājējsistēmas skaņas emisijas veiktspējas pienācīgas novērtēšanas saskaņā ar Noteikumu Nr. 92 prasībām.

Datums:

Pilnvarotais pārstāvis:

Pilnvarotā pārstāvja paraksts:

---