# Euroopa Liidu L 253/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 253 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik9. oktoober 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 253

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik9. oktoober 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1495, 8. oktoober 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine malatiooni heakskiitmise tingimustega (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1496, 8. oktoober 2018, millega lisatakse 2018. aasta püügikvootidele teatavad 2017. aastal nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt peatatud kogused | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2018/1497, 8. oktoober 2018, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses toidugrupiga 17 ja toidu lisaainete kasutamisega toidulisandites (
  1
  ) | 36 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2018/1498, 21. detsember 2017, riigiabi ja meetmete SA.38613 (2016/C) (ex 2015/NN) kohta, mida Itaalia rakendas Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 8391 all)

   (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1499, 8. oktoober 2018, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/954, millega kehtestatakse teatavad kaitsemeetmed, et tõkestada väikemäletsejaliste katku levikut Bulgaarias
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 6662 all)

   (
  1
  ) | 76 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1495, 8. oktoober 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine malatiooni heakskiitmise tingimustega (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1496, 8. oktoober 2018, millega lisatakse 2018. aasta püügikvootidele teatavad 2017. aastal nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt peatatud kogused

5

*

Komisjoni määrus (EL) 2018/1497, 8. oktoober 2018, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses toidugrupiga 17 ja toidu lisaainete kasutamisega toidulisandites (
  1
  )

1

36

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2018/1498, 21. detsember 2017, riigiabi ja meetmete SA.38613 (2016/C) (ex 2015/NN) kohta, mida Itaalia rakendas Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 8391 all)

   (
  1
  )

in Amministrazione Straordinaria

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 8391 all)

1

45

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1499, 8. oktoober 2018, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/954, millega kehtestatakse teatavad kaitsemeetmed, et tõkestada väikemäletsejaliste katku levikut Bulgaarias
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 6662 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 6662 all)

1

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1495,

8. oktoober 2018,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine malatiooni heakskiitmise tingimustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 21 lõikes 3 teisena esitatud valikut ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Toimeaine malatioon lisati nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) (taimekaitsevahendite turuleviimise kohta) I lisasse komisjoni direktiiviga 2010/17/EL (3) tingimusel, et asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja, kelle taotlusel malatioon heaks kiideti, esitab muu hulgas kinnitava lisateabe putuktoidulistele lindudele avalduva vahetu ja pikaajalise riski kohta. |
| --- | --- |

(1)

Toimeaine malatioon lisati nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) (taimekaitsevahendite turuleviimise kohta) I lisasse komisjoni direktiiviga 2010/17/EL (3) tingimusel, et asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja, kelle taotlusel malatioon heaks kiideti, esitab muu hulgas kinnitava lisateabe putuktoidulistele lindudele avalduva vahetu ja pikaajalise riski kohta.

| (2) | Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

| (3) | Taotleja esitas 25. aprillil 2012 kinnitavaid andmeid käsitleva nõude täitmiseks referentliikmesriik Ühendkuningriigile lisateabe tarbijatele avalduva riski hinnangu, putuktoidulistele lindudele avalduva vahetu ja pikaajalise riski hinnangu ning malaksooni ja malatiooni toime erinevuse kindlaksmääramise kohta sellise teabe esitamiseks ettenähtud ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja esitas 25. aprillil 2012 kinnitavaid andmeid käsitleva nõude täitmiseks referentliikmesriik Ühendkuningriigile lisateabe tarbijatele avalduva riski hinnangu, putuktoidulistele lindudele avalduva vahetu ja pikaajalise riski hinnangu ning malaksooni ja malatiooni toime erinevuse kindlaksmääramise kohta sellise teabe esitamiseks ettenähtud ajavahemiku jooksul.

| (4) | Ühendkuningriik hindas taotlejalt saadud lisateavet ja esitas 11. mail 2015 oma hinnangu esialgse hindamisaruande lisandina teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“). |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriik hindas taotlejalt saadud lisateavet ja esitas 11. mail 2015 oma hinnangu esialgse hindamisaruande lisandina teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“).

| (5) | Teiste liikmesriikide, taotlejaga ja toiduohutusametiga konsulteeriti ning neil paluti esitada märkusi referentliikmesriigi hinnangu kohta. Toiduohutusamet avaldas malatiooni käsitlevate konsultatsioonide tulemusi kokkuvõtva tehnilise aruande (5)2. veebruaril 2016. |
| --- | --- |

(5)

Teiste liikmesriikide, taotlejaga ja toiduohutusametiga konsulteeriti ning neil paluti esitada märkusi referentliikmesriigi hinnangu kohta. Toiduohutusamet avaldas malatiooni käsitlevate konsultatsioonide tulemusi kokkuvõtva tehnilise aruande (5)2. veebruaril 2016.

| (6) | Liikmesriigid ja komisjon vaatasid esialgse hindamisaruande, selle lisandi ning toiduohutusameti tehnilise aruande läbi alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees ning 2018. aasta jaanuaris vormistati komisjoni lõplik läbivaatamisaruanne malatiooni kohta. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid ja komisjon vaatasid esialgse hindamisaruande, selle lisandi ning toiduohutusameti tehnilise aruande läbi alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees ning 2018. aasta jaanuaris vormistati komisjoni lõplik läbivaatamisaruanne malatiooni kohta.

| (7) | Komisjon palus taotlejal esitada malatiooni käsitleva läbivaatamisaruande kohta oma märkused. Taotleja esitas oma märkused ja need on põhjalikult läbi vaadatud. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon palus taotlejal esitada malatiooni käsitleva läbivaatamisaruande kohta oma märkused. Taotleja esitas oma märkused ja need on põhjalikult läbi vaadatud.

| (8) | Taotleja esitatud teave oli aga ebapiisav ning seetõttu ei saa komisjon järeldust teha selle kohta, et malatiooni kasutamisest lindudele tuleneva vahetu ja pikaajalise riski tase on vastuvõetav. Lisaks sellele ei saa sellise riski vähendamiseks reaalselt rakendada muid riskivähendamismeetmeid kui toimeaine kasutamist kasvuhoones. |
| --- | --- |

(8)

Taotleja esitatud teave oli aga ebapiisav ning seetõttu ei saa komisjon järeldust teha selle kohta, et malatiooni kasutamisest lindudele tuleneva vahetu ja pikaajalise riski tase on vastuvõetav. Lisaks sellele ei saa sellise riski vähendamiseks reaalselt rakendada muid riskivähendamismeetmeid kui toimeaine kasutamist kasvuhoones.

| (9) | Võttes arvesse lindudele avalduvat tuvastatud riski, on asjakohane edaspidi veelgi piirata malatiooni kasutustingimusi ning eelkõige lubada kõnealust toimeainet kasutada üksnes püsikonstruktsiooniga kasvuhoonetes. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse lindudele avalduvat tuvastatud riski, on asjakohane edaspidi veelgi piirata malatiooni kasutustingimusi ning eelkõige lubada kõnealust toimeainet kasutada üksnes püsikonstruktsiooniga kasvuhoonetes. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

| (10) | Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega malatiooni sisaldavate taimekaitsevahendite lubade muutmiseks või tühistamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega malatiooni sisaldavate taimekaitsevahendite lubade muutmiseks või tühistamiseks.

| (11) | Kui liikmesriigid annavad malatiooni sisaldavatele taimekaitsevahenditele ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, peab kõnealune ajavahemik lõppema hiljemalt 29. jaanuaril 2020. |
| --- | --- |

(11)

Kui liikmesriigid annavad malatiooni sisaldavatele taimekaitsevahenditele ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, peab kõnealune ajavahemik lõppema hiljemalt 29. jaanuaril 2020.

| (12) | Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ei ole eesistuja määratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning esimees esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei ole arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(12)

Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ei ole eesistuja määratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning esimees esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei ole arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1107/2009 muudavad liikmesriigid vajaduse korral toimeainet malatiooni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need hiljemalt 29. aprillil 2019.

Artikkel 3

Ajapikendus

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, on võimalikult lühike ja lõppeb hiljemalt 29. jaanuaril 2020.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (ELT L 230, 19.8.1991, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 9. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/17/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka malatioon (ELT L 60, 10.3.2010, lk 17).

3

(4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

(5)  
  „Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment of confirmatory data for oxyfluorfen“ (Liikmesriikide, taotleja ja Euroopa Toiduohutusametiga peetud konsultatsiooni tulemuste tehniline aruanne seoses malatiooni pestitsiidina kasutamise riskihindamiseks esitatud kinnitavate andmetega). Euroopa Toiduohutusameti toetav väljaanne 2016:EN-951. 61 lk.

5

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas asendatakse malatiooni käsitlevas reas 300 veerg „Erisätted“ järgmisega:

„A OSA

Lubatakse kasutada insektitsiidina üksnes püsikonstruktsiooniga kasvuhoonetes. Lubasid tohib anda ainult professionaalsetele kasutajatele.

B OSA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees malatiooni kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle dokumendi I ja II liidet.

Üldhindamise raames peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:

| a) | kasvuhoones kasutamisest tekkivate jäätmetele, nagu kondensatsioonivesi, äravool, pinnas ja tehissubstraat, et hoida ära riski veeorganismidele; |
| --- | --- |

a)

kasvuhoones kasutamisest tekkivate jäätmetele, nagu kondensatsioonivesi, äravool, pinnas ja tehissubstraat, et hoida ära riski veeorganismidele;

| b) | kasvuhoonesse sihipäraselt viidud tolmeldajate mesilaste kaitsele; |
| --- | --- |

b)

kasvuhoonesse sihipäraselt viidud tolmeldajate mesilaste kaitsele;

| c) | käitlejate ja töötajate kaitsele, tagamaks, et kasutustingimustega nähakse vajaduse korral ette asjakohaste isikukaitsevahendite kasutamine; |
| --- | --- |

c)

käitlejate ja töötajate kaitsele, tagamaks, et kasutustingimustega nähakse vajaduse korral ette asjakohaste isikukaitsevahendite kasutamine;

| d) | tarbijate kaitsele töödeldud kaupade puhul. |
| --- | --- |

d)

tarbijate kaitsele töödeldud kaupade puhul.

Liikmesriigid tagavad, et malatioonist saadud valmististega on kaasas juhised, kuidas vältida lubatud maksimumkogust ületava isomalatiooni koguse tekkimist ladustamise ja transpordi ajal.

Loa andmise tingimused hõlmavad riskivähendusmeetmeid ja nendega nähakse ette taimekaitsevahendite nõuetekohane märgistamine.“

---

| 9.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1496,

8. oktoober 2018,

millega lisatakse 2018. aasta püügikvootidele teatavad 2017. aastal nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt peatatud kogused

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt võivad liikmesriigid paluda komisjonilt enne neile eraldatud kvoodi kohaldamise aasta 31. oktoobrit peatada kuni 10 % kvoodist ja kanda see üle järgmisse aastasse. Komisjon peab peatatud koguse lisama asjaomasele kvoodile. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt võivad liikmesriigid paluda komisjonilt enne neile eraldatud kvoodi kohaldamise aasta 31. oktoobrit peatada kuni 10 % kvoodist ja kanda see üle järgmisse aastasse. Komisjon peab peatatud koguse lisama asjaomasele kvoodile.

| (2) | Nõukogu määrustega (EL) 2016/1903, (2) (EL) 2016/2285, (3) (EL) 2016/2372 (4) ja (EL) 2017/127 (5) on kindlaks määratud teatavate kalavarude kvoodid 2017. aastaks ning täpsustatud, milliste kalavarude suhtes võib kohaldada määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrustega (EL) 2016/1903, (2) (EL) 2016/2285, (3) (EL) 2016/2372 (4) ja (EL) 2017/127 (5) on kindlaks määratud teatavate kalavarude kvoodid 2017. aastaks ning täpsustatud, milliste kalavarude suhtes võib kohaldada määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud meetmeid.

| (3) | Nõukogu määrustega (EL) 2016/2285, (EL) 2017/1970, (6) (EL) 2017/2360 (7) ja (EL) 2018/120 (8) on kindlaks määratud teatavate kalavarude kvoodid 2018. aastaks ning täpsustatud, milliste kalavarude suhtes võib kohaldada määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu määrustega (EL) 2016/2285, (EL) 2017/1970, (6) (EL) 2017/2360 (7) ja (EL) 2018/120 (8) on kindlaks määratud teatavate kalavarude kvoodid 2018. aastaks ning täpsustatud, milliste kalavarude suhtes võib kohaldada määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud meetmeid.

| (4) | Teatavad liikmesriigid esitasid määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt enne 2017. aasta 31. oktoobrit taotluse, et peatada see osa nende 2017. aasta kvootidest, mis on nimetatud kõnealuse määruse lisas, ja kanda see üle järgmisse aastasse. Peatatud kogused tuleks kõnealuses määruses osutatud piires lisada 2018. aasta kvootidele. |
| --- | --- |

(4)

Teatavad liikmesriigid esitasid määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohaselt enne 2017. aasta 31. oktoobrit taotluse, et peatada see osa nende 2017. aasta kvootidest, mis on nimetatud kõnealuse määruse lisas, ja kanda see üle järgmisse aastasse. Peatatud kogused tuleks kõnealuses määruses osutatud piires lisada 2018. aasta kvootidele.

| (5) | Paindlikkuse kohaldamisel võetakse arvesse taotlusega hõlmatud kalavarude ülekandmise õiguspärasust ja kõnealuste varude kasutamise olukorda. Leiti, et 2017. aastal peatatud kvootide ülekandmine 2018. aastasse on kooskõlas määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõikega 2. |
| --- | --- |

(5)

Paindlikkuse kohaldamisel võetakse arvesse taotlusega hõlmatud kalavarude ülekandmise õiguspärasust ja kõnealuste varude kasutamise olukorda. Leiti, et 2017. aastal peatatud kvootide ülekandmine 2018. aastasse on kooskõlas määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõikega 2.

| (6) | Selleks et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, ei kohaldata käesoleva määruse lisas loetletud varude suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (9) artikli 15 lõikes 9 sätestatud ühest aastast teise paindliku ülekandmise mehhanismi. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, ei kohaldata käesoleva määruse lisas loetletud varude suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (9) artikli 15 lõikes 9 sätestatud ühest aastast teise paindliku ülekandmise mehhanismi.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2018. aasta püügikvoote, mis on kehtestatud määrustega (EL) 2016/2285, (EL) 2017/1970, (EL) 2017/2360 ja (EL) 2018/120, on suurendatud vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

1

(2)  Nõukogu 28. oktoobri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1903, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2017. aastaks ning muudetakse määrust (EL) 2016/72 (ELT L 295, 29.10.2016, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 12. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2285, millega kehtestatakse 2017. ja 2018. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas ja muudetakse määrust (EL) 2016/72 (ELT L 344, 17.12.2016, lk 32).

3

(4)  Nõukogu 19. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2372, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2017. aastaks (ELT L 352, 23.12.2016, lk 26).

4

(5)  Nõukogu 20. jaanuari 2017. aasta määrus (EL) 2017/127, millega määratakse 2017. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2017, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 27. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1970, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2018. aastaks ning muudetakse määrust (EL) 2017/127 (ELT L 281, 31.10.2017, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 11. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2360, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2018. aastaks (ELT L 337, 19.12.2017, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 23. jaanuari 2018. aasta määrus (EL) 2018/120, millega määratakse 2018. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu ja muudetakse määrust (EL) 2017/127 (ELT L 27, 31.1.2018, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

9

---

LISA

| Riigi kood | Kalavaru kood | Liik | Piirkonna nimetus | 2017. aasta lõplik kvoot (1) (tonnides) | Püük 2017. aastal (tonnides) | Eritingimustel (2) püük 2017. aastal (tonnides) | Lõplikust kvoodist kasutatud (%) | Ülekantud kogus (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | COD/07A. | Tursk | VIIa | 5,342 | 5,117 | 0 | 95,82 | 0,225 |
| BE | COD/07D. | Tursk | VIId | 96,435 | 17,498 | 0 | 18,14 | 9,643 |
| BE | COD/2A3AX4 | Tursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 898,275 | 696,571 | 0 | 77,54 | 89,827 |
| BE | COD/7XAD34 | Tursk | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 109,865 | 82,143 | 0 | 74,76 | 10,986 |
| BE | HAD/2AC4. | Kilttursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 234,869 | 30,338 | 0 | 12,92 | 23,487 |
| BE | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 1,450 | 0 | 0 | 0 | 0,145 |
| BE | HAD/6B1214 | Kilttursk | VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 1,082 | 0 | 0 | 0 | 0,108 |
| BE | HAD/7X7A34 | Kilttursk | VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 115,625 | 111,392 | 0 | 96,33 | 4,233 |
| BE | HER/4CXB7D | Heeringas | IVc, VIId | 117,681 | 13,080 | 0 | 11,11 | 11,768 |
| BE | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 53,590 | 34,950 | 0 | 65,22 | 5,359 |
| BE | HKE/571214 | Euroopa merluus | VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 265,795 | 46,006 | 0 | 17,31 | 26,579 |
| BE | HKE/8ABDE. | Euroopa merluus | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 21,965 | 4,904 | 0 | 22,32 | 2,196 |
| BE | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 1,050 | 0,330 | 0 | 31,43 | 0,105 |
| BE | LEZ/07. | Megrimid | VII | 391,423 | 346,415 | 14,464 | 92,20 | 30,544 |
| BE | LEZ/2AC4-C | Megrimid | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 11,969 | 0,008 | 0 | 0,07 | 1,197 |
| BE | MAC/2A34. | Harilik makrell | IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu veed | 108,807 | 107,122 | 0 | 98,45 | 1,685 |
| BE | NEP/07. | Norra salehomaar | VII | 17,571 | 1,129 | 0 | 6,43 | 1,757 |
| BE | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 1 401,445 | 1 114,359 | 0 | 79,51 | 140,144 |
| BE | NEP/8ABDE. | Norra salehomaar | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 5,056 | 0,175 | 0 | 3,46 | 0,506 |
| BE | PLE/2A3AX4 | Atlandi merilest | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 8 409,159 | 5 319,257 | 0 | 63,26 | 840,916 |
| BE | PLE/7DE. | Atlandi merilest | VIId ja VIIe | 2 572,927 | 2 341,557 | 0 | 91,01 | 231,370 |
| BE | POK/2C3A4. | Põhjaatlandi süsikas | IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 15,000 | 14,988 | 0 | 99,92 | 0,012 |
| BE | SOL/07D. | Harilik merikeel | VIId | 890,356 | 697,391 | 0 | 78,33 | 89,036 |
| BE | SOL/07E. | Harilik merikeel | VIIe | 56,923 | 55,552 | 0 | 97,60 | 1,371 |
| BE | SOL/24-C. | Harilik merikeel | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 1 494,452 | 556,950 | 0 | 37,27 | 149,445 |
| BE | SOL/7FG. | Harilik merikeel | VIIf ja VIIg | 578,064 | 553,782 | 0 | 95,80 | 24,282 |
| BE | SOL/8AB. | Harilik merikeel | VIIIa ja VIIIb | 270,979 | 267,032 | 0 | 98,54 | 3,947 |
| BE | WHG/2AC4. | Merlang | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 130,500 | 71,341 | 0 | 54,67 | 13,050 |
| BE | WHG/7X7A-C | Merlang | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 417,844 | 230,902 | 0 | 55,26 | 41,784 |
| DE | BLI/5B67- | Sinine molva | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 101,445 | 0 | 0 | 0 | 10,144 |
| DE | BSF/56712- | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 24,000 | 0 | 0 | 0 | 2,400 |
| DE | COD/03AN. | Tursk | Skagerrak | 116,254 | 73,715 | 0 | 63,41 | 11,625 |
| DE | COD/2A3AX4 | Tursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 2 879,660 | 604,587 | 1 725,493 | 80,92 | 287,966 |
| DE | GFB/*89- | Lima-niituimluts | VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus GFB/567- puhul) | 0,880 | 0 | 0 | 0 | 0,088 |
| DE | GFB/1234- | Lima-niituimluts | I, II, III ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 9,000 | 0,047 | 0 | 0,52 | 0,900 |
| DE | GFB/567- | Lima-niituimluts | V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 11,000 | 0 | 0 | 0 | 1,100 |
| DE | GHL/2A-C46 | Süvalest | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed; Vb ja VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 24,343 | 0,003 | 0 | 0,01 | 2,434 |
| DE | HAD/*2AC4. | Kilttursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HAD/5BC6A. puhul) | 0,500 | 0 | 0 | 0 | 0,050 |
| DE | HAD/2AC4. | Kilttursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 809,313 | 166,986 | 443,878 | 75,48 | 80,931 |
| DE | HAD/3A/BCD | Kilttursk | IIIa, alarajoonide 22–32 liidu veed | 124,395 | 62,536 | 0 | 50,27 | 12,439 |
| DE | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 5,865 | 0 | 0 | 0 | 0,586 |
| DE | HAD/6B1214 | Kilttursk | VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 38,473 | 0 | 0 | 0 | 3,847 |
| DE | HER/*04B. | Heeringas | IVc, VIId (eritingimus HER/4CXB7D puhul) | 414,955 | 0 | 0 | 0 | 41,495 |
| DE | HER/*04-C. | Heeringas | IV püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HER/03A. puhul) | 186,400 | 169,000 | 0 | 90,67 | 17,400 |
| DE | HER/*25B-F | Heeringas | II, Vb põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed) (eritingimus HER/1/2- puhul) | 589,190 | 556,960 | 0 | 94,53 | 32,230 |
| DE | HER/03A. | Heeringas | IIIa | 338,590 | 85,030 | 169,000 | 75,03 | 33,859 |
| DE | HER/03A-BC | Heeringas | IIIa | 56,100 | 0 | 0 | 0 | 5,610 |
| DE | HER/1/2- | Heeringas | I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 5 194,190 | 4 607,368 | 559,107 | 99,47 | 27,715 |
| DE | HER/2A47DX | Heeringas | IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed | 65,042 | 48,541 | 0 | 74,63 | 6,504 |
| DE | HER/3D-R30 | Heeringas | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed | 3 999,802 | 3 595,774 | 0 | 89,90 | 399,980 |
| DE | HER/4AB. | Heeringas | IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N | 34 950,290 | 34 667,112 | 0 | 99,19 | 283,178 |
| DE | HER/4CXB7D | Heeringas | IVc, VIId | 9 016,059 | 9 015,644 | 0 | 100 | 0,415 |
| DE | HER/5B6ANB | Heeringas | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 16,605 | 0 | 0 | 0 | 1,660 |
| DE | HER/7G-K. | Heeringas | VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 307,180 | 307,015 | 0 | 99,95 | 0,165 |
| DE | HKE/*03A. | Euroopa merluus | IIIa (eritingimus HKE/2AC4-C puhul) | 28,420 | 4,191 | 0 | 14,75 | 2,842 |
| DE | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 417,642 | 234,683 | 4,191 | 57,20 | 41,764 |
| DE | HKE/3A/BCD | Euroopa merluus | IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed | 0,063 | 0,073 | 0 | 121,67 | 0,006 |
| DE | HKE/571214 | Euroopa merluus | VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 20,004 | 7,350 | 0 | 36,75 | 2,000 |
| DE | JAX/*4BC7D | Stauriid ja seotud kaaspüük | IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna liidu veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 362,266 | 0 | 0 | 0 | 36,227 |
| DE | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonna liidu veed; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 13 567,095 | 7 118,983 | 195,870 | 53,92 | 1 356,709 |
| DE | LEZ/2AC4-C | Megrimid | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 7,756 | 0,289 | 0 | 3,72 | 0,776 |
| DE | MAC/*02AN- | Harilik makrell | IIa püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2A34. puhul) | 127,000 | 0 | 0 | 0 | 12,700 |
| DE | MAC/*2AN- | Harilik makrell | IIa püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 2 108,000 | 0 | 0 | 0 | 210,800 |
| DE | MAC/*4A-EN | Harilik makrell | IIa püügipiirkonna liidu veed; IVa püügipiirkonna liidu ja Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 12 851,369 | 10 120,282 | 0 | 78,75 | 1 285,137 |
| DE | MAC/*FRO1 | Harilik makrell | Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2A34. puhul) | 129,800 | 0 | 0 | 0 | 12,980 |
| DE | MAC/*FRO2 | Harilik makrell | Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 2 157,000 | 57,536 | 0 | 2,67 | 215,700 |
| DE | MAC/2CX14- | Harilik makrell | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 20 021,076 | 9 785,932 | 10 177,818 | 99,71 | 57,326 |
| DE | MAC/8C3411 | Harilik makrell | VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 993,453 | 0 | 993,000 | 99,95 | 0,453 |
| DE | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 1 216,698 | 925,197 | 0 | 76,04 | 121,670 |
| DE | NEP/3A/BCD | Norra salehomaar | IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed | 16,422 | 0,695 | 0 | 4,23 | 1,642 |
| DE | OTH/*07D. | Hirvkala ja merlang | VIId (eritingimus JAX/07D puhul) | 15,880 | 0 | 0 | 0 | 1,588 |
| DE | OTH/*2A-14 | Hirvkala, merlang ja makrell | IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 598,850 | 195,870 | 0 | 32,71 | 59,885 |
| DE | PLE/03AN. | Atlandi merilest | Skagerrak | 74,400 | 10,905 | 0 | 14,66 | 7,440 |
| DE | PLE/03AS. | Atlandi merilest | Kattegat | 25,300 | 0,552 | 0 | 2,18 | 2,530 |
| DE | PLE/2A3AX4 | Atlandi merilest | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 7 830,535 | 2 637,599 | 17,083 | 33,90 | 783,053 |
| DE | PLE/3BCD-C | Atlandi merilest | Alarajoonide 22–32 liidu veed | 1 353,930 | 1 083,836 | 0 | 80,05 | 135,393 |
| DE | POK/2C3A4. | Põhjaatlandi süsikas | IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 10 203,232 | 7 953,247 | 0 | 77,95 | 1 020,323 |
| DE | POK/56–14 | Põhjaatlandi süsikas | VI; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 17,500 | 0,040 | 0 | 0,23 | 1,750 |
| DE | RHG/5B67- | Põhja-pikksaba | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul) | 0,060 | 0 | 0 | 0 | 0,006 |
| DE | RHG/8X14- | Põhja-pikksaba | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul) | 0,170 | 0 | 0 | 0 | 0,017 |
| DE | RNG/*5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul) | 1,700 | 0 | 0 | 0 | 0,170 |
| DE | RNG/*8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul) | 0,600 | 0 | 0 | 0 | 0,060 |
| DE | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 6,000 | 0 | 0 | 0 | 0,600 |
| DE | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 17,000 | 0 | 0 | 0 | 1,700 |
| DE | SOL/24-C. | Harilik merikeel | II ja IV püügipiirkonna liidu veed | 1 096,606 | 760,869 | 0 | 69,38 | 109,661 |
| DE | SOL/3A/BCD | Harilik merikeel | IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed | 28,085 | 21,720 | 0 | 77,32 | 2,808 |
| DE | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22–32 liidu veed | 13 793,824 | 13 592,720 | 0 | 98,54 | 201,104 |
| DE | WHB/*05-F. | Põhjaputassuu | Fääri saarte veed (eritingimus WHB/1X14 puhul) | 9 097,540 | 9 096,867 | 0 | 99,99 | 0,673 |
| DE | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 50 598,449 | 36 350,661 | 9 096,867 | 89,82 | 5 059,845 |
| DE | WHG/2AC4. | Merlang | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 215,969 | 46,098 | 42,677 | 41,11 | 21,597 |
| DE | WHG/56–14 | Merlang | VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 1,102 | 0 | 0 | 0 | 0,110 |
| DK | COD/03AN. | Tursk | Skagerrak | 4 661,417 | 3 664,934 | 0 | 78,62 | 466,142 |
| DK | COD/2A3AX4 | Tursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 7 362,970 | 2 717,950 | 3 400,624 | 83,10 | 736,297 |
| DK | GHL/2A-C46 | Süvalest | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed; Vb ja VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 17,782 | 0 | 0 | 0 | 1,778 |
| DK | HAD/2AC4. | Kilttursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 1 395,232 | 293,436 | 891,345 | 84,92 | 139,523 |
| DK | HAD/3A/BCD | Kilttursk | IIIa, alarajoonide 22–32 liidu veed | 2 001,978 | 886,262 | 0 | 44,27 | 200,198 |
| DK | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 3,300 | 1,975 | 0 | 59,85 | 0,330 |
| DK | HER/*04B. | Heeringas | IVc, VIId (eritingimus HER/4CXB7D puhul) | 673,695 | 0 | 0 | 0 | 67,369 |
| DK | HER/*04-C. | Heeringas | IV püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HER/03A. puhul) | 11 603,289 | 7 517,921 | 0 | 64,79 | 1 160,329 |
| DK | HER/*25B-F | Heeringas | II, Vb põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed) (eritingimus HER/1/2- puhul) | 2 524,000 | 0 | 0 | 0 | 252,400 |
| DK | HER/03A. | Heeringas | IIIa | 15 289,590 | 3 241,059 | 7 517,921 | 70,37 | 1 528,959 |
| DK | HER/03A-BC | Heeringas | IIIa | 6 232,593 | 370,759 | 0 | 5,95 | 623,259 |
| DK | HER/1/2- | Heeringas | I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 20 929,424 | 19 037,374 | 0 | 90,96 | 1 892,050 |
| DK | HER/2A47DX | Heeringas | IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed | 12 297,888 | 7 276,975 | 0 | 59,17 | 1 229,789 |
| DK | HER/3D-R30 | Heeringas | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed | 10 460,541 | 9 322,713 | 0 | 89,12 | 1 046,054 |
| DK | HER/4AB. | Heeringas | IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N | 100 839,390 | 92 119,820 | 3 728,955 | 95,05 | 4 990,615 |
| DK | HER/4CXB7D | Heeringas | IVc, VIId | 1 204,804 | 0 | 0 | 0 | 120,480 |
| DK | HER/5B6ANB | Heeringas | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 0,958 | 0,250 | 0 | 26,04 | 0,096 |
| DK | HKE/*03A. | Euroopa merluus | IIIa (eritingimus HKE/2AC4-C puhul) | 247,280 | 0 | 0 | 0 | 24,728 |
| DK | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 2 511,057 | 2 022,923 | 0 | 80,56 | 251,106 |
| DK | HKE/3A/BCD | Euroopa merluus | IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed | 1 233,390 | 631,155 | 0 | 51,17 | 123,339 |
| DK | HKE/571214 | Euroopa merluus | VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 1,040 | 0,650 | 0 | 62,5 | 0,104 |
| DK | HKE/8ABDE. | Euroopa merluus | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 0,500 | 0,200 | 0 | 40 | 0,050 |
| DK | JAX/*4BC7D | Stauriid ja seotud kaaspüük | IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna liidu veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 464,305 | 0 | 0 | 0 | 46,430 |
| DK | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonna liidu veed; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 9 560,397 | 6 123,941 | 0 | 64,06 | 956,040 |
| DK | LEZ/2AC4-C | Megrimid | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 97,738 | 47,903 | 0 | 49,01 | 9,774 |
| DK | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 1 128,441 | 539,145 | 0 | 47,78 | 112,844 |
| DK | NEP/3A/BCD | Norra salehomaar | IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed | 10 196,324 | 3 703,523 | 0 | 36,32 | 1 019,632 |
| DK | OTH/*2A-14 | Hirvkala, merlang ja makrell | IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 287,000 | 0 | 0 | 0 | 28,700 |
| DK | PLE/03AN. | Atlandi merilest | Skagerrak | 14 762,400 | 6 836,931 | 0 | 46,31 | 1 476,240 |
| DK | PLE/03AS. | Atlandi merilest | Kattegat | 2 294,900 | 700,128 | 0 | 30,51 | 229,490 |
| DK | PLE/2A3AX4 | Atlandi merilest | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 26 764,044 | 6 080,942 | 6 437,121 | 46,77 | 2 676,404 |
| DK | PLE/3BCD-C | Atlandi merilest | Alarajoonide 22–32 liidu veed | 5 659,700 | 1 681,646 | 0 | 29,71 | 565,970 |
| DK | POK/2C3A4. | Põhjaatlandi süsikas | IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 6 526,110 | 5 689,168 | 0 | 87,18 | 652,611 |
| DK | POK/56–14 | Põhjaatlandi süsikas | VI; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 6,055 | 5,214 | 0 | 86,04 | 0,605 |
| DK | SOL/24-C. | Harilik merikeel | II ja IV püügipiirkonna liidu veed | 671,003 | 432,267 | 0 | 64,42 | 67,100 |
| DK | SOL/3A/BCD | Harilik merikeel | IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed | 502,192 | 426,878 | 0 | 85,00 | 50,219 |
| DK | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22–32 liidu veed | 30 088,206 | 27 118,464 | 0 | 90,13 | 2 969,742 |
| DK | WHB/*05-F. | Põhjaputassuu | Fääri saarte veed (eritingimus WHB/1X14 puhul) | 5 411,260 | 0 | 0 | 0 | 541,126 |
| DK | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 67 767,619 | 60 920,406 | 7,828 | 89,91 | 6 776,762 |
| DK | WHG/2AC4. | Merlang | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 1 013,100 | 191,283 | 62,912 | 25,09 | 101,310 |
| EE | BLI/5B67- | Sinine molva | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 18,800 | 0 | 0 | 0 | 1,880 |
| EE | HER/03D.RG | Heeringas | Alarajoon 28.1 | 14 822,468 | 13 772,460 | 0 | 92,92 | 1 050,008 |
| EE | HER/3D-R30 | Heeringas | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed | 24 198,194 | 21 380,208 | 0 | 88,35 | 2 419,819 |
| EE | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22–32 liidu veed | 29 634,465 | 26 545,950 | 0 | 89,58 | 2 963,446 |
| ES | ALF/3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 78,974 | 75,154 | 0 | 95,17 | 3,82 |
| ES | ANF/08. | Anšoovis | VIII | 26 564,931 | 23 065,576 | 0 | 86,83 | 2 656,493 |
| ES | ANF/8C3411 | Merikuratlased | VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 3 364,445 | 1 672,291 | 0 | 49,70 | 336,444 |
| ES | BLI/5B67- | Sinine molva | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 399,977 | 116,827 | 0 | 29,21 | 39,998 |
| ES | BSF/56712- | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 334,276 | 237,942 | 0 | 71,18 | 33,428 |
| ES | BSF/8910- | Süsisaba | VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 32,400 | 31,922 | 0 | 98,52 | 0,478 |
| ES | GFB/*567- | Lima-niituimluts | V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus GFB/89- puhul) | 22,960 | 0 | 0 | 0 | 2,296 |
| ES | GFB/*89- | Lima-niituimluts | VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus GFB/567- puhul) | 55,888 | 0 | 0 | 0 | 5,589 |
| ES | GFB/567- | Lima-niituimluts | V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 711,896 | 404,057 | 0 | 56,76 | 71,190 |
| ES | GFB/89- | Lima-niituimluts | VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 284,415 | 188,586 | 0 | 66,31 | 28,441 |
| ES | GHL/2A-C46 | Süvalest | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed; Vb ja VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 70,000 | 39,198 | 0 | 56,00 | 7,000 |
| ES | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 39,620 | 28,125 | 0 | 70,99 | 3,962 |
| ES | HER/1/2- | Heeringas | I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 34,325 | 0 | 0 | 0 | 3,432 |
| ES | HKE/*57–14 | Euroopa merluus | VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus HKE/8ABDE. puhul) | 4 354,000 | 2 396,245 | 0 | 55,04 | 435,400 |
| ES | HKE/*8ABDE | Euroopa merluus | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (eritingimus HKE/571214 puhul) | 3 512,300 | 0 | 0 | 0 | 351,230 |
| ES | HKE/571214 | Euroopa merluus | VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 23 181,367 | 16 938,608 | 0 | 73,07 | 2 318,137 |
| ES | HKE/8ABDE. | Euroopa merluus | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 15 484,410 | 10 674,975 | 2 396,245 | 84,42 | 1 548,441 |
| ES | HKE/8C3411 | Euroopa merluus | VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 7 875,670 | 6 098,486 | 0 | 77,43 | 787,567 |
| ES | JAX/*08C2. | Stauriid ja seotud kaaspüük | VIIc (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 4 947,675 | 0 | 0 | 0 | 494,767 |
| ES | JAX/08C. | Stauriid | VIIIc | 13 570,801 | 12 213,721 | 0 | 90,00 | 1 357,080 |
| ES | JAX/09. | Stauriid | IX | 24 908,846 | 18 536,911 | 211,414 | 75,27 | 2 490,885 |
| ES | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonna liidu veed; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 7 955,575 | 1 407,994 | 0 | 17,70 | 795,557 |
| ES | LEZ/07. | Megrimid | VII | 3 745,570 | 2 834,813 | 85,350 | 77,96 | 374,557 |
| ES | LEZ/56–14 | Megrimid | Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; VI; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 710,396 | 335,759 | 0 | 47,26 | 71,040 |
| ES | LEZ/8ABDE. | Megrimid | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 632,454 | 584,930 | 0 | 92,49 | 47,524 |
| ES | LEZ/8C3411 | Megrimid | VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 1 125,080 | 755,945 | 0 | 67,19 | 112,508 |
| ES | MAC/*08B. | Harilik makrell | VIIb (eritingimus MAC/8C3411 puhul) | 3 543,520 | 278,708 | 0 | 7,87 | 354,352 |
| ES | MAC/2CX14- | Harilik makrell | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 528,001 | 475,200 | 0 | 90,00 | 52,801 |
| ES | MAC/8C3411 | Harilik makrell | VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 35 675,072 | 31 089,466 | 278,708 | 87,93 | 3 567,507 |
| ES | NEP/*07U16 | Norra salehomaar | ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (eritingimus NEP/07. puhul) | 80,000 | 57,986 | 0 | 72,48 | 8,000 |
| ES | NEP/07. | Norra salehomaar | VII | 1 406,421 | 15,633 | 57,986 | 5,23 | 140,642 |
| ES | NEP/5BC6. | Norra salehomaar | VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 349,625 | 0 | 0 | 0 | 34,962 |
| ES | NEP/8ABDE. | Norra salehomaar | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 4,512 | 0,098 | 0 | 2,17 | 0,451 |
| ES | POK/56–14 | Põhjaatlandi süsikas | VI; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 162,878 | 4,064 | 0 | 2,50 | 16,288 |
| ES | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 256,060 | 231,169 | 0 | 90,28 | 24,891 |
| ES | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 2 822,930 | 1 113,395 | 278,398 | 49,30 | 282,293 |
| ES | SBR/*678- | Besuugo | VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus SBR/09- puhul) | 10,960 | 0 | 0 | 0 | 1,096 |
| ES | SBR/09- | Besuugo | IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 117,222 | 47,315 | 0 | 40,36 | 11,722 |
| ES | SBR/10- | Besuugo | X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 5,569 | 0 | 0 | 0 | 0,557 |
| ES | SBR/678- | Besuugo | VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 126,498 | 111,596 | 0 | 88,22 | 12,650 |
| ES | SOL/8AB. | Harilik merikeel | VIIIa ja VIIIb | 8,524 | 8,392 | 0 | 98,50 | 0,132 |
| ES | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 25 620,092 | 17,289 | 0 | 0,07 | 2 562,009 |
| ES | WHB/8C3411 | Põhjaputassuu | VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 46 158,862 | 26 008,734 | 0 | 56,35 | 4 615,886 |
| ES | WHG/56–14 | Merlang | VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 0,311 | 0 | 0 | 0 | 0,031 |
| FI | HER/30/31. | Heeringas | Alarajoonid 30–31 | 128 256,875 | 93 688,775 | 0 | 73,05 | 12 825,687 |
| FI | HER/3D-R30 | Heeringas | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed | 45 980,260 | 40 563,987 | 0 | 88,22 | 4 598,026 |
| FR | ALF/3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 19,001 | 10,372 | 0 | 54,59 | 1,900 |
| FR | ANF/08. | Anšoovis | VIII | 5 596,980 | 2 404,103 | 0 | 42,95 | 559,698 |
| FR | ANF/8C3411 | Merikuratlased | VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 58,777 | 7,960 | 0 | 13,54 | 5,878 |
| FR | BLI/5B67- | Sinine molva | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 8 689,851 | 1 019,719 | 0 | 11,73 | 868,985 |
| FR | BSF/56712- | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 2 759,444 | 1 775,157 | 0 | 64,33 | 275,944 |
| FR | BSF/8910- | Süsisaba | VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 29,222 | 2,371 | 0 | 8,11 | 2,922 |
| FR | COD/07A. | Tursk | VIIa | 7,112 | 0,201 | 0 | 2,83 | 0,711 |
| FR | COD/07D. | Tursk | VIId | 1 860,381 | 91,881 | 0 | 4,94 | 186,038 |
| FR | COD/2A3AX4 | Tursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 1 074,300 | 406,749 | 4,790 | 38,31 | 107,430 |
| FR | COD/7XAD34 | Tursk | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 2 180,638 | 1 385,593 | 0 | 63,54 | 218,064 |
| FR | GFB/*567- | Lima-niituimluts | V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus GFB/89- puhul) | 1,438 | 0 | 0 | 0 | 0,144 |
| FR | GFB/*89- | Lima-niituimluts | VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus GFB/567- puhul) | 56,158 | 0 | 0 | 0 | 5,616 |
| FR | GFB/1012- | Lima-niituimluts | X ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 10,111 | 0 | 0 | 0 | 1,011 |
| FR | GFB/1234- | Lima-niituimluts | I, II, III ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 10,111 | 1,572 | 0 | 15,55 | 1,011 |
| FR | GFB/567- | Lima-niituimluts | V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 729,014 | 435,462 | 0 | 59,73 | 72,901 |
| FR | GFB/89- | Lima-niituimluts | VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 21,856 | 17,916 | 0 | 81,96 | 2,186 |
| FR | GHL/2A-C46 | Süvalest | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed; Vb ja VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 474,421 | 231,937 | 0 | 48,89 | 47,442 |
| FR | HAD/*2AC4. | Kilttursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HAD/5BC6A. puhul) | 20,400 | 0 | 0 | 0 | 2,040 |
| FR | HAD/2AC4. | Kilttursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 831,397 | 142,736 | 0,717 | 17,25 | 83,140 |
| FR | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 245,418 | 68,344 | 0 | 27,85 | 24,542 |
| FR | HAD/6B1214 | Kilttursk | VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 404,108 | 0 | 0 | 0 | 40,411 |
| FR | HAD/7X7A34 | Kilttursk | VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 5 345,182 | 5 029,253 | 0 | 94,09 | 315,929 |
| FR | HER/*04B. | Heeringas | IVc, VIId (eritingimus HER/4CXB7D puhul) | 7 430,050 | 843,700 | 0 | 11,36 | 743,005 |
| FR | HER/2A47DX | Heeringas | IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed | 63,280 | 0 | 0 | 0 | 6,328 |
| FR | HER/4AB. | Heeringas | IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N | 18 569,499 | 17 673,505 | 0 | 95,17 | 895,994 |
| FR | HER/4CXB7D | Heeringas | IVc, VIId | 12 363,558 | 10 283,475 | 843,700 | 90,00 | 1 236,356 |
| FR | HER/5B6ANB | Heeringas | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 6,282 | 0 | 0 | 0 | 0,628 |
| FR | HER/7G-K. | Heeringas | VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 552,995 | 0,032 | 0 | 0,01 | 55,299 |
| FR | HKE/*03A. | Euroopa merluus | IIIa (eritingimus HKE/2AC4-C puhul) | 54,770 | 0 | 0 | 0 | 5,477 |
| FR | HKE/*57–14 | Euroopa merluus | VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus HKE/8ABDE puhul) | 7 890,510 | 0 | 0 | 0 | 789,051 |
| FR | HKE/*8ABDE | Euroopa merluus | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (eritingimus HKE/571214 puhul) | 3 529,720 | 0 | 0 | 0 | 352,972 |
| FR | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 2 736,081 | 2 458,064 | 0 | 89,84 | 273,608 |
| FR | HKE/571214 | Euroopa merluus | VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 31 275,511 | 24 569,461 | 0 | 78,56 | 3 127,551 |
| FR | HKE/8ABDE. | Euroopa merluus | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 33 632,157 | 17 399,700 | 0 | 51,74 | 3 363,216 |
| FR | HKE/8C3411 | Euroopa merluus | VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 721,184 | 75,251 | 0 | 10,43 | 72,118 |
| FR | JAX/*07D. | Stauriid ja seotud kaaspüük | VIId (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 163,452 | 122,121 | 0 | 74,71 | 16,345 |
| FR | JAX/*08C2 | Stauriid ja seotud kaaspüük | VIIc (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 1 858,355 | 0 | 0 | 0 | 185,835 |
| FR | JAX/*4BC7D | Stauriid ja seotud kaaspüük | IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna liidu veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 206,466 | 0 | 0 | 0 | 20,647 |
| FR | JAX/08C. | Stauriid | VIIIc | 235,238 | 0,814 | 0 | 0,35 | 23,524 |
| FR | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 6 665,783 | 4 422,335 | 122,121 | 68,18 | 666,578 |
| FR | LEZ/*8ABDE. | Megrimid | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (eritingimus LEZ/07. puhul) | 564,550 | 505,772 | 0 | 89,59 | 56,455 |
| FR | LEZ/07. | Megrimid | VII | 5 723,092 | 3 835,498 | 505,772 | 75,86 | 572,309 |
| FR | LEZ/2AC4-C | Megrimid | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 39,678 | 38,717 | 0 | 97,57 | 0,961 |
| FR | LEZ/56–14 | Megrimid | Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; VI; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 2 769,472 | 132,612 | 0 | 4,79 | 276,947 |
| FR | LEZ/8ABDE. | Megrimid | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 918,786 | 807,710 | 0 | 87,91 | 91,879 |
| FR | LEZ/8C3411 | Megrimid | VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 39,725 | 0,590 | 0 | 1,49 | 3,972 |
| FR | MAC/*02AN- | Harilik makrell | IIa püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2A34. puhul) | 271,000 | 0 | 0 | 0 | 27,100 |
| FR | MAC/*08B. | Harilik makrell | VIIb (eritingimus MAC/8C3411 puhul) | 23,120 | 0 | 0 | 0 | 2,312 |
| FR | MAC/*2AN- | Harilik makrell | IIa püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 1 404,000 | 0 | 0 | 0 | 140,400 |
| FR | MAC/*3A4BC | Harilik makrell | IIIa ja IVbc (eritingimus MAC/2A34. puhul) | 2 391,675 | 0 | 0 | 0 | 239,167 |
| FR | MAC/*4A-EN | Harilik makrell | IIa püügipiirkonna liidu veed; IVa püügipiirkonna liidu ja Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 11 536,875 | 3 788,366 | 0 | 32,84 | 1 153,687 |
| FR | MAC/*8ABD. | Harilik makrell | VIIIa, VIIIb ja VIIId (eritingimus MAC/8C3411 puhul) | 73,548 | 0 | 0 | 0 | 7,355 |
| FR | MAC/*FRO1 | Harilik makrell | Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2A34. puhul) | 278,000 | 0 | 0 | 0 | 27,800 |
| FR | MAC/*FRO2 | Harilik makrell | Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 1 438,000 | 0 | 0 | 0 | 143,800 |
| FR | MAC/2A34. | Harilik makrell | IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu veed | 2 379,480 | 2 141,551 | 0 | 90,00 | 237,948 |
| FR | MAC/2CX14- | Harilik makrell | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 22 983,205 | 16 799,253 | 3 788,366 | 89,58 | 2 298,320 |
| FR | MAC/8C3411 | Harilik makrell | VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 280,944 | 98,378 | 0 | 35,02 | 28,094 |
| FR | NEP/*07U16 | Norra salehomaar | ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (eritingimus NEP/07. puhul) | 525,560 | 0 | 0 | 0 | 52,556 |
| FR | NEP/07. | Norra salehomaar | VII | 6 688,635 | 416,602 | 0 | 6,23 | 668,863 |
| FR | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 48,397 | 15,067 | 0 | 31,13 | 4,840 |
| FR | NEP/5BC6. | Norra salehomaar | VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 147,689 | 0 | 0 | 0 | 14,769 |
| FR | NEP/8ABDE. | Norra salehomaar | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 4 324,883 | 3 433,404 | 0 | 79,39 | 432,488 |
| FR | OTH/*07D. | Hirvkala ja merlang | VIId (eritingimus JAX/*07D puhul) | 9,471 | 0 | 0 | 0 | 0,947 |
| FR | OTH/*08C2 | Hirvkala ja merlang | VIIc (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 93,238 | 0 | 0 | 0 | 9,324 |
| FR | OTH/*2A-14 | Hirvkala, merlang ja makrell | IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul) | 1 186,466 | 0 | 0 | 0 | 118,647 |
| FR | PLE/2A3AX4 | Atlandi merilest | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 1 551,142 | 151,034 | 0,003 | 9,74 | 155,114 |
| FR | PLE/7DE. | Atlandi merilest | VIId ja VIIe | 5 846,067 | 1 640,249 | 0 | 28,06 | 584,607 |
| FR | POK/2C3A4. | Põhjaatlandi süsikas | IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 20 534,739 | 10 871,729 | 0 | 52,94 | 2 053,474 |
| FR | POK/56–14 | Põhjaatlandi süsikas | VI; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 6 041,636 | 4 008,413 | 0 | 66,35 | 604,164 |
| FR | RNG/*5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul) | 9,911 | 0 | 0 | 0 | 0,991 |
| FR | RNG/*8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul) | 288,182 | 0 | 0 | 0 | 28,818 |
| FR | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 2 881,820 | 115,195 | 3,660 | 4,12 | 288,182 |
| FR | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 99,110 | 0 | 0,071 | 0,07 | 9,911 |
| FR | SBR/678- | Besuugo | VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 19,483 | 16,321 | 0 | 83,78 | 1,948 |
| FR | SOL/07D. | Harilik merikeel | VIId | 1 805,544 | 1 177,566 | 0 | 65,22 | 180,554 |
| FR | SOL/07E. | Harilik merikeel | VIIe | 375,454 | 198,191 | 0 | 52,79 | 37,545 |
| FR | SOL/24-C. | Harilik merikeel | II ja IV püügipiirkonna liidu veed | 734,086 | 392,970 | 0 | 53,53 | 73,409 |
| FR | SOL/7FG. | Harilik merikeel | VIIf ja VIIg | 59,285 | 48,742 | 0 | 82,21 | 5,928 |
| FR | SOL/8AB. | Harilik merikeel | VIIIa ja VIIIb | 3 249,369 | 2 953,308 | 0 | 90,89 | 296,061 |
| FR | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 13 724,371 | 13 042,358 | 60,000 | 95,47 | 622,013 |
| FR | WHG/2AC4. | Merlang | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 2 206,700 | 952,511 | 0 | 43,16 | 220,670 |
| FR | WHG/56–14 | Merlang | VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 28,713 | 3,365 | 0 | 11,72 | 2,871 |
| FR | WHG/7X7A-C | Merlang | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 18 264,945 | 7 633,255 | 0 | 41,79 | 1 826,494 |
| IE | BLI/5B67- | Sinine molva | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 33,446 | 0 | 0 | 0 | 3,345 |
| IE | BSF/56712- | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 0,113 | 0 | 0 | 0 | 0,011 |
| IE | COD/07A. | Tursk | VIIa | 80,762 | 54,348 | 0 | 67,30 | 8,076 |
| IE | COD/7XAD34 | Tursk | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 800,946 | 641,972 | 0 | 80,15 | 80,095 |
| IE | GFB/567- | Lima-niituimluts | V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 84,753 | 6,293 | 0 | 7,43 | 8,475 |
| IE | GHL/2A-C46 | Süvalest | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed; Vb ja VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 1,281 | 0 | 0 | 0 | 0,128 |
| IE | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 712,315 | 640,948 | 0 | 89,98 | 71,231 |
| IE | HAD/6B1214 | Kilttursk | VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 555,387 | 500,023 | 0 | 90,03 | 55,364 |
| IE | HAD/7X7A34 | Kilttursk | VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 1 732,225 | 1 684,398 | 0 | 97,24 | 47,827 |
| IE | HER/07A/MM | Heeringas | VIIa | 243,112 | 183,970 | 0 | 75,67 | 24,311 |
| IE | HER/1/2- | Heeringas | I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 3 797,347 | 3 494,648 | 0 | 92,03 | 302,699 |
| IE | HER/4AB. | Heeringas | IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N | 998,839 | 867,644 | 0 | 86,87 | 99,884 |
| IE | HER/5B6ANB | Heeringas | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 197,868 | 8,804 | 0 | 4,45 | 19,787 |
| IE | HER/7G-K. | Heeringas | VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 14 287,075 | 10 016,729 | 0 | 70,11 | 1 428,707 |
| IE | HKE/571214 | Euroopa merluus | VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 3 860,854 | 3 485,014 | 0 | 90,27 | 375,840 |
| IE | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 26 542,565 | 23 920,233 | 0 | 90,12 | 2 622,332 |
| IE | LEZ/07. | Megrimid | VII | 2 788,545 | 2 511,894 | 0 | 90,08 | 276,651 |
| IE | LEZ/56–14 | Megrimid | Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; VI; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 794,483 | 694,169 | 0 | 87,37 | 79,448 |
| IE | MAC/*2AN- | Harilik makrell | IIa püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 7 717,540 | 0 | 0 | 0 | 771,754 |
| IE | MAC/*4A-EN | Harilik makrell | IIa püügipiirkonna liidu veed; IVa püügipiirkonna liidu ja Norra veed. (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 57 276,470 | 35 957,335 | 0 | 62,78 | 5 727,647 |
| IE | MAC/*FRO2 | Harilik makrell | Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul) | 7 796,200 | 0 | 0 | 0 | 779,620 |
| IE | NEP/*07U16 | Norra salehomaar | ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (eritingimus NEP/07. puhul) | 2 198,377 | 1 978,701 | 0 | 90,01 | 219,676 |
| IE | NEP/07. | Norra salehomaar | VII | 10 118,508 | 6 076,547 | 1 978,701 | 79,61 | 1 011,851 |
| IE | NEP/5BC6. | Norra salehomaar | VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 246,452 | 122,004 | 0 | 49,50 | 24,645 |
| IE | POK/56–14 | Põhjaatlandi süsikas | VI; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 376,884 | 171,148 | 0 | 45,41 | 37,688 |
| IE | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 171,000 | 0,474 | 0 | 0,28 | 17,100 |
| IE | RNG/8X14- | Kalju-tömppeakala | VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 4,550 | 0 | 0 | 0 | 0,455 |
| IE | SOL/7FG. | Harilik merikeel | VIIf ja VIIg | 30,322 | 28,313 | 0 | 93,38 | 2,009 |
| IE | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 49 510,435 | 44 560,167 | 0 | 90,00 | 4 951,043 |
| IE | WHG/56–14 | Merlang | VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 67,164 | 60,062 | 0 | 89,43 | 6,716 |
| IE | WHG/7X7A-C | Merlang | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 8 012,821 | 6 334,887 | 0 | 79,06 | 801,282 |
| LT | HER/3D-R30 | Heeringas | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed | 6 469,141 | 4 036,885 | 0 | 62,40 | 646,914 |
| LT | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22–32 liidu veed | 12 695,051 | 12 480,058 | 0 | 98,31 | 214,993 |
| NL | COD/03AN. | Tursk | Skagerrak | 36,610 | 36,600 | 0 | 99,97 | 0,010 |
| NL | COD/07D. | Tursk | VIId | 56,150 | 19,952 | 0 | 35,53 | 5,615 |
| NL | COD/2A3AX4 | Tursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 799,900 | 604,729 | 13,518 | 77,29 | 79,990 |
| NL | COD/7XAD34 | Tursk | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 0,163 | 0,100 | 0 | 62,50 | 0,016 |
| NL | GFB/567- | Lima-niituimluts | V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 0,054 | 0 | 0 | 0 | 0,005 |
| NL | GHL/2A-C46 | Süvalest | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed; Vb ja VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 1,600 | 0,360 | 0 | 22,50 | 0,160 |
| NL | HAD/2AC4. | Kilttursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 134,951 | 65,957 | 6,582 | 53,75 | 13,495 |
| NL | HAD/3A/BCD | Kilttursk | IIIa, alarajoonide 22–32 liidu veed | 20,412 | 20,056 | 0 | 98,27 | 0,356 |
| NL | HAD/7X7A34 | Kilttursk | VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 12,400 | 11,590 | 0 | 93,47 | 0,810 |
| NL | HER/1/2- | Heeringas | I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 6 262,318 | 5 464,566 | 581,641 | 96,55 | 216,111 |
| NL | HER/2A47DX | Heeringas | IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed | 112,622 | 15,492 | 0 | 13,76 | 11,262 |
| NL | HER/4AB. | Heeringas | IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N | 56 885,900 | 56 751,109 | 0 | 99,76 | 134,791 |
| NL | HER/4CXB7D | Heeringas | IVc, VIId | 26 594,672 | 12 744,372 | 12 883,22 | 96,36 | 967,080 |
| NL | HER/5B6ANB | Heeringas | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 897,902 | 815,042 | 0 | 90,77 | 82,86 |
| NL | HER/7G-K. | Heeringas | VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 910,542 | 634,256 | 0 | 69,66 | 91,054 |
| NL | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 54,914 | 47,699 | 3,11 | 92,53 | 4,105 |
| NL | HKE/571214 | Euroopa merluus | VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 303,116 | 124,220 | 0 | 40,98 | 30,312 |
| NL | HKE/8ABDE. | Euroopa merluus | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 42,781 | 0 | 0 | 0 | 4,278 |
| NL | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 26 027,115 | 14 319,321 | 2 298,337 | 63,85 | 2 602,711 |
| NL | LEZ/2AC4-C | Megrimid | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 25,200 | 3,653 | 0 | 14,50 | 2,520 |
| NL | MAC/2A34. | Harilik makrell | IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu veed | 2 740,456 | 1 382,240 | 1 064,713 | 89,29 | 274,046 |
| NL | MAC/2CX14- | Harilik makrell | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 41 027,009 | 22 347,471 | 17 131,121 | 96,23 | 1 548,417 |
| NL | MAC/8C3411 | Harilik makrell | VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 20,210 | 0 | 0 | 0 | 2,021 |
| NL | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 1 649,769 | 1 475,375 | 0 | 89,43 | 164,977 |
| NL | PLE/03AN. | Atlandi merilest | Skagerrak | 2 817,200 | 1 478,880 | 0 | 52,49 | 281,72 |
| NL | PLE/07A. | Atlandi merilest | VIIa | 9,949 | 0 | 0 | 0 | 0,995 |
| NL | PLE/2A3AX4 | Atlandi merilest | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 57 584,500 | 25 447,491 | 3 471,358 | 50,22 | 5 758,450 |
| NL | PLE/7DE. | Atlandi merilest | VIId ja VIIe | 89,200 | 81,951 | 0 | 91,87 | 7,249 |
| NL | POK/2C3A4. | Põhjaatlandi süsikas | IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 209,943 | 188,634 | 0 | 89,85 | 20,994 |
| NL | SOL/24-C. | Harilik merikeel | II ja IV püügipiirkonna liidu veed | 12 590,552 | 9 064,134 | 0 | 71,99 | 1 259,055 |
| NL | SOL/3A/BCD | Harilik merikeel | IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed | 37,470 | 31,212 | 0 | 83,30 | 3,747 |
| NL | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 86 978,356 | 71 438,151 | 9 491,707 | 93,05 | 6 048,498 |
| NL | WHG/2AC4. | Merlang | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 841,481 | 661,446 | 0,543 | 78,67 | 84,148 |
| NL | WHG/7X7A-C | Merlang | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 682,434 | 613,475 | 0 | 89,90 | 68,243 |
| PL | HER/3D-R30 | Heeringas | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed | 50 907,880 | 39 631,024 | 0 | 77,85 | 5 090,788 |
| PL | PLE/3BCD-C | Atlandi merilest | Alarajoonide 22–32 liidu veed | 694,500 | 293,640 | 0 | 42,28 | 69,450 |
| PL | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22–32 liidu veed | 75 783,185 | 69 971,317 | 0 | 92,33 | 5 811,868 |
| PT | ANF/8C3411 | Merikuratlased | VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 750,843 | 679,947 | 0 | 90,56 | 70,896 |
| PT | BSF/8910- | Süsisaba | VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 3 679,338 | 2 305,232 | 0 | 62,65 | 367,934 |
| PT | GFB/1012- | Lima-niituimluts | X ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 44,990 | 17,779 | 0 | 39,52 | 4,499 |
| PT | HER/1/2- | Heeringas | I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 4,160 | 0 | 0 | 0 | 0,416 |
| PT | HKE/8C3411 | Euroopa merluus | VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 2 892,411 | 1 754,359 | 0 | 60,65 | 289,241 |
| PT | JAX/08C. | Stauriid | VIIIc | 1 329,631 | 1 109,918 | 0 | 83,48 | 132,963 |
| PT | JAX/09. | Stauriid | IX | 55 921,246 | 25 120,174 | 528,805 | 45,87 | 5 592,125 |
| PT | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 1,779 | 0 | 0 | 0 | 0,178 |
| PT | MAC/8C3411 | Harilik makrell | VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 6 440,691 | 4 591,601 | 0 | 71,29 | 644,069 |
| PT | SBR/10- | Besuugo | X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 541,462 | 517,230 | 0 | 95,53 | 24,232 |
| PT | WHB/8C3411 | Põhjaputassuu | VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 11 013,035 | 4 337,122 | 0 | 39,38 | 1 101,303 |
| SE | COD/03AN. | Tursk | Skagerrak | 821,024 | 556,518 | 0 | 67,78 | 82,102 |
| SE | COD/2A3AX4 | Tursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 44,510 | 31,073 | 1,022 | 72,11 | 4,451 |
| SE | HAD/2AC4. | Kilttursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 162,308 | 12,967 | 0,022 | 8,00 | 16,231 |
| SE | HAD/3A/BCD | Kilttursk | IIIa, alarajoonide 22–32 liidu veed | 236,790 | 113,745 | 0 | 48,04 | 23,679 |
| SE | HER/03A. | Heeringas | IIIa | 29 881,622 | 18 731,090 | 10 155,375 | 96,67 | 995,157 |
| SE | HER/03A-BC | Heeringas | IIIa | 1 007,696 | 805,199 | 0 | 79,90 | 100,770 |
| SE | HER/1/2- | Heeringas | I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 1 318,329 | 766,221 | 438,740 | 91,40 | 113,368 |
| SE | HER/2A47DX | Heeringas | IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed | 57,640 | 34,334 | 0 | 59,57 | 5,764 |
| SE | HER/30/31. | Heeringas | Alarajoonid 30–31 | 28 790,075 | 10 475,338 | 0 | 36,39 | 2 879,007 |
| SE | HER/3D-R30 | Heeringas | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed | 57 125,245 | 50 587,636 | 0 | 88,56 | 5 712,524 |
| SE | HER/4AB. | Heeringas | IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N | 7 497,641 | 7 491,728 | 5,265 | 99,99 | 0,648 |
| SE | HKE/3A/BCD | Euroopa merluus | IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed | 289,458 | 53,415 | 0 | 18,45 | 28,946 |
| SE | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 193,397 | 0 | 0 | 0 | 19,340 |
| SE | MAC/2A34. | Harilik makrell | IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu veed | 3 930,161 | 2 903,805 | 990,771 | 99,09 | 35,585 |
| SE | NEP/3A/BCD | Norra salehomaar | IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed | 3 647,754 | 1 421,349 | 0 | 38,97 | 364,775 |
| SE | PLE/03AN. | Atlandi merilest | Skagerrak | 785,100 | 159,573 | 0 | 20,33 | 78,510 |
| SE | PLE/03AS. | Atlandi merilest | Kattegat | 257,500 | 95,596 | 0 | 37,12 | 25,750 |
| SE | PLE/3BCD-C | Atlandi merilest | Alarajoonide 22–32 liidu veed | 472,806 | 30,126 | 0 | 6,37 | 47,281 |
| SE | POK/2C3A4. | Põhjaatlandi süsikas | IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 605,268 | 437,201 | 0 | 72,23 | 60,527 |
| SE | SOL/3A/BCD | Harilik merikeel | IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed | 24,780 | 19,961 | 0 | 80,55 | 2,478 |
| SE | SPR/3BCD-C | Kilu | Alarajoonide 22–32 liidu veed | 50 861,068 | 49 834,193 | 0 | 97,98 | 1 026,875 |
| SE | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 219,664 | 138,524 | 0 | 63,06 | 21,966 |
| SE | WHG/2AC4. | Merlang | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 13,200 | 4,533 | 0 | 34,34 | 1,320 |
| UK | ALF/3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 9,110 | 0,432 | 0 | 4,74 | 0,911 |
| UK | BLI/5B67- | Sinine molva | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 2 229,925 | 644,724 | 0 | 28,91 | 222,992 |
| UK | BSF/56712- | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 197,387 | 100,934 | 0 | 51,13 | 19,739 |
| UK | COD/07A. | Tursk | VIIa | 55,560 | 40,950 | 0 | 73,70 | 5,556 |
| UK | COD/07D. | Tursk | VIId | 258,679 | 47,676 | 0 | 18,43 | 25,868 |
| UK | COD/2A3AX4 | Tursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 20 274,178 | 15 615,494 | 2 795,552 | 90,81 | 1 863,132 |
| UK | COD/7XAD34 | Tursk | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 252,489 | 184,755 | 0 | 73,17 | 25,249 |
| UK | GFB/567- | Lima-niituimluts | V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 896,968 | 99,720 | 0 | 11,12 | 89,697 |
| UK | GHL/2A-C46 | Süvalest | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed; Vb ja VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 964,387 | 147,878 | 0 | 15,33 | 96,439 |
| UK | HAD/2AC4. | Kilttursk | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 27 924,370 | 20 374,564 | 5 101,061 | 91,23 | 2 448,745 |
| UK | HAD/5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 3 348,692 | 2 463,833 | 0 | 73,58 | 334,869 |
| UK | HAD/6B1214 | Kilttursk | VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 3 995,058 | 3 886,098 | 0 | 97,27 | 108,960 |
| UK | HAD/7X7A34 | Kilttursk | VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed | 770,731 | 689,602 | 0 | 89,47 | 77,073 |
| UK | HER/07A/MM | Heeringas | VIIa | 4 090,526 | 3 695,960 | 0 | 90,35 | 394,566 |
| UK | HER/1/2- | Heeringas | I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 4 560,869 | 4 421,770 | 0 | 96,95 | 139,099 |
| UK | HER/4AB. | Heeringas | IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N | 68 719,392 | 66 524,581 | 1 293,016 | 98,69 | 901,795 |
| UK | HER/4CXB7D | Heeringas | IVc, VIId | 4 303,151 | 2 492,047 | 1 786,300 | 99,42 | 24,804 |
| UK | HER/5B6ANB | Heeringas | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 3 606,810 | 3 356,220 | 0 | 93,05 | 250,590 |
| UK | HER/7G-K. | Heeringas | VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 380,500 | 66,632 | 0 | 17,51 | 38,050 |
| UK | HKE/2AC4-C | Euroopa merluus | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 6 797,189 | 6 129,105 | 0 | 90,17 | 668,084 |
| UK | HKE/571214 | Euroopa merluus | VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 8 648,506 | 6 408,658 | 8,482 | 74,20 | 864,851 |
| UK | JAX/2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 3 791,522 | 912,428 | 409,000 | 34,85 | 379,152 |
| UK | LEZ/07. | Megrimid | VII | 3 059,956 | 2 664,462 | 0 | 87,08 | 305,995 |
| UK | LEZ/2AC4-C | Megrimid | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 2 743,685 | 1 174,057 | 0 | 42,79 | 274,368 |
| UK | LEZ/56–14 | Megrimid | Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; VI; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 1 959,246 | 754,840 | 0 | 38,53 | 195,925 |
| UK | MAC/2A34. | Harilik makrell | IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu veed | 3 991,428 | 3 588,768 | 333,952 | 98,28 | 68,708 |
| UK | NEP/07. | Norra salehomaar | VII | 9 483,155 | 6 290,627 | 340,019 | 69,92 | 948,315 |
| UK | NEP/2AC4-C | Norra salehomaar | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed | 16 153,130 | 11 949,933 | 0 | 73,98 | 1 615,313 |
| UK | NEP/5BC6. | Norra salehomaar | VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 17 474,623 | 11 580,543 | 0 | 66,27 | 1 747,462 |
| UK | PLE/2A3AX4 | Atlandi merilest | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat | 32 213,647 | 13 978,322 | 983,846 | 46,45 | 3 221,365 |
| UK | PLE/7DE. | Atlandi merilest | VIId ja VIIe | 2 741,096 | 2 407,296 | 0 | 87,82 | 274,110 |
| UK | POK/2C3A4. | Põhjaatlandi süsikas | IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 11 004,725 | 8 673,945 | 0 | 78,82 | 1 100,472 |
| UK | POK/56–14 | Põhjaatlandi süsikas | VI; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 3 258,975 | 2 640,610 | 0 | 81,03 | 325,897 |
| UK | RNG/5B67- | Kalju-tömppeakala | Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 169,640 | 7,942 | 1,469 | 5,55 | 16,964 |
| UK | SOL/07D. | Harilik merikeel | VIId | 394,216 | 342,741 | 0 | 86,94 | 39,422 |
| UK | SOL/07E. | Harilik merikeel | VIIe | 804,826 | 737,606 | 0 | 91,65 | 67,220 |
| UK | SOL/24-C. | Harilik merikeel | II ja IV püügipiirkonna liidu veed | 939,830 | 510,842 | 0 | 54,35 | 93,983 |
| UK | SOL/7FG. | Harilik merikeel | VIIf ja VIIg | 172,304 | 149,215 | 0 | 86,60 | 17,230 |
| UK | WHB/1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 73 710,920 | 66 385,653 | 0 | 90,06 | 7 325,267 |
| UK | WHG/2AC4. | Merlang | IV; IIa püügipiirkonna liidu veed | 10 578,237 | 8 541,792 | 674,458 | 87,12 | 1 057,824 |
| UK | WHG/56–14 | Merlang | VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 124,595 | 124,535 | 0 | 99,95 | 0,060 |
| UK | WHG/7X7A-C | Merlang | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk | 2 116,262 | 959,986 | 0 | 45,36 | 211,626 |

Riigi kood

Kalavaru kood

Liik

Piirkonna nimetus

2017. aasta lõplik kvoot (1) (tonnides)

Püük 2017. aastal (tonnides)

Eritingimustel (2) püük 2017. aastal (tonnides)

Lõplikust kvoodist kasutatud (%)

Ülekantud kogus (tonnides)

BE

COD/07A.

Tursk

VIIa

5,342

5,117

0

95,82

0,225

BE

COD/07D.

Tursk

VIId

96,435

17,498

0

18,14

9,643

BE

COD/2A3AX4

Tursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

898,275

696,571

0

77,54

89,827

BE

COD/7XAD34

Tursk

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

109,865

82,143

0

74,76

10,986

BE

HAD/2AC4.

Kilttursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

234,869

30,338

0

12,92

23,487

BE

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

1,450

0

0

0

0,145

BE

HAD/6B1214

Kilttursk

VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

1,082

0

0

0

0,108

BE

HAD/7X7A34

Kilttursk

VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

115,625

111,392

0

96,33

4,233

BE

HER/4CXB7D

Heeringas

IVc, VIId

117,681

13,080

0

11,11

11,768

BE

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

53,590

34,950

0

65,22

5,359

BE

HKE/571214

Euroopa merluus

VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

265,795

46,006

0

17,31

26,579

BE

HKE/8ABDE.

Euroopa merluus

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

21,965

4,904

0

22,32

2,196

BE

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

1,050

0,330

0

31,43

0,105

BE

LEZ/07.

Megrimid

VII

391,423

346,415

14,464

92,20

30,544

BE

LEZ/2AC4-C

Megrimid

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

11,969

0,008

0

0,07

1,197

BE

MAC/2A34.

Harilik makrell

IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu veed

108,807

107,122

0

98,45

1,685

BE

NEP/07.

Norra salehomaar

VII

17,571

1,129

0

6,43

1,757

BE

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

1 401,445

1 114,359

0

79,51

140,144

BE

NEP/8ABDE.

Norra salehomaar

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

5,056

0,175

0

3,46

0,506

BE

PLE/2A3AX4

Atlandi merilest

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

8 409,159

5 319,257

0

63,26

840,916

BE

PLE/7DE.

Atlandi merilest

VIId ja VIIe

2 572,927

2 341,557

0

91,01

231,370

BE

POK/2C3A4.

Põhjaatlandi süsikas

IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

15,000

14,988

0

99,92

0,012

BE

SOL/07D.

Harilik merikeel

VIId

890,356

697,391

0

78,33

89,036

BE

SOL/07E.

Harilik merikeel

VIIe

56,923

55,552

0

97,60

1,371

BE

SOL/24-C.

Harilik merikeel

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

1 494,452

556,950

0

37,27

149,445

BE

SOL/7FG.

Harilik merikeel

VIIf ja VIIg

578,064

553,782

0

95,80

24,282

BE

SOL/8AB.

Harilik merikeel

VIIIa ja VIIIb

270,979

267,032

0

98,54

3,947

BE

WHG/2AC4.

Merlang

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

130,500

71,341

0

54,67

13,050

BE

WHG/7X7A-C

Merlang

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

417,844

230,902

0

55,26

41,784

DE

BLI/5B67-

Sinine molva

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

101,445

0

0

0

10,144

DE

BSF/56712-

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

24,000

0

0

0

2,400

DE

COD/03AN.

Tursk

Skagerrak

116,254

73,715

0

63,41

11,625

DE

COD/2A3AX4

Tursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

2 879,660

604,587

1 725,493

80,92

287,966

DE

GFB/*89-

Lima-niituimluts

VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus GFB/567- puhul)

0,880

0

0

0

0,088

DE

GFB/1234-

Lima-niituimluts

I, II, III ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

9,000

0,047

0

0,52

0,900

DE

GFB/567-

Lima-niituimluts

V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

11,000

0

0

0

1,100

DE

GHL/2A-C46

Süvalest

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed; Vb ja VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

24,343

0,003

0

0,01

2,434

DE

HAD/*2AC4.

Kilttursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HAD/5BC6A. puhul)

0,500

0

0

0

0,050

DE

HAD/2AC4.

Kilttursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

809,313

166,986

443,878

75,48

80,931

DE

HAD/3A/BCD

Kilttursk

IIIa, alarajoonide 22–32 liidu veed

124,395

62,536

0

50,27

12,439

DE

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

5,865

0

0

0

0,586

DE

HAD/6B1214

Kilttursk

VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

38,473

0

0

0

3,847

DE

HER/*04B.

Heeringas

IVc, VIId (eritingimus HER/4CXB7D puhul)

414,955

0

0

0

41,495

DE

HER/*04-C.

Heeringas

IV püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HER/03A. puhul)

186,400

169,000

0

90,67

17,400

DE

HER/*25B-F

Heeringas

II, Vb põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed) (eritingimus HER/1/2- puhul)

589,190

556,960

0

94,53

32,230

DE

HER/03A.

Heeringas

IIIa

338,590

85,030

169,000

75,03

33,859

DE

HER/03A-BC

Heeringas

IIIa

56,100

0

0

0

5,610

DE

HER/1/2-

Heeringas

I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

5 194,190

4 607,368

559,107

99,47

27,715

DE

HER/2A47DX

Heeringas

IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed

65,042

48,541

0

74,63

6,504

DE

HER/3D-R30

Heeringas

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed

3 999,802

3 595,774

0

89,90

399,980

DE

HER/4AB.

Heeringas

IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N

34 950,290

34 667,112

0

99,19

283,178

DE

HER/4CXB7D

Heeringas

IVc, VIId

9 016,059

9 015,644

0

100

0,415

DE

HER/5B6ANB

Heeringas

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

16,605

0

0

0

1,660

DE

HER/7G-K.

Heeringas

VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

307,180

307,015

0

99,95

0,165

DE

HKE/*03A.

Euroopa merluus

IIIa (eritingimus HKE/2AC4-C puhul)

28,420

4,191

0

14,75

2,842

DE

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

417,642

234,683

4,191

57,20

41,764

DE

HKE/3A/BCD

Euroopa merluus

IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed

0,063

0,073

0

121,67

0,006

DE

HKE/571214

Euroopa merluus

VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

20,004

7,350

0

36,75

2,000

DE

JAX/*4BC7D

Stauriid ja seotud kaaspüük

IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna liidu veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

362,266

0

0

0

36,227

DE

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonna liidu veed; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

13 567,095

7 118,983

195,870

53,92

1 356,709

DE

LEZ/2AC4-C

Megrimid

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

7,756

0,289

0

3,72

0,776

DE

MAC/*02AN-

Harilik makrell

IIa püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2A34. puhul)

127,000

0

0

0

12,700

DE

MAC/*2AN-

Harilik makrell

IIa püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

2 108,000

0

0

0

210,800

DE

MAC/*4A-EN

Harilik makrell

IIa püügipiirkonna liidu veed; IVa püügipiirkonna liidu ja Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

12 851,369

10 120,282

0

78,75

1 285,137

DE

MAC/*FRO1

Harilik makrell

Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2A34. puhul)

129,800

0

0

0

12,980

DE

MAC/*FRO2

Harilik makrell

Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

2 157,000

57,536

0

2,67

215,700

DE

MAC/2CX14-

Harilik makrell

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

20 021,076

9 785,932

10 177,818

99,71

57,326

DE

MAC/8C3411

Harilik makrell

VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

993,453

0

993,000

99,95

0,453

DE

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

1 216,698

925,197

0

76,04

121,670

DE

NEP/3A/BCD

Norra salehomaar

IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed

16,422

0,695

0

4,23

1,642

DE

OTH/*07D.

Hirvkala ja merlang

VIId (eritingimus JAX/07D puhul)

15,880

0

0

0

1,588

DE

OTH/*2A-14

Hirvkala, merlang ja makrell

IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

598,850

195,870

0

32,71

59,885

DE

PLE/03AN.

Atlandi merilest

Skagerrak

74,400

10,905

0

14,66

7,440

DE

PLE/03AS.

Atlandi merilest

Kattegat

25,300

0,552

0

2,18

2,530

DE

PLE/2A3AX4

Atlandi merilest

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

7 830,535

2 637,599

17,083

33,90

783,053

DE

PLE/3BCD-C

Atlandi merilest

Alarajoonide 22–32 liidu veed

1 353,930

1 083,836

0

80,05

135,393

DE

POK/2C3A4.

Põhjaatlandi süsikas

IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

10 203,232

7 953,247

0

77,95

1 020,323

DE

POK/56–14

Põhjaatlandi süsikas

VI; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

17,500

0,040

0

0,23

1,750

DE

RHG/5B67-

Põhja-pikksaba

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul)

0,060

0

0

0

0,006

DE

RHG/8X14-

Põhja-pikksaba

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul)

0,170

0

0

0

0,017

DE

RNG/*5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul)

1,700

0

0

0

0,170

DE

RNG/*8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul)

0,600

0

0

0

0,060

DE

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

6,000

0

0

0

0,600

DE

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

17,000

0

0

0

1,700

DE

SOL/24-C.

Harilik merikeel

II ja IV püügipiirkonna liidu veed

1 096,606

760,869

0

69,38

109,661

DE

SOL/3A/BCD

Harilik merikeel

IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed

28,085

21,720

0

77,32

2,808

DE

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22–32 liidu veed

13 793,824

13 592,720

0

98,54

201,104

DE

WHB/*05-F.

Põhjaputassuu

Fääri saarte veed (eritingimus WHB/1X14 puhul)

9 097,540

9 096,867

0

99,99

0,673

DE

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

50 598,449

36 350,661

9 096,867

89,82

5 059,845

DE

WHG/2AC4.

Merlang

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

215,969

46,098

42,677

41,11

21,597

DE

WHG/56–14

Merlang

VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

1,102

0

0

0

0,110

DK

COD/03AN.

Tursk

Skagerrak

4 661,417

3 664,934

0

78,62

466,142

DK

COD/2A3AX4

Tursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

7 362,970

2 717,950

3 400,624

83,10

736,297

DK

GHL/2A-C46

Süvalest

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed; Vb ja VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

17,782

0

0

0

1,778

DK

HAD/2AC4.

Kilttursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

1 395,232

293,436

891,345

84,92

139,523

DK

HAD/3A/BCD

Kilttursk

IIIa, alarajoonide 22–32 liidu veed

2 001,978

886,262

0

44,27

200,198

DK

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

3,300

1,975

0

59,85

0,330

DK

HER/*04B.

Heeringas

IVc, VIId (eritingimus HER/4CXB7D puhul)

673,695

0

0

0

67,369

DK

HER/*04-C.

Heeringas

IV püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HER/03A. puhul)

11 603,289

7 517,921

0

64,79

1 160,329

DK

HER/*25B-F

Heeringas

II, Vb põhja pool 62° põhjalaiust (Fääri saarte veed) (eritingimus HER/1/2- puhul)

2 524,000

0

0

0

252,400

DK

HER/03A.

Heeringas

IIIa

15 289,590

3 241,059

7 517,921

70,37

1 528,959

DK

HER/03A-BC

Heeringas

IIIa

6 232,593

370,759

0

5,95

623,259

DK

HER/1/2-

Heeringas

I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

20 929,424

19 037,374

0

90,96

1 892,050

DK

HER/2A47DX

Heeringas

IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed

12 297,888

7 276,975

0

59,17

1 229,789

DK

HER/3D-R30

Heeringas

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed

10 460,541

9 322,713

0

89,12

1 046,054

DK

HER/4AB.

Heeringas

IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N

100 839,390

92 119,820

3 728,955

95,05

4 990,615

DK

HER/4CXB7D

Heeringas

IVc, VIId

1 204,804

0

0

0

120,480

DK

HER/5B6ANB

Heeringas

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

0,958

0,250

0

26,04

0,096

DK

HKE/*03A.

Euroopa merluus

IIIa (eritingimus HKE/2AC4-C puhul)

247,280

0

0

0

24,728

DK

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

2 511,057

2 022,923

0

80,56

251,106

DK

HKE/3A/BCD

Euroopa merluus

IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed

1 233,390

631,155

0

51,17

123,339

DK

HKE/571214

Euroopa merluus

VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

1,040

0,650

0

62,5

0,104

DK

HKE/8ABDE.

Euroopa merluus

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

0,500

0,200

0

40

0,050

DK

JAX/*4BC7D

Stauriid ja seotud kaaspüük

IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna liidu veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

464,305

0

0

0

46,430

DK

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonna liidu veed; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

9 560,397

6 123,941

0

64,06

956,040

DK

LEZ/2AC4-C

Megrimid

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

97,738

47,903

0

49,01

9,774

DK

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

1 128,441

539,145

0

47,78

112,844

DK

NEP/3A/BCD

Norra salehomaar

IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed

10 196,324

3 703,523

0

36,32

1 019,632

DK

OTH/*2A-14

Hirvkala, merlang ja makrell

IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

287,000

0

0

0

28,700

DK

PLE/03AN.

Atlandi merilest

Skagerrak

14 762,400

6 836,931

0

46,31

1 476,240

DK

PLE/03AS.

Atlandi merilest

Kattegat

2 294,900

700,128

0

30,51

229,490

DK

PLE/2A3AX4

Atlandi merilest

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

26 764,044

6 080,942

6 437,121

46,77

2 676,404

DK

PLE/3BCD-C

Atlandi merilest

Alarajoonide 22–32 liidu veed

5 659,700

1 681,646

0

29,71

565,970

DK

POK/2C3A4.

Põhjaatlandi süsikas

IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

6 526,110

5 689,168

0

87,18

652,611

DK

POK/56–14

Põhjaatlandi süsikas

VI; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

6,055

5,214

0

86,04

0,605

DK

SOL/24-C.

Harilik merikeel

II ja IV püügipiirkonna liidu veed

671,003

432,267

0

64,42

67,100

DK

SOL/3A/BCD

Harilik merikeel

IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed

502,192

426,878

0

85,00

50,219

DK

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22–32 liidu veed

30 088,206

27 118,464

0

90,13

2 969,742

DK

WHB/*05-F.

Põhjaputassuu

Fääri saarte veed (eritingimus WHB/1X14 puhul)

5 411,260

0

0

0

541,126

DK

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

67 767,619

60 920,406

7,828

89,91

6 776,762

DK

WHG/2AC4.

Merlang

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

1 013,100

191,283

62,912

25,09

101,310

EE

BLI/5B67-

Sinine molva

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

18,800

0

0

0

1,880

EE

HER/03D.RG

Heeringas

Alarajoon 28.1

14 822,468

13 772,460

0

92,92

1 050,008

EE

HER/3D-R30

Heeringas

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed

24 198,194

21 380,208

0

88,35

2 419,819

EE

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22–32 liidu veed

29 634,465

26 545,950

0

89,58

2 963,446

ES

ALF/3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

78,974

75,154

0

95,17

3,82

ES

ANF/08.

Anšoovis

VIII

26 564,931

23 065,576

0

86,83

2 656,493

ES

ANF/8C3411

Merikuratlased

VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

3 364,445

1 672,291

0

49,70

336,444

ES

BLI/5B67-

Sinine molva

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

399,977

116,827

0

29,21

39,998

ES

BSF/56712-

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

334,276

237,942

0

71,18

33,428

ES

BSF/8910-

Süsisaba

VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

32,400

31,922

0

98,52

0,478

ES

GFB/*567-

Lima-niituimluts

V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus GFB/89- puhul)

22,960

0

0

0

2,296

ES

GFB/*89-

Lima-niituimluts

VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus GFB/567- puhul)

55,888

0

0

0

5,589

ES

GFB/567-

Lima-niituimluts

V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

711,896

404,057

0

56,76

71,190

ES

GFB/89-

Lima-niituimluts

VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

284,415

188,586

0

66,31

28,441

ES

GHL/2A-C46

Süvalest

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed; Vb ja VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

70,000

39,198

0

56,00

7,000

ES

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

39,620

28,125

0

70,99

3,962

ES

HER/1/2-

Heeringas

I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

34,325

0

0

0

3,432

ES

HKE/*57–14

Euroopa merluus

VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus HKE/8ABDE. puhul)

4 354,000

2 396,245

0

55,04

435,400

ES

HKE/*8ABDE

Euroopa merluus

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (eritingimus HKE/571214 puhul)

3 512,300

0

0

0

351,230

ES

HKE/571214

Euroopa merluus

VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

23 181,367

16 938,608

0

73,07

2 318,137

ES

HKE/8ABDE.

Euroopa merluus

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

15 484,410

10 674,975

2 396,245

84,42

1 548,441

ES

HKE/8C3411

Euroopa merluus

VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

7 875,670

6 098,486

0

77,43

787,567

ES

JAX/*08C2.

Stauriid ja seotud kaaspüük

VIIc (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

4 947,675

0

0

0

494,767

ES

JAX/08C.

Stauriid

VIIIc

13 570,801

12 213,721

0

90,00

1 357,080

ES

JAX/09.

Stauriid

IX

24 908,846

18 536,911

211,414

75,27

2 490,885

ES

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonna liidu veed; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

7 955,575

1 407,994

0

17,70

795,557

ES

LEZ/07.

Megrimid

VII

3 745,570

2 834,813

85,350

77,96

374,557

ES

LEZ/56–14

Megrimid

Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; VI; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

710,396

335,759

0

47,26

71,040

ES

LEZ/8ABDE.

Megrimid

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

632,454

584,930

0

92,49

47,524

ES

LEZ/8C3411

Megrimid

VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

1 125,080

755,945

0

67,19

112,508

ES

MAC/*08B.

Harilik makrell

VIIb (eritingimus MAC/8C3411 puhul)

3 543,520

278,708

0

7,87

354,352

ES

MAC/2CX14-

Harilik makrell

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

528,001

475,200

0

90,00

52,801

ES

MAC/8C3411

Harilik makrell

VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

35 675,072

31 089,466

278,708

87,93

3 567,507

ES

NEP/*07U16

Norra salehomaar

ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (eritingimus NEP/07. puhul)

80,000

57,986

0

72,48

8,000

ES

NEP/07.

Norra salehomaar

VII

1 406,421

15,633

57,986

5,23

140,642

ES

NEP/5BC6.

Norra salehomaar

VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

349,625

0

0

0

34,962

ES

NEP/8ABDE.

Norra salehomaar

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

4,512

0,098

0

2,17

0,451

ES

POK/56–14

Põhjaatlandi süsikas

VI; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

162,878

4,064

0

2,50

16,288

ES

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

256,060

231,169

0

90,28

24,891

ES

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

2 822,930

1 113,395

278,398

49,30

282,293

ES

SBR/*678-

Besuugo

VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus SBR/09- puhul)

10,960

0

0

0

1,096

ES

SBR/09-

Besuugo

IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

117,222

47,315

0

40,36

11,722

ES

SBR/10-

Besuugo

X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

5,569

0

0

0

0,557

ES

SBR/678-

Besuugo

VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

126,498

111,596

0

88,22

12,650

ES

SOL/8AB.

Harilik merikeel

VIIIa ja VIIIb

8,524

8,392

0

98,50

0,132

ES

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

25 620,092

17,289

0

0,07

2 562,009

ES

WHB/8C3411

Põhjaputassuu

VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

46 158,862

26 008,734

0

56,35

4 615,886

ES

WHG/56–14

Merlang

VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

0,311

0

0

0

0,031

FI

HER/30/31.

Heeringas

Alarajoonid 30–31

128 256,875

93 688,775

0

73,05

12 825,687

FI

HER/3D-R30

Heeringas

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed

45 980,260

40 563,987

0

88,22

4 598,026

FR

ALF/3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

19,001

10,372

0

54,59

1,900

FR

ANF/08.

Anšoovis

VIII

5 596,980

2 404,103

0

42,95

559,698

FR

ANF/8C3411

Merikuratlased

VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

58,777

7,960

0

13,54

5,878

FR

BLI/5B67-

Sinine molva

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

8 689,851

1 019,719

0

11,73

868,985

FR

BSF/56712-

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

2 759,444

1 775,157

0

64,33

275,944

FR

BSF/8910-

Süsisaba

VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

29,222

2,371

0

8,11

2,922

FR

COD/07A.

Tursk

VIIa

7,112

0,201

0

2,83

0,711

FR

COD/07D.

Tursk

VIId

1 860,381

91,881

0

4,94

186,038

FR

COD/2A3AX4

Tursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

1 074,300

406,749

4,790

38,31

107,430

FR

COD/7XAD34

Tursk

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

2 180,638

1 385,593

0

63,54

218,064

FR

GFB/*567-

Lima-niituimluts

V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus GFB/89- puhul)

1,438

0

0

0

0,144

FR

GFB/*89-

Lima-niituimluts

VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus GFB/567- puhul)

56,158

0

0

0

5,616

FR

GFB/1012-

Lima-niituimluts

X ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

10,111

0

0

0

1,011

FR

GFB/1234-

Lima-niituimluts

I, II, III ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

10,111

1,572

0

15,55

1,011

FR

GFB/567-

Lima-niituimluts

V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

729,014

435,462

0

59,73

72,901

FR

GFB/89-

Lima-niituimluts

VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

21,856

17,916

0

81,96

2,186

FR

GHL/2A-C46

Süvalest

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed; Vb ja VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

474,421

231,937

0

48,89

47,442

FR

HAD/*2AC4.

Kilttursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed (eritingimus HAD/5BC6A. puhul)

20,400

0

0

0

2,040

FR

HAD/2AC4.

Kilttursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

831,397

142,736

0,717

17,25

83,140

FR

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

245,418

68,344

0

27,85

24,542

FR

HAD/6B1214

Kilttursk

VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

404,108

0

0

0

40,411

FR

HAD/7X7A34

Kilttursk

VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

5 345,182

5 029,253

0

94,09

315,929

FR

HER/*04B.

Heeringas

IVc, VIId (eritingimus HER/4CXB7D puhul)

7 430,050

843,700

0

11,36

743,005

FR

HER/2A47DX

Heeringas

IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed

63,280

0

0

0

6,328

FR

HER/4AB.

Heeringas

IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N

18 569,499

17 673,505

0

95,17

895,994

FR

HER/4CXB7D

Heeringas

IVc, VIId

12 363,558

10 283,475

843,700

90,00

1 236,356

FR

HER/5B6ANB

Heeringas

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

6,282

0

0

0

0,628

FR

HER/7G-K.

Heeringas

VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

552,995

0,032

0

0,01

55,299

FR

HKE/*03A.

Euroopa merluus

IIIa (eritingimus HKE/2AC4-C puhul)

54,770

0

0

0

5,477

FR

HKE/*57–14

Euroopa merluus

VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus HKE/8ABDE puhul)

7 890,510

0

0

0

789,051

FR

HKE/*8ABDE

Euroopa merluus

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (eritingimus HKE/571214 puhul)

3 529,720

0

0

0

352,972

FR

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

2 736,081

2 458,064

0

89,84

273,608

FR

HKE/571214

Euroopa merluus

VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

31 275,511

24 569,461

0

78,56

3 127,551

FR

HKE/8ABDE.

Euroopa merluus

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

33 632,157

17 399,700

0

51,74

3 363,216

FR

HKE/8C3411

Euroopa merluus

VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

721,184

75,251

0

10,43

72,118

FR

JAX/*07D.

Stauriid ja seotud kaaspüük

VIId (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

163,452

122,121

0

74,71

16,345

FR

JAX/*08C2

Stauriid ja seotud kaaspüük

VIIc (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

1 858,355

0

0

0

185,835

FR

JAX/*4BC7D

Stauriid ja seotud kaaspüük

IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna liidu veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

206,466

0

0

0

20,647

FR

JAX/08C.

Stauriid

VIIIc

235,238

0,814

0

0,35

23,524

FR

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

6 665,783

4 422,335

122,121

68,18

666,578

FR

LEZ/*8ABDE.

Megrimid

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (eritingimus LEZ/07. puhul)

564,550

505,772

0

89,59

56,455

FR

LEZ/07.

Megrimid

VII

5 723,092

3 835,498

505,772

75,86

572,309

FR

LEZ/2AC4-C

Megrimid

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

39,678

38,717

0

97,57

0,961

FR

LEZ/56–14

Megrimid

Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; VI; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

2 769,472

132,612

0

4,79

276,947

FR

LEZ/8ABDE.

Megrimid

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

918,786

807,710

0

87,91

91,879

FR

LEZ/8C3411

Megrimid

VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

39,725

0,590

0

1,49

3,972

FR

MAC/*02AN-

Harilik makrell

IIa püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2A34. puhul)

271,000

0

0

0

27,100

FR

MAC/*08B.

Harilik makrell

VIIb (eritingimus MAC/8C3411 puhul)

23,120

0

0

0

2,312

FR

MAC/*2AN-

Harilik makrell

IIa püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

1 404,000

0

0

0

140,400

FR

MAC/*3A4BC

Harilik makrell

IIIa ja IVbc (eritingimus MAC/2A34. puhul)

2 391,675

0

0

0

239,167

FR

MAC/*4A-EN

Harilik makrell

IIa püügipiirkonna liidu veed; IVa püügipiirkonna liidu ja Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

11 536,875

3 788,366

0

32,84

1 153,687

FR

MAC/*8ABD.

Harilik makrell

VIIIa, VIIIb ja VIIId (eritingimus MAC/8C3411 puhul)

73,548

0

0

0

7,355

FR

MAC/*FRO1

Harilik makrell

Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2A34. puhul)

278,000

0

0

0

27,800

FR

MAC/*FRO2

Harilik makrell

Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

1 438,000

0

0

0

143,800

FR

MAC/2A34.

Harilik makrell

IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu veed

2 379,480

2 141,551

0

90,00

237,948

FR

MAC/2CX14-

Harilik makrell

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

22 983,205

16 799,253

3 788,366

89,58

2 298,320

FR

MAC/8C3411

Harilik makrell

VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

280,944

98,378

0

35,02

28,094

FR

NEP/*07U16

Norra salehomaar

ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (eritingimus NEP/07. puhul)

525,560

0

0

0

52,556

FR

NEP/07.

Norra salehomaar

VII

6 688,635

416,602

0

6,23

668,863

FR

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

48,397

15,067

0

31,13

4,840

FR

NEP/5BC6.

Norra salehomaar

VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

147,689

0

0

0

14,769

FR

NEP/8ABDE.

Norra salehomaar

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

4 324,883

3 433,404

0

79,39

432,488

FR

OTH/*07D.

Hirvkala ja merlang

VIId (eritingimus JAX/*07D puhul)

9,471

0

0

0

0,947

FR

OTH/*08C2

Hirvkala ja merlang

VIIc (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

93,238

0

0

0

9,324

FR

OTH/*2A-14

Hirvkala, merlang ja makrell

IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (eritingimus JAX/2A-14 puhul)

1 186,466

0

0

0

118,647

FR

PLE/2A3AX4

Atlandi merilest

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

1 551,142

151,034

0,003

9,74

155,114

FR

PLE/7DE.

Atlandi merilest

VIId ja VIIe

5 846,067

1 640,249

0

28,06

584,607

FR

POK/2C3A4.

Põhjaatlandi süsikas

IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

20 534,739

10 871,729

0

52,94

2 053,474

FR

POK/56–14

Põhjaatlandi süsikas

VI; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

6 041,636

4 008,413

0

66,35

604,164

FR

RNG/*5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/8X14- puhul)

9,911

0

0

0

0,991

FR

RNG/*8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (eritingimus RNG/5B67- puhul)

288,182

0

0

0

28,818

FR

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

2 881,820

115,195

3,660

4,12

288,182

FR

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

99,110

0

0,071

0,07

9,911

FR

SBR/678-

Besuugo

VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

19,483

16,321

0

83,78

1,948

FR

SOL/07D.

Harilik merikeel

VIId

1 805,544

1 177,566

0

65,22

180,554

FR

SOL/07E.

Harilik merikeel

VIIe

375,454

198,191

0

52,79

37,545

FR

SOL/24-C.

Harilik merikeel

II ja IV püügipiirkonna liidu veed

734,086

392,970

0

53,53

73,409

FR

SOL/7FG.

Harilik merikeel

VIIf ja VIIg

59,285

48,742

0

82,21

5,928

FR

SOL/8AB.

Harilik merikeel

VIIIa ja VIIIb

3 249,369

2 953,308

0

90,89

296,061

FR

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

13 724,371

13 042,358

60,000

95,47

622,013

FR

WHG/2AC4.

Merlang

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

2 206,700

952,511

0

43,16

220,670

FR

WHG/56–14

Merlang

VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

28,713

3,365

0

11,72

2,871

FR

WHG/7X7A-C

Merlang

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

18 264,945

7 633,255

0

41,79

1 826,494

IE

BLI/5B67-

Sinine molva

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

33,446

0

0

0

3,345

IE

BSF/56712-

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

0,113

0

0

0

0,011

IE

COD/07A.

Tursk

VIIa

80,762

54,348

0

67,30

8,076

IE

COD/7XAD34

Tursk

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

800,946

641,972

0

80,15

80,095

IE

GFB/567-

Lima-niituimluts

V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

84,753

6,293

0

7,43

8,475

IE

GHL/2A-C46

Süvalest

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed; Vb ja VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

1,281

0

0

0

0,128

IE

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

712,315

640,948

0

89,98

71,231

IE

HAD/6B1214

Kilttursk

VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

555,387

500,023

0

90,03

55,364

IE

HAD/7X7A34

Kilttursk

VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

1 732,225

1 684,398

0

97,24

47,827

IE

HER/07A/MM

Heeringas

VIIa

243,112

183,970

0

75,67

24,311

IE

HER/1/2-

Heeringas

I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

3 797,347

3 494,648

0

92,03

302,699

IE

HER/4AB.

Heeringas

IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N

998,839

867,644

0

86,87

99,884

IE

HER/5B6ANB

Heeringas

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

197,868

8,804

0

4,45

19,787

IE

HER/7G-K.

Heeringas

VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

14 287,075

10 016,729

0

70,11

1 428,707

IE

HKE/571214

Euroopa merluus

VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

3 860,854

3 485,014

0

90,27

375,840

IE

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

26 542,565

23 920,233

0

90,12

2 622,332

IE

LEZ/07.

Megrimid

VII

2 788,545

2 511,894

0

90,08

276,651

IE

LEZ/56–14

Megrimid

Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; VI; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

794,483

694,169

0

87,37

79,448

IE

MAC/*2AN-

Harilik makrell

IIa püügipiirkonna Norra veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

7 717,540

0

0

0

771,754

IE

MAC/*4A-EN

Harilik makrell

IIa püügipiirkonna liidu veed; IVa püügipiirkonna liidu ja Norra veed. (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

57 276,470

35 957,335

0

62,78

5 727,647

IE

MAC/*FRO2

Harilik makrell

Fääri saarte veed (eritingimus MAC/2CX14- puhul)

7 796,200

0

0

0

779,620

IE

NEP/*07U16

Norra salehomaar

ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (eritingimus NEP/07. puhul)

2 198,377

1 978,701

0

90,01

219,676

IE

NEP/07.

Norra salehomaar

VII

10 118,508

6 076,547

1 978,701

79,61

1 011,851

IE

NEP/5BC6.

Norra salehomaar

VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

246,452

122,004

0

49,50

24,645

IE

POK/56–14

Põhjaatlandi süsikas

VI; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

376,884

171,148

0

45,41

37,688

IE

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

171,000

0,474

0

0,28

17,100

IE

RNG/8X14-

Kalju-tömppeakala

VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

4,550

0

0

0

0,455

IE

SOL/7FG.

Harilik merikeel

VIIf ja VIIg

30,322

28,313

0

93,38

2,009

IE

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

49 510,435

44 560,167

0

90,00

4 951,043

IE

WHG/56–14

Merlang

VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

67,164

60,062

0

89,43

6,716

IE

WHG/7X7A-C

Merlang

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

8 012,821

6 334,887

0

79,06

801,282

LT

HER/3D-R30

Heeringas

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed

6 469,141

4 036,885

0

62,40

646,914

LT

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22–32 liidu veed

12 695,051

12 480,058

0

98,31

214,993

NL

COD/03AN.

Tursk

Skagerrak

36,610

36,600

0

99,97

0,010

NL

COD/07D.

Tursk

VIId

56,150

19,952

0

35,53

5,615

NL

COD/2A3AX4

Tursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

799,900

604,729

13,518

77,29

79,990

NL

COD/7XAD34

Tursk

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

0,163

0,100

0

62,50

0,016

NL

GFB/567-

Lima-niituimluts

V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

0,054

0

0

0

0,005

NL

GHL/2A-C46

Süvalest

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed; Vb ja VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

1,600

0,360

0

22,50

0,160

NL

HAD/2AC4.

Kilttursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

134,951

65,957

6,582

53,75

13,495

NL

HAD/3A/BCD

Kilttursk

IIIa, alarajoonide 22–32 liidu veed

20,412

20,056

0

98,27

0,356

NL

HAD/7X7A34

Kilttursk

VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

12,400

11,590

0

93,47

0,810

NL

HER/1/2-

Heeringas

I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

6 262,318

5 464,566

581,641

96,55

216,111

NL

HER/2A47DX

Heeringas

IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed

112,622

15,492

0

13,76

11,262

NL

HER/4AB.

Heeringas

IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N

56 885,900

56 751,109

0

99,76

134,791

NL

HER/4CXB7D

Heeringas

IVc, VIId

26 594,672

12 744,372

12 883,22

96,36

967,080

NL

HER/5B6ANB

Heeringas

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

897,902

815,042

0

90,77

82,86

NL

HER/7G-K.

Heeringas

VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

910,542

634,256

0

69,66

91,054

NL

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

54,914

47,699

3,11

92,53

4,105

NL

HKE/571214

Euroopa merluus

VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

303,116

124,220

0

40,98

30,312

NL

HKE/8ABDE.

Euroopa merluus

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

42,781

0

0

0

4,278

NL

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

26 027,115

14 319,321

2 298,337

63,85

2 602,711

NL

LEZ/2AC4-C

Megrimid

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

25,200

3,653

0

14,50

2,520

NL

MAC/2A34.

Harilik makrell

IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu veed

2 740,456

1 382,240

1 064,713

89,29

274,046

NL

MAC/2CX14-

Harilik makrell

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

41 027,009

22 347,471

17 131,121

96,23

1 548,417

NL

MAC/8C3411

Harilik makrell

VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

20,210

0

0

0

2,021

NL

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

1 649,769

1 475,375

0

89,43

164,977

NL

PLE/03AN.

Atlandi merilest

Skagerrak

2 817,200

1 478,880

0

52,49

281,72

NL

PLE/07A.

Atlandi merilest

VIIa

9,949

0

0

0

0,995

NL

PLE/2A3AX4

Atlandi merilest

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

57 584,500

25 447,491

3 471,358

50,22

5 758,450

NL

PLE/7DE.

Atlandi merilest

VIId ja VIIe

89,200

81,951

0

91,87

7,249

NL

POK/2C3A4.

Põhjaatlandi süsikas

IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

209,943

188,634

0

89,85

20,994

NL

SOL/24-C.

Harilik merikeel

II ja IV püügipiirkonna liidu veed

12 590,552

9 064,134

0

71,99

1 259,055

NL

SOL/3A/BCD

Harilik merikeel

IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed

37,470

31,212

0

83,30

3,747

NL

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

86 978,356

71 438,151

9 491,707

93,05

6 048,498

NL

WHG/2AC4.

Merlang

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

841,481

661,446

0,543

78,67

84,148

NL

WHG/7X7A-C

Merlang

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

682,434

613,475

0

89,90

68,243

PL

HER/3D-R30

Heeringas

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed

50 907,880

39 631,024

0

77,85

5 090,788

PL

PLE/3BCD-C

Atlandi merilest

Alarajoonide 22–32 liidu veed

694,500

293,640

0

42,28

69,450

PL

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22–32 liidu veed

75 783,185

69 971,317

0

92,33

5 811,868

PT

ANF/8C3411

Merikuratlased

VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

750,843

679,947

0

90,56

70,896

PT

BSF/8910-

Süsisaba

VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

3 679,338

2 305,232

0

62,65

367,934

PT

GFB/1012-

Lima-niituimluts

X ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

44,990

17,779

0

39,52

4,499

PT

HER/1/2-

Heeringas

I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

4,160

0

0

0

0,416

PT

HKE/8C3411

Euroopa merluus

VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

2 892,411

1 754,359

0

60,65

289,241

PT

JAX/08C.

Stauriid

VIIIc

1 329,631

1 109,918

0

83,48

132,963

PT

JAX/09.

Stauriid

IX

55 921,246

25 120,174

528,805

45,87

5 592,125

PT

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

1,779

0

0

0

0,178

PT

MAC/8C3411

Harilik makrell

VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

6 440,691

4 591,601

0

71,29

644,069

PT

SBR/10-

Besuugo

X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

541,462

517,230

0

95,53

24,232

PT

WHB/8C3411

Põhjaputassuu

VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

11 013,035

4 337,122

0

39,38

1 101,303

SE

COD/03AN.

Tursk

Skagerrak

821,024

556,518

0

67,78

82,102

SE

COD/2A3AX4

Tursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

44,510

31,073

1,022

72,11

4,451

SE

HAD/2AC4.

Kilttursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

162,308

12,967

0,022

8,00

16,231

SE

HAD/3A/BCD

Kilttursk

IIIa, alarajoonide 22–32 liidu veed

236,790

113,745

0

48,04

23,679

SE

HER/03A.

Heeringas

IIIa

29 881,622

18 731,090

10 155,375

96,67

995,157

SE

HER/03A-BC

Heeringas

IIIa

1 007,696

805,199

0

79,90

100,770

SE

HER/1/2-

Heeringas

I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

1 318,329

766,221

438,740

91,40

113,368

SE

HER/2A47DX

Heeringas

IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed

57,640

34,334

0

59,57

5,764

SE

HER/30/31.

Heeringas

Alarajoonid 30–31

28 790,075

10 475,338

0

36,39

2 879,007

SE

HER/3D-R30

Heeringas

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed

57 125,245

50 587,636

0

88,56

5 712,524

SE

HER/4AB.

Heeringas

IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N

7 497,641

7 491,728

5,265

99,99

0,648

SE

HKE/3A/BCD

Euroopa merluus

IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed

289,458

53,415

0

18,45

28,946

SE

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

193,397

0

0

0

19,340

SE

MAC/2A34.

Harilik makrell

IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu veed

3 930,161

2 903,805

990,771

99,09

35,585

SE

NEP/3A/BCD

Norra salehomaar

IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed

3 647,754

1 421,349

0

38,97

364,775

SE

PLE/03AN.

Atlandi merilest

Skagerrak

785,100

159,573

0

20,33

78,510

SE

PLE/03AS.

Atlandi merilest

Kattegat

257,500

95,596

0

37,12

25,750

SE

PLE/3BCD-C

Atlandi merilest

Alarajoonide 22–32 liidu veed

472,806

30,126

0

6,37

47,281

SE

POK/2C3A4.

Põhjaatlandi süsikas

IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

605,268

437,201

0

72,23

60,527

SE

SOL/3A/BCD

Harilik merikeel

IIIa; alarajoonide 22–32 liidu veed

24,780

19,961

0

80,55

2,478

SE

SPR/3BCD-C

Kilu

Alarajoonide 22–32 liidu veed

50 861,068

49 834,193

0

97,98

1 026,875

SE

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

219,664

138,524

0

63,06

21,966

SE

WHG/2AC4.

Merlang

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

13,200

4,533

0

34,34

1,320

UK

ALF/3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

9,110

0,432

0

4,74

0,911

UK

BLI/5B67-

Sinine molva

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

2 229,925

644,724

0

28,91

222,992

UK

BSF/56712-

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

197,387

100,934

0

51,13

19,739

UK

COD/07A.

Tursk

VIIa

55,560

40,950

0

73,70

5,556

UK

COD/07D.

Tursk

VIId

258,679

47,676

0

18,43

25,868

UK

COD/2A3AX4

Tursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

20 274,178

15 615,494

2 795,552

90,81

1 863,132

UK

COD/7XAD34

Tursk

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

252,489

184,755

0

73,17

25,249

UK

GFB/567-

Lima-niituimluts

V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

896,968

99,720

0

11,12

89,697

UK

GHL/2A-C46

Süvalest

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed; Vb ja VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

964,387

147,878

0

15,33

96,439

UK

HAD/2AC4.

Kilttursk

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

27 924,370

20 374,564

5 101,061

91,23

2 448,745

UK

HAD/5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

3 348,692

2 463,833

0

73,58

334,869

UK

HAD/6B1214

Kilttursk

VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

3 995,058

3 886,098

0

97,27

108,960

UK

HAD/7X7A34

Kilttursk

VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed

770,731

689,602

0

89,47

77,073

UK

HER/07A/MM

Heeringas

VIIa

4 090,526

3 695,960

0

90,35

394,566

UK

HER/1/2-

Heeringas

I ja II püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

4 560,869

4 421,770

0

96,95

139,099

UK

HER/4AB.

Heeringas

IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N

68 719,392

66 524,581

1 293,016

98,69

901,795

UK

HER/4CXB7D

Heeringas

IVc, VIId

4 303,151

2 492,047

1 786,300

99,42

24,804

UK

HER/5B6ANB

Heeringas

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

3 606,810

3 356,220

0

93,05

250,590

UK

HER/7G-K.

Heeringas

VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

380,500

66,632

0

17,51

38,050

UK

HKE/2AC4-C

Euroopa merluus

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

6 797,189

6 129,105

0

90,17

668,084

UK

HKE/571214

Euroopa merluus

VI ja VII; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

8 648,506

6 408,658

8,482

74,20

864,851

UK

JAX/2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna liidu veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

3 791,522

912,428

409,000

34,85

379,152

UK

LEZ/07.

Megrimid

VII

3 059,956

2 664,462

0

87,08

305,995

UK

LEZ/2AC4-C

Megrimid

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

2 743,685

1 174,057

0

42,79

274,368

UK

LEZ/56–14

Megrimid

Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; VI; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

1 959,246

754,840

0

38,53

195,925

UK

MAC/2A34.

Harilik makrell

IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 liidu veed

3 991,428

3 588,768

333,952

98,28

68,708

UK

NEP/07.

Norra salehomaar

VII

9 483,155

6 290,627

340,019

69,92

948,315

UK

NEP/2AC4-C

Norra salehomaar

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

16 153,130

11 949,933

0

73,98

1 615,313

UK

NEP/5BC6.

Norra salehomaar

VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

17 474,623

11 580,543

0

66,27

1 747,462

UK

PLE/2A3AX4

Atlandi merilest

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

32 213,647

13 978,322

983,846

46,45

3 221,365

UK

PLE/7DE.

Atlandi merilest

VIId ja VIIe

2 741,096

2 407,296

0

87,82

274,110

UK

POK/2C3A4.

Põhjaatlandi süsikas

IIIa ja IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

11 004,725

8 673,945

0

78,82

1 100,472

UK

POK/56–14

Põhjaatlandi süsikas

VI; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

3 258,975

2 640,610

0

81,03

325,897

UK

RNG/5B67-

Kalju-tömppeakala

Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

169,640

7,942

1,469

5,55

16,964

UK

SOL/07D.

Harilik merikeel

VIId

394,216

342,741

0

86,94

39,422

UK

SOL/07E.

Harilik merikeel

VIIe

804,826

737,606

0

91,65

67,220

UK

SOL/24-C.

Harilik merikeel

II ja IV püügipiirkonna liidu veed

939,830

510,842

0

54,35

93,983

UK

SOL/7FG.

Harilik merikeel

VIIf ja VIIg

172,304

149,215

0

86,60

17,230

UK

WHB/1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

73 710,920

66 385,653

0

90,06

7 325,267

UK

WHG/2AC4.

Merlang

IV; IIa püügipiirkonna liidu veed

10 578,237

8 541,792

674,458

87,12

1 057,824

UK

WHG/56–14

Merlang

VI; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

124,595

124,535

0

99,95

0,060

UK

WHG/7X7A-C

Merlang

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk

2 116,262

959,986

0

45,36

211,626

---

(1)  Liikmesriigile asjakohaste püügivõimaluste määruste alusel kehtestatud kvoodid pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22) artikli 16 lõike 8 kohase püügivõimaluste vahetamise, nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3) artikli 4 lõike 2 kohase kvootide 2016. aastast 2017. aastasse ülekandmise, nõukogu määruse (EL) nr 1221/2014 (ELT L 330, 15.11.2014, lk 16) artikli 5a, määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 või määruse (EÜ) nr 1224/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1) artiklite 37 ja 105 kohase püügivõimaluste ümberjaotamise või vähendamise arvessevõtmist.

(2)  Asjakohaste püügivõimaluste määruste lisades sätestatud eritingimused.

---

| 9.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2018/1497,

8. oktoober 2018,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses toidugrupiga 17 ja toidu lisaainete kasutamisega toidulisandites

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1331/2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainete kohta ja kõnealuste lisaainete kasutamise tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainete kohta ja kõnealuste lisaainete kasutamise tingimused.

| (2) | Ainult selliseid toidu lisaaineid, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud liidu loetelus, võib turule lasta ja toidus kasutada kõnealuses määruses sätestatud kasutustingimustel. |
| --- | --- |

(2)

Ainult selliseid toidu lisaaineid, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud liidu loetelus, võib turule lasta ja toidus kasutada kõnealuses määruses sätestatud kasutustingimustel.

| (3) | Loetelu võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

(3)

Loetelu võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt.

| (4) | Toidu lisaained on liidu loetelus esitatud toidugruppide kaupa, millele neid võib lisada. Toidugrupp 17 kõnealuse loetelu D osas hõlmab toidulisandeid, nagu määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ, (3) välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid. Toidugrupis 17 on kolm alamkategooriat: 17.1 „Toidulisandid tahkel kujul, sealhulgas kapslites, tablettides ja muul kujul, välja arvatud närimistablettide kujul“, 17.2 „Toidulisandid vedelal kujul“ ning 17.3 „Toidulisandid siirupi või närimistablettide kujul“. Liidu loetelu E osas on esitatud iga nimetatud alamkategooria lubatud lisaained ja nende kasutamise tingimused. |
| --- | --- |

(4)

Toidu lisaained on liidu loetelus esitatud toidugruppide kaupa, millele neid võib lisada. Toidugrupp 17 kõnealuse loetelu D osas hõlmab toidulisandeid, nagu määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ, (3) välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid. Toidugrupis 17 on kolm alamkategooriat: 17.1 „Toidulisandid tahkel kujul, sealhulgas kapslites, tablettides ja muul kujul, välja arvatud närimistablettide kujul“, 17.2 „Toidulisandid vedelal kujul“ ning 17.3 „Toidulisandid siirupi või närimistablettide kujul“. Liidu loetelu E osas on esitatud iga nimetatud alamkategooria lubatud lisaained ja nende kasutamise tingimused.

| (5) | Liikmesriikide esindajatega toidu lisaainete riiklike ekspertide töörühmas toimunud arutelude tulemusena selgus, et määruse (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) II lisa rakendamisega on raskusi, eriti seoses alamkategooriaga 17.3 „Toidulisandid siirupi või närimistablettide kujul“. Selline liigitamine on viinud valesti tõlgendamiseni ning selle ärahoidmiseks tuleks siirup ja närimistabletid liigitada vastavalt vedelaks ja tahkeks. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriikide esindajatega toidu lisaainete riiklike ekspertide töörühmas toimunud arutelude tulemusena selgus, et määruse (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) II lisa rakendamisega on raskusi, eriti seoses alamkategooriaga 17.3 „Toidulisandid siirupi või närimistablettide kujul“. Selline liigitamine on viinud valesti tõlgendamiseni ning selle ärahoidmiseks tuleks siirup ja närimistabletid liigitada vastavalt vedelaks ja tahkeks.

| (6) | Seega on asjakohane kustutada alamkategooria 17.3 ja sõnastada alamkategooriate 17.1 ja 17.2 pealkirjad ümber vastavalt järgmiselt: „Toidulisandid tahkel kujul, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ ning „Toidulisandid vedelal kujul, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“. Selline sõnastus kajastab paremini, milliseid tooteid kumbki alamkategooria hõlmab ja milliseid neisse lisatakse. Alamkategooria 17.3 kustutamise tagajärjel tuleks sellesse alamkategooriasse kuulunud toidu lisaained viia üle kas alamkategooriasse 17.1 või 17.2, tagamaks, et nimetatud toitudes oleks toidu lisaainete kasutamisel tagatud läbipaistvus ja õiguskindlus. Selguse ja jõustamise huvides tuleks muuta ka toidugrupi 17 nimetust järgmiselt: „Toidulisandid, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ“. |
| --- | --- |

(6)

Seega on asjakohane kustutada alamkategooria 17.3 ja sõnastada alamkategooriate 17.1 ja 17.2 pealkirjad ümber vastavalt järgmiselt: „Toidulisandid tahkel kujul, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ ning „Toidulisandid vedelal kujul, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“. Selline sõnastus kajastab paremini, milliseid tooteid kumbki alamkategooria hõlmab ja milliseid neisse lisatakse. Alamkategooria 17.3 kustutamise tagajärjel tuleks sellesse alamkategooriasse kuulunud toidu lisaained viia üle kas alamkategooriasse 17.1 või 17.2, tagamaks, et nimetatud toitudes oleks toidu lisaainete kasutamisel tagatud läbipaistvus ja õiguskindlus. Selguse ja jõustamise huvides tuleks muuta ka toidugrupi 17 nimetust järgmiselt: „Toidulisandid, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ“.

| (7) | Liikmesriikidega peetud arutelude tulemusena selgus ka, et tuleks täpsustada, kas toidu lisaainete (kasutamise) piirnorme toidugrupis 17 kohaldatakse turustatava toote suhtes või tarbimisvalmis toidu suhtes. Seepärast tuleks lisada sissejuhatav osa, milles osutatakse teatavatele toidu lisaainetele kõnealuses toidugrupis. See on kooskõlas varasemate kannetega kõnealuste toidu lisaainete kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 94/35/EÜ, (4) 94/36/EÜ (5) ja 95/2/EÜ (6). |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikidega peetud arutelude tulemusena selgus ka, et tuleks täpsustada, kas toidu lisaainete (kasutamise) piirnorme toidugrupis 17 kohaldatakse turustatava toote suhtes või tarbimisvalmis toidu suhtes. Seepärast tuleks lisada sissejuhatav osa, milles osutatakse teatavatele toidu lisaainetele kõnealuses toidugrupis. See on kooskõlas varasemate kannetega kõnealuste toidu lisaainete kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 94/35/EÜ, (4) 94/36/EÜ (5) ja 95/2/EÜ (6).

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõike 2 kohaselt peab komisjon määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud toidu lisaainete liidu loetelu ajakohastamise puhul küsima Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „amet“) arvamust, välja arvatud juhul, kui kõnealune ajakohastamine ei mõjuta inimeste tervist. Kuna liidu loetelu muudetakse lisaainete praegu lubatud kasutusalade selgitamiseks, on see selline loetelu ajakohastamine, mis ei mõjuta inimeste tervist. Seetõttu ei ole vaja küsida ameti arvamust. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõike 2 kohaselt peab komisjon määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud toidu lisaainete liidu loetelu ajakohastamise puhul küsima Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „amet“) arvamust, välja arvatud juhul, kui kõnealune ajakohastamine ei mõjuta inimeste tervist. Kuna liidu loetelu muudetakse lisaainete praegu lubatud kasutusalade selgitamiseks, on see selline loetelu ajakohastamine, mis ei mõjuta inimeste tervist. Seetõttu ei ole vaja küsida ameti arvamust.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa tuleks seega vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

1

(2)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiiv 94/35/EÜ toiduainetes kasutatavate magusainete kohta (EÜT L 237, 10.9.1994, lk 3).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiiv 94/36/EÜ toiduainetes kasutatavate värvainete kohta (EÜT L 237, 10.9.1994, lk 13).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 1995. aasta direktiiv 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta (EÜT L 61, 18.3.1995, lk 1).

6

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | D osas asendatakse kanded toidugrupis 17 „Toidulisandid, nagu määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ järgmisega:






  „17. | Toidulisandid, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ |
| --- | --- | --- |
| 17.1 | Tahked toidulisandid, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid |
| 17.2 | Vedelad toidulisandid, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ |

1)

D osas asendatakse kanded toidugrupis 17 „Toidulisandid, nagu määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ järgmisega:

„17.

Toidulisandid, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ

17.1

Tahked toidulisandid, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid

17.2

Vedelad toidulisandid, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“

| 2) | E osa muudetakse järgmiselt:






  a) | toidugruppi 17 käsitlev kanne „Toidulisandid, nagu on määratletud direktiivis 2002/46/EÜ, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ asendatakse järgmisega:






  „17. | Toidulisandid, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ |
| --- | --- | --- | --- |
| | SISSEJUHATAV OSA, MIS KEHTIB KÕIKIDE ALAMKATEOORIATE PUHUL |
| | Näidatud on värvainete, polüoolide, magusainete ning E 200–213, E 338–452, E 405, E 416, E 426, E 432–436, E 459, E 468, E 473–475, E 491–495, E 551–553, E 901–904, E 961, E 1201–1204, E 1505 ja E 1521 kasutuse piirnormid tootja juhiste järgi valmistatud tarbimisvalmis toidulisandites.
  Nende toidulisandite lahjendustegur, mida tuleb lahjendada, tuleb esitada koos kasutusjuhisega.“ |

2)

E osa muudetakse järgmiselt:

a)

toidugruppi 17 käsitlev kanne „Toidulisandid, nagu on määratletud direktiivis 2002/46/EÜ, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ asendatakse järgmisega:

„17.

Toidulisandid, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ

SISSEJUHATAV OSA, MIS KEHTIB KÕIKIDE ALAMKATEOORIATE PUHUL

Näidatud on värvainete, polüoolide, magusainete ning E 200–213, E 338–452, E 405, E 416, E 426, E 432–436, E 459, E 468, E 473–475, E 491–495, E 551–553, E 901–904, E 961, E 1201–1204, E 1505 ja E 1521 kasutuse piirnormid tootja juhiste järgi valmistatud tarbimisvalmis toidulisandites.

Nende toidulisandite lahjendustegur, mida tuleb lahjendada, tuleb esitada koos kasutusjuhisega.“

| b) | alamkategooriat 17.1 käsitlev kanne muudetakse järgmiselt:






  i) | pealkiri asendatakse järgmisega:






  „17.1 | Tahked toidulisandid, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

alamkategooriat 17.1 käsitlev kanne muudetakse järgmiselt:

i)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„17.1

Tahked toidulisandid, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“

| ii) | kõik selles alamkategoorias olevad kanded asendatakse järgmiste kannetega numbrite järjekorras: | „I rühm | Lisaained | | | Lisaaineid E 410, E 412, E 415, E 417 ja E 425 ei tohi kasutada veetustatud toiduainetes, millele enne kasutamist lisatakse vett. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | II rühm | Toiduvärvid, mida on lubatud kasutada vajalikus koguses (quantum satis) | quantum satis | | Kohaldamisaeg: 31. juulini 2014 |
| | II rühm | Toiduvärvid, mida on lubatud kasutada vajalikus koguses (quantum satis) | quantum satis | (69) | Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014 |
| | III rühm | Toiduvärvid, mille puhul piirnorm kehtib nii üksikaine kui ka segu kohta | 300 | | Kohaldamisaeg: 31. juulini 2014 |
| | III rühm | Toiduvärvid, mille puhul piirnorm kehtib nii üksikaine kui ka segu kohta | 300 | (69) | Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014 |
| | IV rühm | Polüoolid | quantum satis | | |
| | E 104 | Kinoliinkollane | 35 | (61) | Kohaldamisaeg: 1. jaanuar 2014 – 31. juuli 2014 |
| | E 104 | Kinoliinkollane | 35 | (61)(69) | Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014.
  Välja arvatud närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 104 | Kinoliinkollane | 10 | (61) | Kohaldamisaeg: 1. jaanuar 2014 – 31. juuli 2014 |
| | E 104 | Kinoliinkollane | 10 | (61)(69) | Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014.
  Ainult närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 110 | Päikeseloojangukollane FCF/punakaskollane S | 10 | (61) | Kohaldamisaeg: 1. jaanuar 2014 – 31. juuli 2014 |
| | E 110 | Päikeseloojangukollane FCF/punakaskollane S | 10 | (61)(69) | Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014 |
| | E 124 | Erkpunane 4R, košenillpunane A | 35 | (61) | Kohaldamisaeg: 1. jaanuar 2014 – 31. juuli 2014 |
| | E 124 | Erkpunane 4R, košenillpunane A | 35 | (61)(69) | Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014.
  Välja arvatud närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 124 | Erkpunane 4R, košenillpunane A | 10 | (61) | Kohaldamisaeg: 1. jaanuar 2014 – 31. juuli 2014 |
| | E 124 | Erkpunane 4R, košenillpunane A | 10 | (61)(69) | Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014.
  Ainult närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 160d | Lükopeen | 30 | | |
| | E 200–213 | Sorbiinhape ja sorbaadid Bensoehape ja bensoaadid | 1 000 | (1)(2) | Ainult kuivatatud kujul tarnitavad toidulisandid, mis sisaldavad valmistisi, milles leidub vitamiini A või vitamiini A ja D segu |
| | E 310–321 | Propüülgallaat, TBHQ, BHT ja BHA | 400 | (1) | |
| | E 338–452 | Fosforhape, fosfaadid, di -, tri- ja polüfosfaadid | quantum satis | | |
| | E 392 | Rosmariiniekstrakt | 400 | (46) | |
| | E 405 | Propaan-1,2-dioolalginaat | 1 000 | | |
| | E 416 | Karaiakummi | quantum satis | | |
| | E 426 | Soja hemitselluloos | 1 500 | | |
| | E 432–436 | Polüsorbaadid | quantum satis | | |
| | E 459 | β-tsüklodekstriin | quantum satis | | Ainult tablettide või kaetud tablettide kujul toidulisandid |
| | E 468 | Võrkstruktuuriga naatriumkarboksümetüültselluloos | 30 000 | | Välja arvatud närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 473–474 | Rasvhapete sahharoosestrid ja sahharoglütseriidid | quantum satis | (1) | |
| | E 475 | Rasvhapete polüglütseroolestrid | quantum satis | | |
| | E 491–495 | Sorbitaanestrid | quantum satis | (1) | |
| | E 551–559 | Ränidioksiid ja silikaadid | quantum satis | | Kohaldamisaeg: 31. jaanuarini 2014 |
| | E 551–553 | Ränidioksiid ja silikaadid | quantum satis | | Kohaldamisaeg: alates 1. veebruarist 2014 |
| | E 900 | Dimetüülpolüsiloksaan | 10 | (91) | Ainult toidulisandites, mis on lahustudes mulle tekitavate tablettide kujul |
| | E 901 | Valge ja kollane meevaha | quantum satis | | |
| | E 902 | Kandelillavaha | quantum satis | | |
| | E 903 | Karnaubavaha | 200 | | |
| | E 904 | Šellak | quantum satis | | |
| | E 950 | Kaaliumatsesulfaam | 500 | | |
| | E 950 | Kaaliumatsesulfaam | 2 000 | | Ainult närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 951 | Aspartaam | 2 000 | | |
| | E 951 | Aspartaam | 5 500 | | Ainult närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 952 | Tsüklamiinhape ning selle naatrium- ja kaltsiumsoolad | 500 | (51) | |
| | E 952 | Tsüklamiinhape ning selle naatrium- ja kaltsiumsoolad | 1 250 | (51) | Ainult närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 954 | Sahhariin ning selle naatrium-, kaalium- ja kaltsiumsoolad | 500 | (52) | |
| | E 954 | Sahhariin ning selle naatrium-, kaalium- ja kaltsiumsoolad | 1 200 | (52) | Ainult närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 955 | Sukraloos | 800 | | |
| | E 955 | Sukraloos | 2 400 | | Ainult närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 957 | Taumatiin | 400 | | Ainult närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 959 | Neohesperidiin DC | 100 | | |
| | E 959 | Neohesperidiin DC | 400 | | Ainult närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 960 | Stevioolglükosiidid | 670 | (60) | |
| | E 960 | Stevioolglükosiidid | 1 800 | (60) | Ainult närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 961 | Neotaam | 60 | | |
| | E 961 | Neotaam | 185 | | Ainult närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 961 | Neotaam | 2 | | Ainult lõhna- ja maitsetugevdajana, v.a närimistablettide kujul toidulisandites |
| | E 961 | Neotaam | 2 | | Lõhna- ja maitsetugevdajana ainult vitamiinide ja/või mineraalainete baasil valmistatud närimistablettide kujul toidulisandites |
| | E 962 | Aspartaam-atsesulfaamsool | 500 | (11)a (49) (50) | |
| | E 962 | Aspartaam-atsesulfaamsool | 2 000 | (11)a (49) (50) | Ainult närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 969 | Advantaam | 20 | | |
| | E 969 | Advantaam | 55 | | Ainult närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 1201 | Polüvinüülpürrolidoon | quantum satis | | Ainult tablettide või kaetud tablettide kujul toidulisandid |
| | E 1202 | Polüvinüülpolüpürrolidoon | quantum satis | | Ainult tablettide või kaetud tablettide kujul toidulisandid |
| | E 1203 | Polüvinüülalkohol (PVA) | 18 000 | | Ainult kapslite ja tablettide kujul toidulisandid |
| | E 1204 | Pullulaan | quantum satis | | Ainult kapslite ja tablettide kujul toidulisandid |
| | E 1205 | Aluseline metakrülaatkopolümeer | 100 000 | | Välja arvatud närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 1206 | Neutraalne metakrülaatkopolümeer | 200 000 | | Välja arvatud närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 1207 | Anioonne metakrülaatkopolümeer | 100 000 | | Välja arvatud närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 1208 | Polüvinüülpürrolidoon-vinüülatsetaatkopolümeer | 100 000 | | Välja arvatud närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 1209 | Polüvinüülalkohol-polüetüleen glükooli pookekopolümeer | 100 000 | | Välja arvatud närimistablettide kujul toidulisandid |
| | E 1505 | Trietüültsitraat | 3 500 | | Ainult kapslite ja tablettide kujul toidulisandid |
| | E 1521 | Polüetüleenglükool | 10 000 | | Ainult kapslite ja tablettide kujul toidulisandid“ |

ii)

kõik selles alamkategoorias olevad kanded asendatakse järgmiste kannetega numbrite järjekorras:

„I rühm

Lisaained

Lisaaineid E 410, E 412, E 415, E 417 ja E 425 ei tohi kasutada veetustatud toiduainetes, millele enne kasutamist lisatakse vett.

II rühm

Toiduvärvid, mida on lubatud kasutada vajalikus koguses (quantum satis)

quantum satis

Kohaldamisaeg: 31. juulini 2014

II rühm

Toiduvärvid, mida on lubatud kasutada vajalikus koguses (quantum satis)

quantum satis

(69)

Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014

III rühm

Toiduvärvid, mille puhul piirnorm kehtib nii üksikaine kui ka segu kohta

300

Kohaldamisaeg: 31. juulini 2014

III rühm

Toiduvärvid, mille puhul piirnorm kehtib nii üksikaine kui ka segu kohta

300

(69)

Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014

IV rühm

Polüoolid

quantum satis

E 104

Kinoliinkollane

35

(61)

Kohaldamisaeg: 1. jaanuar 2014 – 31. juuli 2014

E 104

Kinoliinkollane

35

(61)(69)

Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014.

Välja arvatud närimistablettide kujul toidulisandid

E 104

Kinoliinkollane

10

(61)

Kohaldamisaeg: 1. jaanuar 2014 – 31. juuli 2014

E 104

Kinoliinkollane

10

(61)(69)

Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014.

Ainult närimistablettide kujul toidulisandid

E 110

Päikeseloojangukollane FCF/punakaskollane S

10

(61)

Kohaldamisaeg: 1. jaanuar 2014 – 31. juuli 2014

E 110

Päikeseloojangukollane FCF/punakaskollane S

10

(61)(69)

Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014

E 124

Erkpunane 4R, košenillpunane A

35

(61)

Kohaldamisaeg: 1. jaanuar 2014 – 31. juuli 2014

E 124

Erkpunane 4R, košenillpunane A

35

(61)(69)

Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014.

Välja arvatud närimistablettide kujul toidulisandid

E 124

Erkpunane 4R, košenillpunane A

10

(61)

Kohaldamisaeg: 1. jaanuar 2014 – 31. juuli 2014

E 124

Erkpunane 4R, košenillpunane A

10

(61)(69)

Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014.

Ainult närimistablettide kujul toidulisandid

E 160d

Lükopeen

30

E 200–213

Sorbiinhape ja sorbaadid Bensoehape ja bensoaadid

1 000

(1)(2)

Ainult kuivatatud kujul tarnitavad toidulisandid, mis sisaldavad valmistisi, milles leidub vitamiini A või vitamiini A ja D segu

E 310–321

Propüülgallaat, TBHQ, BHT ja BHA

400

(1)

E 338–452

Fosforhape, fosfaadid, di -, tri- ja polüfosfaadid

quantum satis

E 392

Rosmariiniekstrakt

400

(46)

E 405

Propaan-1,2-dioolalginaat

1 000

E 416

Karaiakummi

quantum satis

E 426

Soja hemitselluloos

1 500

E 432–436

Polüsorbaadid

quantum satis

E 459

β-tsüklodekstriin

quantum satis

Ainult tablettide või kaetud tablettide kujul toidulisandid

E 468

Võrkstruktuuriga naatriumkarboksümetüültselluloos

30 000

Välja arvatud närimistablettide kujul toidulisandid

E 473–474

Rasvhapete sahharoosestrid ja sahharoglütseriidid

quantum satis

(1)

E 475

Rasvhapete polüglütseroolestrid

quantum satis

E 491–495

Sorbitaanestrid

quantum satis

(1)

E 551–559

Ränidioksiid ja silikaadid

quantum satis

Kohaldamisaeg: 31. jaanuarini 2014

E 551–553

Ränidioksiid ja silikaadid

quantum satis

Kohaldamisaeg: alates 1. veebruarist 2014

E 900

Dimetüülpolüsiloksaan

10

(91)

Ainult toidulisandites, mis on lahustudes mulle tekitavate tablettide kujul

E 901

Valge ja kollane meevaha

quantum satis

E 902

Kandelillavaha

quantum satis

E 903

Karnaubavaha

200

E 904

Šellak

quantum satis

E 950

Kaaliumatsesulfaam

500

E 950

Kaaliumatsesulfaam

2 000

Ainult närimistablettide kujul toidulisandid

E 951

Aspartaam

2 000

E 951

Aspartaam

5 500

Ainult närimistablettide kujul toidulisandid

E 952

Tsüklamiinhape ning selle naatrium- ja kaltsiumsoolad

500

(51)

E 952

Tsüklamiinhape ning selle naatrium- ja kaltsiumsoolad

1 250

(51)

Ainult närimistablettide kujul toidulisandid

E 954

Sahhariin ning selle naatrium-, kaalium- ja kaltsiumsoolad

500

(52)

E 954

Sahhariin ning selle naatrium-, kaalium- ja kaltsiumsoolad

1 200

(52)

Ainult närimistablettide kujul toidulisandid

E 955

Sukraloos

800

E 955

Sukraloos

2 400

Ainult närimistablettide kujul toidulisandid

E 957

Taumatiin

400

Ainult närimistablettide kujul toidulisandid

E 959

Neohesperidiin DC

100

E 959

Neohesperidiin DC

400

Ainult närimistablettide kujul toidulisandid

E 960

Stevioolglükosiidid

670

(60)

E 960

Stevioolglükosiidid

1 800

(60)

Ainult närimistablettide kujul toidulisandid

E 961

Neotaam

60

E 961

Neotaam

185

Ainult närimistablettide kujul toidulisandid

E 961

Neotaam

2

Ainult lõhna- ja maitsetugevdajana, v.a närimistablettide kujul toidulisandites

E 961

Neotaam

2

Lõhna- ja maitsetugevdajana ainult vitamiinide ja/või mineraalainete baasil valmistatud närimistablettide kujul toidulisandites

E 962

Aspartaam-atsesulfaamsool

500

(11)a (49) (50)

E 962

Aspartaam-atsesulfaamsool

2 000

(11)a (49) (50)

Ainult närimistablettide kujul toidulisandid

E 969

Advantaam

20

E 969

Advantaam

55

Ainult närimistablettide kujul toidulisandid

E 1201

Polüvinüülpürrolidoon

quantum satis

Ainult tablettide või kaetud tablettide kujul toidulisandid

E 1202

Polüvinüülpolüpürrolidoon

quantum satis

Ainult tablettide või kaetud tablettide kujul toidulisandid

E 1203

Polüvinüülalkohol (PVA)

18 000

Ainult kapslite ja tablettide kujul toidulisandid

E 1204

Pullulaan

quantum satis

Ainult kapslite ja tablettide kujul toidulisandid

E 1205

Aluseline metakrülaatkopolümeer

100 000

Välja arvatud närimistablettide kujul toidulisandid

E 1206

Neutraalne metakrülaatkopolümeer

200 000

Välja arvatud närimistablettide kujul toidulisandid

E 1207

Anioonne metakrülaatkopolümeer

100 000

Välja arvatud närimistablettide kujul toidulisandid

E 1208

Polüvinüülpürrolidoon-vinüülatsetaatkopolümeer

100 000

Välja arvatud närimistablettide kujul toidulisandid

E 1209

Polüvinüülalkohol-polüetüleen glükooli pookekopolümeer

100 000

Välja arvatud närimistablettide kujul toidulisandid

E 1505

Trietüültsitraat

3 500

Ainult kapslite ja tablettide kujul toidulisandid

E 1521

Polüetüleenglükool

10 000

Ainult kapslite ja tablettide kujul toidulisandid“

| c) | alamkategooriat 17.2 käsitlev kanne muudetakse järgmiselt:






  i) | pealkiri asendatakse järgmisega:






  „17.2 | Vedelad toidulisandid, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ |
| --- | --- | --- | --- |

c)

alamkategooriat 17.2 käsitlev kanne muudetakse järgmiselt:

i)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„17.2

Vedelad toidulisandid, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“

| ii) | kõik selles alamkategoorias olevad kanded asendatakse järgmiste kannetega numbrite järjekorras: | „I rühm | Lisaained | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | II rühm | Toiduvärvid, mida on lubatud kasutada vajalikus koguses (quantum satis) | quantum satis | | |
| | II rühm | Toiduvärvid, mida on lubatud kasutada vajalikus koguses (quantum satis) | quantum satis | | Kohaldamisaeg: 31. juulini 2014 |
| | II rühm | Toiduvärvid, mida on lubatud kasutada vajalikus koguses (quantum satis) | quantum satis | (69) | Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014.
  Ainult siirupi kujul toidulisandid |
| | III rühm | Toiduvärvid, mille puhul piirnorm kehtib nii üksikaine kui ka segu kohta | 100 | | |
| | IV rühm | Polüoolid | quantum satis | | |
| | E 104 | Kinoliinkollane | 10 | (61) | Kohaldamisaeg: 1. jaanuar 2014 – 31. juuli 2014 |
| | E 104 | Kinoliinkollane | 10 | (61)(69) | Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014 |
| | E 110 | Päikeseloojangukollane FCF/punakaskollane S | 10 | (61) | Kohaldamisaeg: 1. jaanuar 2014 – 31. juuli 2014 |
| | E 110 | Päikeseloojangukollane FCF/punakaskollane S | 10 | (61)(69) | Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014 |
| | E 124 | Erkpunane 4R, košenillpunane A | 10 | (61) | Kohaldamisaeg: 1. jaanuar 2014 – 31. juuli 2014 |
| | E 124 | Erkpunane 4R, košenillpunane A | 10 | (61)(69) | Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014 |
| | E 160d | Lükopeen | 30 | | |
| | E 200–213 | Sorbiinhape ja sorbaadid; bensoehape ja bensoaadid | 2 000 | (1)(2) | Välja arvatud siirupi kujul toidulisandid |
| | E 310–321 | Propüülgallaat, TBHQ, BHT ja BHA | 400 | (1) | |
| | E 338–452 | Fosforhape, fosfaadid, di -, tri- ja polüfosfaadid | quantum satis | | |
| | E 392 | Rosmariiniekstrakt | 400 | (46) | |
| | E 405 | Propaan-1,2-dioolalginaat | 1 000 | | |
| | E 416 | Karaiakummi | quantum satis | | |
| | E 426 | Soja hemitselluloos | 1 500 | | |
| | E 432–436 | Polüsorbaadid | quantum satis | | |
| | E 473–474 | Rasvhapete sahharoosestrid ja sahharoglütseriidid | quantum satis | (1) | |
| | E 475 | Rasvhapete polüglütseroolestrid | quantum satis | | |
| | E 491–495 | Sorbitaanestrid | quantum satis | (1) | |
| | E 551–559 | Ränidioksiid ja silikaadid | quantum satis | | Kohaldamisaeg: 31. jaanuarini 2014 |
| | E 551–553 | Ränidioksiid ja silikaadid | quantum satis | | Kohaldamisaeg: alates 1. veebruarist 2014 |
| | E 950 | Kaaliumatsesulfaam | 350 | | |
| | E 950 | Kaaliumatsesulfaam | 2 000 | | Ainult siirupi kujul toidulisandid |
| | E 951 | Aspartaam | 600 | | |
| | E 951 | Aspartaam | 5 500 | | Ainult siirupi kujul toidulisandid |
| | E 952 | Tsüklamiinhape ning selle naatrium- ja kaltsiumsoolad | 400 | (51) | |
| | E 952 | Tsüklamiinhape ning selle naatrium- ja kaltsiumsoolad | 1 250 | (51) | Ainult siirupi kujul toidulisandid |
| | E 954 | Sahhariin ning selle naatrium-, kaalium- ja kaltsiumsoolad | 80 | (52) | |
| | E 954 | Sahhariin ning selle naatrium-, kaalium- ja kaltsiumsoolad | 1 200 | (52) | Ainult siirupi kujul toidulisandid |
| | E 955 | Sukraloos | 240 | | |
| | E 955 | Sukraloos | 2 400 | | Ainult siirupi kujul toidulisandid |
| | E 957 | Taumatiin | 400 | | Ainult siirupi kujul toidulisandid |
| | E 959 | Neohesperidiin DC | 50 | | |
| | E 959 | Neohesperidiin DC | 400 | | Ainult siirupi kujul toidulisandid |
| | E 960 | Stevioolglükosiidid | 200 | (60) | |
| | E 960 | Stevioolglükosiidid | 1 800 | (60) | Ainult siirupi kujul toidulisandid |
| | E 961 | Neotaam | 20 | | |
| | E 961 | Neotaam | 185 | | Ainult siirupi kujul toidulisandid |
| | E 961 | Neotaam | 2 | | Ainult lõhna- ja maitsetugevdajana, v.a siirupi kujul toidulisandites |
| | E 961 | Neotaam | 2 | | Lõhna- ja maitsetugevdajana ainult vitamiinide ja/või mineraalainete baasil valmistatud, siirupi kujul toidulisandites |
| | E 962 | Aspartaam-atsesulfaamsool | 350 | (11)a (49) (50) | |
| | E 962 | Aspartaam-atsesulfaamsool | 2 000 | (11)a (49) (50) | Ainult siirupi kujul toidulisandid |
| | E 969 | Advantaam | 6 | | |
| | E 969 | Advantaam | 55 | | Ainult siirupi kujul toidulisandid“ |

ii)

kõik selles alamkategoorias olevad kanded asendatakse järgmiste kannetega numbrite järjekorras:

„I rühm

Lisaained

II rühm

Toiduvärvid, mida on lubatud kasutada vajalikus koguses (quantum satis)

quantum satis

II rühm

Toiduvärvid, mida on lubatud kasutada vajalikus koguses (quantum satis)

quantum satis

Kohaldamisaeg: 31. juulini 2014

II rühm

Toiduvärvid, mida on lubatud kasutada vajalikus koguses (quantum satis)

quantum satis

(69)

Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014.

Ainult siirupi kujul toidulisandid

III rühm

Toiduvärvid, mille puhul piirnorm kehtib nii üksikaine kui ka segu kohta

100

IV rühm

Polüoolid

quantum satis

E 104

Kinoliinkollane

10

(61)

Kohaldamisaeg: 1. jaanuar 2014 – 31. juuli 2014

E 104

Kinoliinkollane

10

(61)(69)

Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014

E 110

Päikeseloojangukollane FCF/punakaskollane S

10

(61)

Kohaldamisaeg: 1. jaanuar 2014 – 31. juuli 2014

E 110

Päikeseloojangukollane FCF/punakaskollane S

10

(61)(69)

Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014

E 124

Erkpunane 4R, košenillpunane A

10

(61)

Kohaldamisaeg: 1. jaanuar 2014 – 31. juuli 2014

E 124

Erkpunane 4R, košenillpunane A

10

(61)(69)

Kohaldamisaeg: alates 1. augustist 2014

E 160d

Lükopeen

30

E 200–213

Sorbiinhape ja sorbaadid; bensoehape ja bensoaadid

2 000

(1)(2)

Välja arvatud siirupi kujul toidulisandid

E 310–321

Propüülgallaat, TBHQ, BHT ja BHA

400

(1)

E 338–452

Fosforhape, fosfaadid, di -, tri- ja polüfosfaadid

quantum satis

E 392

Rosmariiniekstrakt

400

(46)

E 405

Propaan-1,2-dioolalginaat

1 000

E 416

Karaiakummi

quantum satis

E 426

Soja hemitselluloos

1 500

E 432–436

Polüsorbaadid

quantum satis

E 473–474

Rasvhapete sahharoosestrid ja sahharoglütseriidid

quantum satis

(1)

E 475

Rasvhapete polüglütseroolestrid

quantum satis

E 491–495

Sorbitaanestrid

quantum satis

(1)

E 551–559

Ränidioksiid ja silikaadid

quantum satis

Kohaldamisaeg: 31. jaanuarini 2014

E 551–553

Ränidioksiid ja silikaadid

quantum satis

Kohaldamisaeg: alates 1. veebruarist 2014

E 950

Kaaliumatsesulfaam

350

E 950

Kaaliumatsesulfaam

2 000

Ainult siirupi kujul toidulisandid

E 951

Aspartaam

600

E 951

Aspartaam

5 500

Ainult siirupi kujul toidulisandid

E 952

Tsüklamiinhape ning selle naatrium- ja kaltsiumsoolad

400

(51)

E 952

Tsüklamiinhape ning selle naatrium- ja kaltsiumsoolad

1 250

(51)

Ainult siirupi kujul toidulisandid

E 954

Sahhariin ning selle naatrium-, kaalium- ja kaltsiumsoolad

80

(52)

E 954

Sahhariin ning selle naatrium-, kaalium- ja kaltsiumsoolad

1 200

(52)

Ainult siirupi kujul toidulisandid

E 955

Sukraloos

240

E 955

Sukraloos

2 400

Ainult siirupi kujul toidulisandid

E 957

Taumatiin

400

Ainult siirupi kujul toidulisandid

E 959

Neohesperidiin DC

50

E 959

Neohesperidiin DC

400

Ainult siirupi kujul toidulisandid

E 960

Stevioolglükosiidid

200

(60)

E 960

Stevioolglükosiidid

1 800

(60)

Ainult siirupi kujul toidulisandid

E 961

Neotaam

20

E 961

Neotaam

185

Ainult siirupi kujul toidulisandid

E 961

Neotaam

2

Ainult lõhna- ja maitsetugevdajana, v.a siirupi kujul toidulisandites

E 961

Neotaam

2

Lõhna- ja maitsetugevdajana ainult vitamiinide ja/või mineraalainete baasil valmistatud, siirupi kujul toidulisandites

E 962

Aspartaam-atsesulfaamsool

350

(11)a (49) (50)

E 962

Aspartaam-atsesulfaamsool

2 000

(11)a (49) (50)

Ainult siirupi kujul toidulisandid

E 969

Advantaam

6

E 969

Advantaam

55

Ainult siirupi kujul toidulisandid“

---

OTSUSED

| 9.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/45

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2018/1498,

21. detsember 2017,

riigiabi ja meetmete SA.38613 (2016/C) (ex 2015/NN) kohta, mida Itaalia rakendas Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria suhtes

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 8391 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sättele (1) ja võttes nende märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Pärast kahte ametlikku kaebust, mille konkurendid (kes ei soovi oma isikut avalikustada) esitasid 11. ja 14. aprillil 2014, avas komisjon esialgse uurimise seoses Itaalia terasetootja Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria (Ilva) suhtes võetud väidetavate toetusmeetmetega. Wirtschaftsvereinigung Stahl (Saksamaa Terasetööstuse Föderatsioon – WV Stahl) ja Eurofer (Euroopa Terasetööstuse Konföderatsioon) esitasid samuti ametlikud kaebused vastavalt 10. aprillil 2015 ja 24. juunil 2015. Neid kaebuse esitajaid toetas 25. juunil 2015 Briti teraseliit. |
| --- | --- |

(1)

Pärast kahte ametlikku kaebust, mille konkurendid (kes ei soovi oma isikut avalikustada) esitasid 11. ja 14. aprillil 2014, avas komisjon esialgse uurimise seoses Itaalia terasetootja Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria (Ilva) suhtes võetud väidetavate toetusmeetmetega. Wirtschaftsvereinigung Stahl (Saksamaa Terasetööstuse Föderatsioon – WV Stahl) ja Eurofer (Euroopa Terasetööstuse Konföderatsioon) esitasid samuti ametlikud kaebused vastavalt 10. aprillil 2015 ja 24. juunil 2015. Neid kaebuse esitajaid toetas 25. juunil 2015 Briti teraseliit.

in Amministrazione Straordinaria

| (2) | 20. jaanuari 2016. aasta kirjas teavitas komisjon Itaaliat, et ta on otsustanud algatada Ilva kasuks võetud nelja toetusmeetme suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse. 13. mai 2016. aasta kirjaga teavitas komisjon Itaaliat nimetatud menetluse laiendamisest viiendale toetusmeetmele. |
| --- | --- |

(2)

20. jaanuari 2016. aasta kirjas teavitas komisjon Itaaliat, et ta on otsustanud algatada Ilva kasuks võetud nelja toetusmeetme suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse. 13. mai 2016. aasta kirjaga teavitas komisjon Itaaliat nimetatud menetluse laiendamisest viiendale toetusmeetmele.

| (3) | Komisjoni otsus algatada ametlik uurimismenetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) ja komisjoni otsus laiendada menetlust viiendale meetmele (edaspidi „menetluse laiendamise otsus“) avaldati mõlemad Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetmete kohta märkusi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus algatada ametlik uurimismenetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) ja komisjoni otsus laiendada menetlust viiendale meetmele (edaspidi „menetluse laiendamise otsus“) avaldati mõlemad Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetmete kohta märkusi.

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (4) | Itaalia esitas märkused menetluse algatamise otsuse ja menetluse laiendamise otsuse kohta 3. märtsil ja 26. juulil 2016. |
| --- | --- |

(4)

Itaalia esitas märkused menetluse algatamise otsuse ja menetluse laiendamise otsuse kohta 3. märtsil ja 26. juulil 2016.

| (5) | Lisaks sellele sai komisjon märkusi huvitatud isikutelt. Ta edastas need Itaaliale, kellele anti võimalus reageerida. Itaalia vastused saadi 29. juuli 2016. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks sellele sai komisjon märkusi huvitatud isikutelt. Ta edastas need Itaaliale, kellele anti võimalus reageerida. Itaalia vastused saadi 29. juuli 2016. aasta kirjaga.

| (6) | Komisjon nõudis Itaalialt 24. veebruari 2016. aasta, 4. mai 2016. aasta, 30. septembri 2016. aasta, 1. veebruari 2017. aasta ja 8. septembri 2017. aasta kirjades lisateavet. Itaalia vastas teabenõuetele vastavalt 10. märtsil 2016, 13. mail 2016, 8. novembril 2016, 10. märtsil 2017 ja 16. oktoobril 2017. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon nõudis Itaalialt 24. veebruari 2016. aasta, 4. mai 2016. aasta, 30. septembri 2016. aasta, 1. veebruari 2017. aasta ja 8. septembri 2017. aasta kirjades lisateavet. Itaalia vastas teabenõuetele vastavalt 10. märtsil 2016, 13. mail 2016, 8. novembril 2016, 10. märtsil 2017 ja 16. oktoobril 2017.

| (7) | Olles saanud teada Itaalia otsusest panna Ilva varad müüki, palus komisjon Itaalial määrata järelevalve eest vastutava sõltumatu usaldusisiku, kelle ülesanne on teavitada komisjoni müügiprotsessi korraldamisest ja elluviimisest. Järelevalve eest vastutav usaldusisik saatis komisjonile aruanded 15. juunil 2016, 3. oktoobril 2016, 13. ja 14. detsembril 2016, 1. veebruaril 2017, 22. veebruaril 2017 ja 30. juunil 2017 ning esitas müügiprotsessi kohta oma lõpparuande 20. juulil 2017. Ka Itaalia ametiasutused teavitasid komisjoni pakkumismenetluse tulemustest 7. juuni 2017. aasta kirjas ning esitasid täiendavat teavet müügi kohta 24. juulil 2017. |
| --- | --- |

(7)

Olles saanud teada Itaalia otsusest panna Ilva varad müüki, palus komisjon Itaalial määrata järelevalve eest vastutava sõltumatu usaldusisiku, kelle ülesanne on teavitada komisjoni müügiprotsessi korraldamisest ja elluviimisest. Järelevalve eest vastutav usaldusisik saatis komisjonile aruanded 15. juunil 2016, 3. oktoobril 2016, 13. ja 14. detsembril 2016, 1. veebruaril 2017, 22. veebruaril 2017 ja 30. juunil 2017 ning esitas müügiprotsessi kohta oma lõpparuande 20. juulil 2017. Ka Itaalia ametiasutused teavitasid komisjoni pakkumismenetluse tulemustest 7. juuni 2017. aasta kirjas ning esitasid täiendavat teavet müügi kohta 24. juulil 2017.

2.   KIRJELDUS

KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja

Abisaaja

| (8) | Ilva on Euroopa suurimaid terasetootjaid, kes tegeleb muu hulgas süsinikterasest toodete tootmise, töötlemise ja müügiga, juhtides selleks riigile strateegiliselt olulisi tööstusettevõtteid, nagu need on määratletud 3. detsembri 2012. aasta dekreetseaduse nr 207 artiklis 1, mida on muudetud 24. detsembri 2012. aasta seaduse nr 231 muudatustega (dekreetseadus nr 207/2012). Ettevõte kuulub alates 1996. aastast Riva perekonnale ja oli varem Itaalia Vabariigi kontrolli all Istituto per la Ricostruzione Industriale (IRI) kaudu. 2016. aastal töötas ettevõttes ligikaudu 14 000 inimest, kellest umbes 11 000 töötab selle peamises tootmiskohas Tarantos (Apuulia piirkond). Ilval on ka teisi tootmisüksusi Itaalias ning kaubandusettevõtteid Prantsusmaal, Tuneesias ja Kreekas. |
| --- | --- |

(8)

Ilva on Euroopa suurimaid terasetootjaid, kes tegeleb muu hulgas süsinikterasest toodete tootmise, töötlemise ja müügiga, juhtides selleks riigile strateegiliselt olulisi tööstusettevõtteid, nagu need on määratletud 3. detsembri 2012. aasta dekreetseaduse nr 207 artiklis 1, mida on muudetud 24. detsembri 2012. aasta seaduse nr 231 muudatustega (dekreetseadus nr 207/2012). Ettevõte kuulub alates 1996. aastast Riva perekonnale ja oli varem Itaalia Vabariigi kontrolli all Istituto per la Ricostruzione Industriale (IRI) kaudu. 2016. aastal töötas ettevõttes ligikaudu 14 000 inimest, kellest umbes 11 000 töötab selle peamises tootmiskohas Tarantos (Apuulia piirkond). Ilval on ka teisi tootmisüksusi Itaalias ning kaubandusettevõtteid Prantsusmaal, Tuneesias ja Kreekas.

Istituto per la Ricostruzione Industriale

| (9) | Ilva toodab süsinikterasest tooteid, mis on esitatud toodete loetelus, millega määratletakse terasesektor vastavalt dokumendi „Regionaalabi suunised aastateks 2014–2020“ IV lisa punktides a–e sätestatule (3). |
| --- | --- |

(9)

Ilva toodab süsinikterasest tooteid, mis on esitatud toodete loetelus, millega määratletakse terasesektor vastavalt dokumendi „Regionaalabi suunised aastateks 2014–2020“ IV lisa punktides a–e sätestatule (3).

3

| (10) | Ilva Tarantos asuva tehase aastane tootmisvõimsus on [...] (*1) ja see moodustab ligikaudu 9,8 % liidu süsinikterase tootmise koguvõimsusest (4). Erakorralise haldamise ja keskkonnapiirangute tingimustes on Ilva tootmisvõimsus olnud [...] selle nimivõimsusest (käigus on kolm põletusahju viiest). 2016. aastal toodeti 5,8 miljonit tonni süsinikterast, (5) mis moodustab ligikaudu 65 % Itaalia ja ligikaudu 7 % liidu süsinikterase toodangust. Ilva müüb peamiselt Itaalias ([...]), seejärel teistes Euroopa riikides ([...]) ja kolmandates riikides ([...]) (6). |
| --- | --- |

(10)

Ilva Tarantos asuva tehase aastane tootmisvõimsus on [...] (*1) ja see moodustab ligikaudu 9,8 % liidu süsinikterase tootmise koguvõimsusest (4). Erakorralise haldamise ja keskkonnapiirangute tingimustes on Ilva tootmisvõimsus olnud [...] selle nimivõimsusest (käigus on kolm põletusahju viiest). 2016. aastal toodeti 5,8 miljonit tonni süsinikterast, (5) mis moodustab ligikaudu 65 % Itaalia ja ligikaudu 7 % liidu süsinikterase toodangust. Ilva müüb peamiselt Itaalias ([...]), seejärel teistes Euroopa riikides ([...]) ja kolmandates riikides ([...]) (6).

*1

4

5

6

| (11) | Taranto piirkond, kus asub Ilva peamine tootmiskoht, on väga saastunud. Proovidest järeldub, et õhk, pinnas, maapind ja põhjavesi nii Ilva tootmiskohas kui ka Taranto linna naabruskonnas on väga saastunud ning sellel on tõsised tagajärjed inimeste tervisele ja keskkonnale (7). Ilvale ning samuti selle suuraktsionäridele ja endisele juhtkonnale on Itaalias esitatud süüdistus väidetava keskkonnakatastroofi põhjustamise pärast (8). Ilva on samuti komisjoni poolt Itaalia vastu algatatud rikkumismenetluse keskmes (9). Pärast kahte ametlikku kirja (10) saatis komisjon 16. oktoobril 2014 Itaaliale oma põhjendatud arvamuse (põhjendatud arvamus) selle kohta, et on rikutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/1/EÜ (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL, (12) millega kehtestatakse liikmesriikidele eeskirjad keskkonnalubade andmiseks tööstuskäitistele. |
| --- | --- |

(11)

Taranto piirkond, kus asub Ilva peamine tootmiskoht, on väga saastunud. Proovidest järeldub, et õhk, pinnas, maapind ja põhjavesi nii Ilva tootmiskohas kui ka Taranto linna naabruskonnas on väga saastunud ning sellel on tõsised tagajärjed inimeste tervisele ja keskkonnale (7). Ilvale ning samuti selle suuraktsionäridele ja endisele juhtkonnale on Itaalias esitatud süüdistus väidetava keskkonnakatastroofi põhjustamise pärast (8). Ilva on samuti komisjoni poolt Itaalia vastu algatatud rikkumismenetluse keskmes (9). Pärast kahte ametlikku kirja (10) saatis komisjon 16. oktoobril 2014 Itaaliale oma põhjendatud arvamuse (põhjendatud arvamus) selle kohta, et on rikutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/1/EÜ (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL, (12) millega kehtestatakse liikmesriikidele eeskirjad keskkonnalubade andmiseks tööstuskäitistele.

7

8

9

10

11

12

| (12) | Nimetatud keskkonnaprobleemide tõttu pidi Ilva endine juhtkond tagasi astuma ja valitsus määras 2013. aasta juunis selle asemel ametisse erivoliniku (13). Erivoliniku ülesanne oli tagada tootmise jätkumine ning samal ajal katta ettevõtte vahenditega kulud seoses tervise- ja keskkonnakahjustustega, mis tekitati Ilva keskkonnaloa varasemate rikkumiste käigus. Seoses sellega kiitis ministrite nõukogu 14. märtsil 2014. aastal heaks keskkonnakava, mis on mõeldud saastamise ennetamiseks ja tehase ajakohastamiseks vastavalt keskkonnaloa tingimustele (14). Selle plaani järgi oli 2014. aastal vaja investeeringuid kokku [...] eurot, et muuta Taranto tehas keskkonnaloa nõuetele vastavaks. |
| --- | --- |

(12)

Nimetatud keskkonnaprobleemide tõttu pidi Ilva endine juhtkond tagasi astuma ja valitsus määras 2013. aasta juunis selle asemel ametisse erivoliniku (13). Erivoliniku ülesanne oli tagada tootmise jätkumine ning samal ajal katta ettevõtte vahenditega kulud seoses tervise- ja keskkonnakahjustustega, mis tekitati Ilva keskkonnaloa varasemate rikkumiste käigus. Seoses sellega kiitis ministrite nõukogu 14. märtsil 2014. aastal heaks keskkonnakava, mis on mõeldud saastamise ennetamiseks ja tehase ajakohastamiseks vastavalt keskkonnaloa tingimustele (14). Selle plaani järgi oli 2014. aastal vaja investeeringuid kokku [...] eurot, et muuta Taranto tehas keskkonnaloa nõuetele vastavaks.

13

14

| (13) | Arvestades Ilva üha halvenevat finantsolukorda, võttis Itaalia valitsus 5. jaanuaril 2015 vastu dekreetseaduse nr 1/2015, millega algatati Ilva suhtes ad hoc maksejõuetusmenetlus. Ad hoc menetlus kavandati nn Marzano seaduse põhjal, mis kujutab endast spetsiaalset maksejõuetusseadust, mille alusel organiseeritakse erakorralist haldamist selliste raskustes olevate suurettevõtjate puhul, millele on usaldatud oluliste avalike teenuste osutamine. Selle tulemusena kuulutas Milano kohus 30. jaanuaril 2015 Ilva maksejõuetuks (15). Maksejõuetusdeklaratsioonis märgitud koguvõlg oli 2,9 miljardit eurot. Valitsus määras ettevõtte juhtimiseks ametisse kolm erivolinikku. Dekreetseadus nr 1/2015 muudeti 3. märtsil 2015 koos muudatustega (16) seaduseks nr 20/2015. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades Ilva üha halvenevat finantsolukorda, võttis Itaalia valitsus 5. jaanuaril 2015 vastu dekreetseaduse nr 1/2015, millega algatati Ilva suhtes ad hoc maksejõuetusmenetlus. Ad hoc menetlus kavandati nn Marzano seaduse põhjal, mis kujutab endast spetsiaalset maksejõuetusseadust, mille alusel organiseeritakse erakorralist haldamist selliste raskustes olevate suurettevõtjate puhul, millele on usaldatud oluliste avalike teenuste osutamine. Selle tulemusena kuulutas Milano kohus 30. jaanuaril 2015 Ilva maksejõuetuks (15). Maksejõuetusdeklaratsioonis märgitud koguvõlg oli 2,9 miljardit eurot. Valitsus määras ettevõtte juhtimiseks ametisse kolm erivolinikku. Dekreetseadus nr 1/2015 muudeti 3. märtsil 2015 koos muudatustega (16) seaduseks nr 20/2015.

ad hoc

Ad hoc

Marzano

15

16

| (14) | 4. detsembril 2015 teavitasid Itaalia ametiasutused komisjoni samal päeval vastu võetud dekreetseadusest nr 191/2015 „Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva“. Dekreetseadus muudeti 1. veebruaril 2016 koos muudatustega seaduseks nr 13/2016 (17). Dekreetseaduse artiklis 1 nähakse ette Ilva varade müük läbipaistva ja mittediskrimineeriva avaliku menetluse kaudu 30. juuniks 2016, et tagada järjepidevuse katkemine vana ettevõttega. 5. jaanuaril 2016 avaldasid Ilva erivolinikud osalemiskutse seoses Ilva ja sama kontserni teiste ettevõtete omanduses olevate ettevõtete ülemineku kohta. 25 huvitatud isikut lubati hoolsuskohustuse eeletappi, mille järel moodustati omandamiskonsortsiumid, et esitada 30. juuniks 2016 ametlikud pakkumised. 30. juunil 2016 pääsesid kaks pakkujat hankemenetluse lõppetappi: i) konsortsium, mida juhtis ülemaailmne teraseettevõte ArcelorMittal ning mille liikmed olid lisaks Itaalia terasetootjale Marcegaglia ja pank Intesa Sanpaolo (AM Consortium), ja ii) nn AcciaItalia konsortsium (AcciaItalia Consortium), mille moodustasid teiste hulgas Itaalia terasetootja Arvedi, India teraseettevõte Jindal Steel ja riigile kuuluv investeerimispank Cassa Depositi e Prestiti (CDP). |
| --- | --- |

(14)

4. detsembril 2015 teavitasid Itaalia ametiasutused komisjoni samal päeval vastu võetud dekreetseadusest nr 191/2015 „Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva“. Dekreetseadus muudeti 1. veebruaril 2016 koos muudatustega seaduseks nr 13/2016 (17). Dekreetseaduse artiklis 1 nähakse ette Ilva varade müük läbipaistva ja mittediskrimineeriva avaliku menetluse kaudu 30. juuniks 2016, et tagada järjepidevuse katkemine vana ettevõttega. 5. jaanuaril 2016 avaldasid Ilva erivolinikud osalemiskutse seoses Ilva ja sama kontserni teiste ettevõtete omanduses olevate ettevõtete ülemineku kohta. 25 huvitatud isikut lubati hoolsuskohustuse eeletappi, mille järel moodustati omandamiskonsortsiumid, et esitada 30. juuniks 2016 ametlikud pakkumised. 30. juunil 2016 pääsesid kaks pakkujat hankemenetluse lõppetappi: i) konsortsium, mida juhtis ülemaailmne teraseettevõte ArcelorMittal ning mille liikmed olid lisaks Itaalia terasetootjale Marcegaglia ja pank Intesa Sanpaolo (AM Consortium), ja ii) nn AcciaItalia konsortsium (AcciaItalia Consortium), mille moodustasid teiste hulgas Itaalia terasetootja Arvedi, India teraseettevõte Jindal Steel ja riigile kuuluv investeerimispank Cassa Depositi e Prestiti (CDP).

17

| (15) | Müügiprotsessis tekkis mõningaid viivitusi. Lõpuks soovitasid Ilva volinikud 26. mail 2017 anda Ilva varad AM Consortiumile, mis pakkus hinnaks 1,8 miljardit eurot (18). Seda soovitust järgis majandusarengu minister, kes andis 5. juunil 2017 välja lõpliku käskkirja AM Consortiumi kasuks (19). Tehing on veel lõpetamata, sest oodatakse ühinemisluba komisjonilt. AM Consortium teavitas 21. septembril 2017 tehingust komisjoni, mis 8. novembril 2017 otsustas algatada põhjaliku uurimise (20). |
| --- | --- |

(15)

Müügiprotsessis tekkis mõningaid viivitusi. Lõpuks soovitasid Ilva volinikud 26. mail 2017 anda Ilva varad AM Consortiumile, mis pakkus hinnaks 1,8 miljardit eurot (18). Seda soovitust järgis majandusarengu minister, kes andis 5. juunil 2017 välja lõpliku käskkirja AM Consortiumi kasuks (19). Tehing on veel lõpetamata, sest oodatakse ühinemisluba komisjonilt. AM Consortium teavitas 21. septembril 2017 tehingust komisjoni, mis 8. novembril 2017 otsustas algatada põhjaliku uurimise (20).

18

19

20

2.2.   Hinnatavad meetmed

Hinnatavad meetmed

| (16) | Itaalia ametiasutused on Ilva toetamiseks võtnud vastu eri meetmeid ja neid muutnud. Käesolev otsus puudutab viit meedet, mida on käsitletud menetluse algatamise otsuses ja menetluse laiendamise otsuses:






  a) | meede nr 1: Ilva eelmiste omanike vastu algatatud kriminaalmenetluse raames konfiskeeritud varade üleminek; |
| --- | --- | --- |

(16)

Itaalia ametiasutused on Ilva toetamiseks võtnud vastu eri meetmeid ja neid muutnud. Käesolev otsus puudutab viit meedet, mida on käsitletud menetluse algatamise otsuses ja menetluse laiendamise otsuses:

a)

meede nr 1: Ilva eelmiste omanike vastu algatatud kriminaalmenetluse raames konfiskeeritud varade üleminek;

| b) | meede nr 2: seadus eelnevalt mahaarvatavate laenude kohta, mida kohaldati erasektorist saadud 250 miljoni euro suuruse laenu suhtes; |
| --- | --- |

b)

meede nr 2: seadus eelnevalt mahaarvatavate laenude kohta, mida kohaldati erasektorist saadud 250 miljoni euro suuruse laenu suhtes;

| c) | meede nr 3: riigigarantii 400 miljoni euro suurusele laenule; |
| --- | --- |

c)

meede nr 3: riigigarantii 400 miljoni euro suurusele laenule;

| d) | meede nr 4: kompromisskokkulepe Fintecnaga; |
| --- | --- |

d)

meede nr 4: kompromisskokkulepe Fintecnaga;

| e) | meede nr 5: 300 miljoni euro suurune riigilaen. |
| --- | --- |

e)

meede nr 5: 300 miljoni euro suurune riigilaen.

2.2.1.   Meede nr 1: Ilva eelmiste omanike vastu algatatud kriminaalmenetluse raames konfiskeeritud varade üleminek

Meede nr 1: Ilva eelmiste omanike vastu algatatud kriminaalmenetluse raames konfiskeeritud varade üleminek

| (17) | Varem Ilva juhtimises osalenud mõnele Riva perekonna liikmele on Itaalia kohtud esitanud pettustega seotud süüdistusi. 2013. aasta mais konfiskeeris (sequestro preventivo) riiklik kohtunik [...] eurot Riva perele kuuluvat likviidset vara (Riva varad) nende vastu algatatud kriminaalmenetluse raames. |
| --- | --- |

(17)

Varem Ilva juhtimises osalenud mõnele Riva perekonna liikmele on Itaalia kohtud esitanud pettustega seotud süüdistusi. 2013. aasta mais konfiskeeris (sequestro preventivo) riiklik kohtunik [...] eurot Riva perele kuuluvat likviidset vara (Riva varad) nende vastu algatatud kriminaalmenetluse raames.

sequestro preventivo

| (18) | Itaalia üldise kriminaalmenetlusõiguse järgi tuleb kriminaalmenetluse raames konfiskeeritud vara kanda üle nn justiitsfondi (Fondo Unico di Giustizia), mis on fond Justiitsministeeriumis, kes täidab hoidja rolli (custode ex lege) kuni kriminaalmenetluse lõpuni. Fondi juhtimise tagab Equitalia Giustizia S.p.A. (Equitalia) (21). Equitalia investeerimisvolituste kohaselt võib Fondo Unico di Giustizia valduses olevaid likviidseid varasid hoiustada vaid piisava stabiilsuse ja usaldusväärsusega jooksevkontodel või tuleb need investeerida Itaalia riigi võlakirjadesse (22). Kohtumenetluse ajal kuuluvad konfiskeeritud varad nende algsetele omanikele, kes ei saa neid käsutada. |
| --- | --- |

(18)

Itaalia üldise kriminaalmenetlusõiguse järgi tuleb kriminaalmenetluse raames konfiskeeritud vara kanda üle nn justiitsfondi (Fondo Unico di Giustizia), mis on fond Justiitsministeeriumis, kes täidab hoidja rolli (custode ex lege) kuni kriminaalmenetluse lõpuni. Fondi juhtimise tagab Equitalia Giustizia S.p.A. (Equitalia) (21). Equitalia investeerimisvolituste kohaselt võib Fondo Unico di Giustizia valduses olevaid likviidseid varasid hoiustada vaid piisava stabiilsuse ja usaldusväärsusega jooksevkontodel või tuleb need investeerida Itaalia riigi võlakirjadesse (22). Kohtumenetluse ajal kuuluvad konfiskeeritud varad nende algsetele omanikele, kes ei saa neid käsutada.

Fondo Unico di Giustizia

custode ex lege

21

Fondo Unico di Giustizia

22

| (19) | Riva varade kohta on dekreetseaduse nr 1/2015 artikli 3 lõikes 1 kehtestatud ad hoc säte, mille kohaselt võib neid varasid Ilvale üle kanda enne kriminaalmenetluse lõppu (23). Selle sätte kohaselt pidi ülekandmine toimuma eritingimuste alusel. Kõigepealt emiteerib Ilva võlakirjad Riva varade väärtuse ulatuses. Seejärel kasutab Fondo Unico di Giustizia tema valduses olevaid Riva varasid, et neid võlakirju märkida. Selle tulemusena asendaks Ilva võlakirjad Riva varad Fondo Unico di Giustizia kontodel tagatisena käimasoleva kriminaalmenetluse kontekstis. Samas on dekreetseaduses täpsustatud, et raha, mille Ilva saab pärast sellist üleminekut, tuleb sihtotstarbeliselt kasutada ettevõtte keskkonnakava rakendamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Riva varade kohta on dekreetseaduse nr 1/2015 artikli 3 lõikes 1 kehtestatud ad hoc säte, mille kohaselt võib neid varasid Ilvale üle kanda enne kriminaalmenetluse lõppu (23). Selle sätte kohaselt pidi ülekandmine toimuma eritingimuste alusel. Kõigepealt emiteerib Ilva võlakirjad Riva varade väärtuse ulatuses. Seejärel kasutab Fondo Unico di Giustizia tema valduses olevaid Riva varasid, et neid võlakirju märkida. Selle tulemusena asendaks Ilva võlakirjad Riva varad Fondo Unico di Giustizia kontodel tagatisena käimasoleva kriminaalmenetluse kontekstis. Samas on dekreetseaduses täpsustatud, et raha, mille Ilva saab pärast sellist üleminekut, tuleb sihtotstarbeliselt kasutada ettevõtte keskkonnakava rakendamiseks.

ad hoc

23

Fondo Unico di Giustizia

Fondo Unico di Giustizia

| (20) | 11. mail 2015 andis riigi kohtunik kohtumäärusega (Decreto di Trasferimento) korralduse Riva varad üle kanda. Kuid Fondo Unico di Giustizia kontole ei saanud ülekanne toimuda, sest Riva perekond hoidis Riva varasid välismaistel arvelduskontodel, (24) ning nende üle jurisdiktsiooni omavad välisriikide kohtud keeldusid järjepidevalt neid varasid Itaaliasse üle kandma (25). |
| --- | --- |

(20)

11. mail 2015 andis riigi kohtunik kohtumäärusega (Decreto di Trasferimento) korralduse Riva varad üle kanda. Kuid Fondo Unico di Giustizia kontole ei saanud ülekanne toimuda, sest Riva perekond hoidis Riva varasid välismaistel arvelduskontodel, (24) ning nende üle jurisdiktsiooni omavad välisriikide kohtud keeldusid järjepidevalt neid varasid Itaaliasse üle kandma (25).

Decreto di Trasferimento

Fondo Unico di Giustizia

24

25

| (21) | Olukord lahenes, kui 2016. aasta detsembris jõudsid Riva perekond ja Ilva vaidluse lahendamisel kompromisskokkuleppele, mille kohaselt Riva perekonna asjaomased liikmed andsid oma nõusoleku, et nende valduses välismaistel arvelduskontodel olevad varad on Ilvale lõplikult kättesaadavad sellises õiguslikus vormis, mis on sätestatud dekreetseaduse nr 1/2015 artikli 3 lõikes 1. [...]. Itaalia ametiasutuste sõnul oleks võinud Ilva kahjunõue Riva perekonna vastu ulatuda ligikaudu [...] euroni. Lisaks 1,1 miljardile eurole, mis arestiti ja mis seadusega suunati keskkonnakava täitmiseks, nõustus Riva perekond tegema Ilvale kättesaadavaks veel 145 miljonit eurot äritegevuse toetamiseks. Kompromisskokkuleppe tulemusena kanti Riva varad kodumaale tagasi (26) ning kanti üle Fondo Unico di Giustiziale, kes 13. ja 22. juunil 2017 märkis kokku [...] euro väärtuses Ilva värskelt emiteeritud võlakirju. |
| --- | --- |

(21)

Olukord lahenes, kui 2016. aasta detsembris jõudsid Riva perekond ja Ilva vaidluse lahendamisel kompromisskokkuleppele, mille kohaselt Riva perekonna asjaomased liikmed andsid oma nõusoleku, et nende valduses välismaistel arvelduskontodel olevad varad on Ilvale lõplikult kättesaadavad sellises õiguslikus vormis, mis on sätestatud dekreetseaduse nr 1/2015 artikli 3 lõikes 1. [...]. Itaalia ametiasutuste sõnul oleks võinud Ilva kahjunõue Riva perekonna vastu ulatuda ligikaudu [...] euroni. Lisaks 1,1 miljardile eurole, mis arestiti ja mis seadusega suunati keskkonnakava täitmiseks, nõustus Riva perekond tegema Ilvale kättesaadavaks veel 145 miljonit eurot äritegevuse toetamiseks. Kompromisskokkuleppe tulemusena kanti Riva varad kodumaale tagasi (26) ning kanti üle Fondo Unico di Giustiziale, kes 13. ja 22. juunil 2017 märkis kokku [...] euro väärtuses Ilva värskelt emiteeritud võlakirju.

26

Fondo Unico di Giustiziale

2.2.2.   Meede nr 2: seadus eelnevalt mahaarvatavate laenude kohta

Meede nr 2: seadus eelnevalt mahaarvatavate laenude kohta

| (22) | Ajakirjanduse väitel oli Ilval 2014. aasta mais raskusi palkade maksmisega ja tarnijatele tasumisega (27). Teatati, et pangad on tõrksad üleminekulaenu andmisel, et ettevõte saaks katta oma likviidsusvajadusi (28). Samuti selgub, et kogu 2014. aasta jooksul võtsid Itaalia ametiasutused (eelkõige Majandusarengu Ministeeriumi ja Puglia kohalike asutuste kaudu) osa kohtumistest ja aruteludest, kus finantsasutustega arutati sellise laenu andmist (29). |
| --- | --- |

(22)

Ajakirjanduse väitel oli Ilval 2014. aasta mais raskusi palkade maksmisega ja tarnijatele tasumisega (27). Teatati, et pangad on tõrksad üleminekulaenu andmisel, et ettevõte saaks katta oma likviidsusvajadusi (28). Samuti selgub, et kogu 2014. aasta jooksul võtsid Itaalia ametiasutused (eelkõige Majandusarengu Ministeeriumi ja Puglia kohalike asutuste kaudu) osa kohtumistest ja aruteludest, kus finantsasutustega arutati sellise laenu andmist (29).

27

28

29

| (23) | 11. augustil 2014 muutis Itaalia dekreetseaduse nr 101/2013 artikli 12 lõiget 5, määratledes erandkorras eelnevalt mahaarvatavana laenud, mida antakse erakorraliselt hallatavatele, riigile strateegiliselt olulistele ettevõtjatele keskkonna- ja äritegevuse saneerimise kavade rakendamiseks (30). Maksejõuetu ettevõtja likvideerimisele mineva vara hulgas antakse eelnevalt mahaarvatavatele laenudele esimene rahuldamisjärk, seades need ettepoole ettevõtja teistelt võlausaldajatelt saadud laenudest ja kohustustest. Ilva olukord oli vastavuses seaduses esitatud määratlusega ja seega sai Ilvale antavaid laene edaspidi pidada eelnevalt mahaarvatavateks laenudeks (31). |
| --- | --- |

(23)

11. augustil 2014 muutis Itaalia dekreetseaduse nr 101/2013 artikli 12 lõiget 5, määratledes erandkorras eelnevalt mahaarvatavana laenud, mida antakse erakorraliselt hallatavatele, riigile strateegiliselt olulistele ettevõtjatele keskkonna- ja äritegevuse saneerimise kavade rakendamiseks (30). Maksejõuetu ettevõtja likvideerimisele mineva vara hulgas antakse eelnevalt mahaarvatavatele laenudele esimene rahuldamisjärk, seades need ettepoole ettevõtja teistelt võlausaldajatelt saadud laenudest ja kohustustest. Ilva olukord oli vastavuses seaduses esitatud määratlusega ja seega sai Ilvale antavaid laene edaspidi pidada eelnevalt mahaarvatavateks laenudeks (31).

30

31

| (24) | Kuu pärast seda seadusemuudatust, 11. septembril 2014 leppisid kolm erapanka kokku, et annavad Ilvale 250 miljonit eurot laenu (32). Laenu lõpptähtpäev oli 28. veebruar 2015; Ilva seda ei tagastanud. |
| --- | --- |

(24)

Kuu pärast seda seadusemuudatust, 11. septembril 2014 leppisid kolm erapanka kokku, et annavad Ilvale 250 miljonit eurot laenu (32). Laenu lõpptähtpäev oli 28. veebruar 2015; Ilva seda ei tagastanud.

32

2.2.3.   Meede nr 3: riigigarantii 400 miljoni euro suurusele laenule

Meede nr 3: riigigarantii 400 miljoni euro suurusele laenule

| (25) | Dekreetseaduse nr 1/2015 artikli 3 lõikega 1ter lubati Ilval pidada huvitatud pankadega läbirääkimisi 400 miljoni euro suuruse eelnevalt mahaarvatava laenu üle, millel on riigigarantii. Laen oli mõeldud Ilva keskkonnakava rakendamiseks (33). |
| --- | --- |

(25)

Dekreetseaduse nr 1/2015 artikli 3 lõikega 1ter lubati Ilval pidada huvitatud pankadega läbirääkimisi 400 miljoni euro suuruse eelnevalt mahaarvatava laenu üle, millel on riigigarantii. Laen oli mõeldud Ilva keskkonnakava rakendamiseks (33).

ter

33

| (26) | Majandus- ja rahandusminister andis 30. aprilli 2015. aasta käskkirjaga riigigarantii, mille preemia on 3,12 % aastas. |
| --- | --- |

(26)

Majandus- ja rahandusminister andis 30. aprilli 2015. aasta käskkirjaga riigigarantii, mille preemia on 3,12 % aastas.

| (27) | Pärast riigigarantii andmist, 27. mail 2015 nõustusid kolm finantseerimisasutust andma Ilvale 400 miljoni euro suuruse laenu, mis jagunes järgmiselt: 330 miljonit eurot CDP-lt, 50 miljonit eurot Intesa Sanpaololt ja 20 miljonit eurot Banco Popolarelt. Intesa Sanpaolo ja Banco Popolare on samad kaks panka, mis osalesid meetmes nr 2. |
| --- | --- |

(27)

Pärast riigigarantii andmist, 27. mail 2015 nõustusid kolm finantseerimisasutust andma Ilvale 400 miljoni euro suuruse laenu, mis jagunes järgmiselt: 330 miljonit eurot CDP-lt, 50 miljonit eurot Intesa Sanpaololt ja 20 miljonit eurot Banco Popolarelt. Intesa Sanpaolo ja Banco Popolare on samad kaks panka, mis osalesid meetmes nr 2.

| (28) | 400 miljoni euro suurune laen jaotati neljaks järjestikuseks 100 miljoni euroseks osamakseks vastavalt 10. juunil, 9. oktoobril, 10. detsembril ja 28. detsembril 2015. Laenu intress on 6 kuu aastane EURIBORi määr + [...] poolaastas ning see makstakse tagasi [...] pärast laenu väljamaksmist, võttes arvesse esialgset [...] maksepuhkust. |
| --- | --- |

(28)

400 miljoni euro suurune laen jaotati neljaks järjestikuseks 100 miljoni euroseks osamakseks vastavalt 10. juunil, 9. oktoobril, 10. detsembril ja 28. detsembril 2015. Laenu intress on 6 kuu aastane EURIBORi määr + [...] poolaastas ning see makstakse tagasi [...] pärast laenu väljamaksmist, võttes arvesse esialgset [...] maksepuhkust.

2.2.4.   Meede nr 4: kompromisskokkulepe Fintecnaga

Meede nr 4: kompromisskokkulepe Fintecnaga

| (29) | Ilva erastamise ajal 1995. aastal nõustus riigile kuuluv IRI garanteerima erastamislepingu artikli 17.7 alusel selliste keskkonnakahjustuste tulevased nõuded, mis leidsid aset enne erastamist, kuni [...] liiri pluss intress (st ligikaudu [...] eurot sel ajal ja [...] eurot ilma intressideta ehk [...] eurot koos intressidega, seisuga 31. detsember 2014). Erastamislepingus oli selliste keskkonnakahjustuste mahulise hindamise lõpptähtpäevaks seatud 31. detsember 1996. 16. aprillil 1996 algatas IRI müügihinna suhtes vahekohtumenetluse. Menetlus lõpetati 2000. aastal ilma, et vaidlus keskkonnakahjude vastutuse üle oleks lahendatud. 6. mail 1996 alustas Ilva samaaegset keskkonnakahjude vastutuse vahekohtumenetlust, mida siiski ei lõpetatud. |
| --- | --- |

(29)

Ilva erastamise ajal 1995. aastal nõustus riigile kuuluv IRI garanteerima erastamislepingu artikli 17.7 alusel selliste keskkonnakahjustuste tulevased nõuded, mis leidsid aset enne erastamist, kuni [...] liiri pluss intress (st ligikaudu [...] eurot sel ajal ja [...] eurot ilma intressideta ehk [...] eurot koos intressidega, seisuga 31. detsember 2014). Erastamislepingus oli selliste keskkonnakahjustuste mahulise hindamise lõpptähtpäevaks seatud 31. detsember 1996. 16. aprillil 1996 algatas IRI müügihinna suhtes vahekohtumenetluse. Menetlus lõpetati 2000. aastal ilma, et vaidlus keskkonnakahjude vastutuse üle oleks lahendatud. 6. mail 1996 alustas Ilva samaaegset keskkonnakahjude vastutuse vahekohtumenetlust, mida siiski ei lõpetatud.

| (30) | 2002. aastal sai riigile kuuluvast Fintecnast IRI õigusjärglane. Alates 2012. aastast kuulub Fintecna täielikult CDP-le, mis kuulub täielikult riigile. Fintecna finantsaruannete ja varade valitsemist kontrollib Itaalia Kontrollikoja määratud kohtunik, kes osaleb juhtkonna ja järelevalveorganite kohtumistel vastavalt seaduse nr 259/1958 artiklitele 7 ja 12. |
| --- | --- |

(30)

2002. aastal sai riigile kuuluvast Fintecnast IRI õigusjärglane. Alates 2012. aastast kuulub Fintecna täielikult CDP-le, mis kuulub täielikult riigile. Fintecna finantsaruannete ja varade valitsemist kontrollib Itaalia Kontrollikoja määratud kohtunik, kes osaleb juhtkonna ja järelevalveorganite kohtumistel vastavalt seaduse nr 259/1958 artiklitele 7 ja 12.

| (31) | 2002. aastal IRI-lt Fintecnale toimunud ülemineku raames otsustas endine IRI juhtkond panna kõrvale [...] eurot, mis on hinnanguline summa Ilvale võlgnetavate keskkonnakahjustuste eest. |
| --- | --- |

(31)

2002. aastal IRI-lt Fintecnale toimunud ülemineku raames otsustas endine IRI juhtkond panna kõrvale [...] eurot, mis on hinnanguline summa Ilvale võlgnetavate keskkonnakahjustuste eest.

| (32) | 12. juunil 2008 allkirjastasid Ilva ja Fintecna kohtumiste protokolli (verbale di incontro), milles nad nõustusid, et peamised lõpetamata keskkonnateemad on seotud Taranto tehasega. Seetõttu leppisid osapooled kokku, et nendevaheliste kulude jagamine saab toimuda üksnes pärast asjaomaste kulude kindlakstegemist. Samal ajal kavandas Keskkonnaministeerium koos teiste avaliku sektori asutustega 3. detsembri 2008. aasta lepingu projektile toetudes kokkulepet põhjavee puhastamise ja keskkonnakahjustuste kuluprognooside põhjal. Keskkonnakahjude mahulises hindamises oli selgelt välja jäetud kolmandatele osapooltele õhusaastest tulenevad kahjud. |
| --- | --- |

(32)

12. juunil 2008 allkirjastasid Ilva ja Fintecna kohtumiste protokolli (verbale di incontro), milles nad nõustusid, et peamised lõpetamata keskkonnateemad on seotud Taranto tehasega. Seetõttu leppisid osapooled kokku, et nendevaheliste kulude jagamine saab toimuda üksnes pärast asjaomaste kulude kindlakstegemist. Samal ajal kavandas Keskkonnaministeerium koos teiste avaliku sektori asutustega 3. detsembri 2008. aasta lepingu projektile toetudes kokkulepet põhjavee puhastamise ja keskkonnakahjustuste kuluprognooside põhjal. Keskkonnakahjude mahulises hindamises oli selgelt välja jäetud kolmandatele osapooltele õhusaastest tulenevad kahjud.

verbale di incontro

| (33) | Ilva saatis Fintecnale mitu teadet, viimased neist 2. mail 2011 ja 10. juunil 2013. Fintecna vaidlustas igasuguse vastutuse, eelkõige selles suhtes, mis puudutab õhusaastega seotud kahju kolmandatele osapooltele. |
| --- | --- |

(33)

Ilva saatis Fintecnale mitu teadet, viimased neist 2. mail 2011 ja 10. juunil 2013. Fintecna vaidlustas igasuguse vastutuse, eelkõige selles suhtes, mis puudutab õhusaastega seotud kahju kolmandatele osapooltele.

| (34) | 2011. aasta finantsaruannete ettevalmistamise ajal hindasid Fintecna pädevad teenistused Ilvale makstavate kahjude suuruseks [...] eurot, korrigeeritult [...] eurot 2014. aasta seisuga. |
| --- | --- |

(34)

2011. aasta finantsaruannete ettevalmistamise ajal hindasid Fintecna pädevad teenistused Ilvale makstavate kahjude suuruseks [...] eurot, korrigeeritult [...] eurot 2014. aasta seisuga.

| (35) | 19. detsembril 2013 võttis keskkonnaminister vastu Fintecna-vastase ministeriaalmeetme (provvedimento) koos kohtumäärusega kõrvaldada Ilva territooriumil asuvad jäätmed. Ministeriaalmeede vaidlustati Puglia piirkondlikus halduskohtus (Tribunale Amministrativo Regionale). Ministeriaalmeede tühistati menetluslikel põhjustel 14. novembril 2014. Kuid kohus tegi siiski sisulise järelduse, et saastamine toimus kindlalt enne 1995. aastat ja seega kuulub Fintecna vastutusalasse. |
| --- | --- |

(35)

19. detsembril 2013 võttis keskkonnaminister vastu Fintecna-vastase ministeriaalmeetme (provvedimento) koos kohtumäärusega kõrvaldada Ilva territooriumil asuvad jäätmed. Ministeriaalmeede vaidlustati Puglia piirkondlikus halduskohtus (Tribunale Amministrativo Regionale). Ministeriaalmeede tühistati menetluslikel põhjustel 14. novembril 2014. Kuid kohus tegi siiski sisulise järelduse, et saastamine toimus kindlalt enne 1995. aastat ja seega kuulub Fintecna vastutusalasse.

provvedimento

Tribunale Amministrativo Regionale

| (36) | Dekreetseaduse nr 1/2015 artikli 3 lõikega 5 volitati Ilva erivolinikku lahendama vaidlus Fintecnaga 1995. aasta erastamislepingu artiklis 17.7 osutatud keskkonnakahjustuste üle 60 päeva jooksul pärast dekreetseaduse nr 1/2015 jõustumist. Samas artiklis määrati kokkuleppe summaks 156 miljonit eurot ning täpsustati, et selline kokkulepe on lõplik ja seda ei saa edasi kaevata (34). |
| --- | --- |

(36)

Dekreetseaduse nr 1/2015 artikli 3 lõikega 5 volitati Ilva erivolinikku lahendama vaidlus Fintecnaga 1995. aasta erastamislepingu artiklis 17.7 osutatud keskkonnakahjustuste üle 60 päeva jooksul pärast dekreetseaduse nr 1/2015 jõustumist. Samas artiklis määrati kokkuleppe summaks 156 miljonit eurot ning täpsustati, et selline kokkulepe on lõplik ja seda ei saa edasi kaevata (34).

34

| (37) | 12. jaanuaril 2015 palkas Fintecna sõltumatu õiguskonsultandi, kes abistaks teda läbirääkimistel kompromisskokkuleppe sõlmimiseks Ilvaga. Asjaomane ekspert esitas 3. märtsil 2015 õigusliku hinnangu, milles kinnitas, et vaidluse lahendamine 156 miljoni eurose makse tegemisega jääb erastamislepingus seatud ülempiiri raamesse ning samuti on see väiksem kui Fintecna enda hinnang. |
| --- | --- |

(37)

12. jaanuaril 2015 palkas Fintecna sõltumatu õiguskonsultandi, kes abistaks teda läbirääkimistel kompromisskokkuleppe sõlmimiseks Ilvaga. Asjaomane ekspert esitas 3. märtsil 2015 õigusliku hinnangu, milles kinnitas, et vaidluse lahendamine 156 miljoni eurose makse tegemisega jääb erastamislepingus seatud ülempiiri raamesse ning samuti on see väiksem kui Fintecna enda hinnang.

| (38) | Fintecna palus õiguslikku hinnangut veel ühelt konsultandilt seoses i) Ilvale tehtud varasemate maksetega eelmiste vahekohtumenetluste raames ning ii) garanteeritud summa intresside arvutamise alguskuupäevaga. Arvamus esitati 16. veebruaril 2015. Selle kohaselt i) ei teinud Fintecna Ilvale ühtegi makset varasemate vahekohtumenetluste raames seoses erastamislepingu artikli 17.7 kohaldamisega ning ii) tuleb intresse maksta alates 1996. aastast. |
| --- | --- |

(38)

Fintecna palus õiguslikku hinnangut veel ühelt konsultandilt seoses i) Ilvale tehtud varasemate maksetega eelmiste vahekohtumenetluste raames ning ii) garanteeritud summa intresside arvutamise alguskuupäevaga. Arvamus esitati 16. veebruaril 2015. Selle kohaselt i) ei teinud Fintecna Ilvale ühtegi makset varasemate vahekohtumenetluste raames seoses erastamislepingu artikli 17.7 kohaldamisega ning ii) tuleb intresse maksta alates 1996. aastast.

| (39) | Pärast dekreetseaduse nr 1/2015 muutumist seaduseks 4. märtsil 2015 otsustas Fintecna nõukogu vaidluse lõpetada, võttes arvesse kahe konsultandi õiguslikke hinnanguid. Nõukogu rõhutas kokkuleppe lõplikkust ka seoses kolmandate osapooltega (nt Ilva võlausaldajatega ettevõtja pankroti korral ning muud võimalikud keskkonnakahjunõuded Fintecna vastu) ning asjaolu, et erastamislepingust tulenev maksimaalne riskipositsioon oleks [...] eurot ilma intressideta või [...] eurot koos intressidega. Nõukogu otsuses võeti arvesse Fintecna aktsiaomaniku CDP pooldavat arvamust kooskõlas CDP kontsernis toimuvat kontrolltegevust käsitleva määruse punktiga 8.3.2 (Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP). |
| --- | --- |

(39)

Pärast dekreetseaduse nr 1/2015 muutumist seaduseks 4. märtsil 2015 otsustas Fintecna nõukogu vaidluse lõpetada, võttes arvesse kahe konsultandi õiguslikke hinnanguid. Nõukogu rõhutas kokkuleppe lõplikkust ka seoses kolmandate osapooltega (nt Ilva võlausaldajatega ettevõtja pankroti korral ning muud võimalikud keskkonnakahjunõuded Fintecna vastu) ning asjaolu, et erastamislepingust tulenev maksimaalne riskipositsioon oleks [...] eurot ilma intressideta või [...] eurot koos intressidega. Nõukogu otsuses võeti arvesse Fintecna aktsiaomaniku CDP pooldavat arvamust kooskõlas CDP kontsernis toimuvat kontrolltegevust käsitleva määruse punktiga 8.3.2 (Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP).

Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP

| (40) | Seega lahendas Fintecna vaidluse Ilvaga 5. märtsil 2015. 6. märtsil 2015 kanti Ilvale üle 156 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(40)

Seega lahendas Fintecna vaidluse Ilvaga 5. märtsil 2015. 6. märtsil 2015 kanti Ilvale üle 156 miljonit eurot.

| (41) | CDP ja Fintecna ühise, 11. märtsi 2015. aasta pressiteate kohaselt toimus ülekanne, „et rakendada 5. jaanuari 2015. aasta dekreetseaduse nr 1 (mida on muudetud 4. märtsi 2015. aasta seaduse nr 20 muudatustega (Ilva seadus)) artikli 3 lõiget 5“ (35). |
| --- | --- |

(41)

CDP ja Fintecna ühise, 11. märtsi 2015. aasta pressiteate kohaselt toimus ülekanne, „et rakendada 5. jaanuari 2015. aasta dekreetseaduse nr 1 (mida on muudetud 4. märtsi 2015. aasta seaduse nr 20 muudatustega (Ilva seadus)) artikli 3 lõiget 5“ (35).

35

2.2.5.   Meede nr 5: 300 miljoni euro suurune riigilaen

Meede nr 5: 300 miljoni euro suurune riigilaen

| (42) | Nagu selgitatud põhjenduses 14, teavitasid Itaalia ametiasutused 4. detsembril 2015 komisjoni samal päeval vastu võetud dekreetseadusest nr 191/2015. Lisaks Ilva varade müüki käsitlevatele sätetele volitati käesoleva dekreetseaduse artikli 1 lõikes 3 riiki andma ministri määruse alusel Ilvale 300 miljonit eurot laenu, mille aastane intressimäär on 6 kuu EURIBOR + 300 baaspunkti, et toetada äriühingu kiireloomulisi finantseerimisvajadusi. Dekreetseaduse järgi tuleb Ilva varade omandajal laen tagasi maksta 60. päevaks pärast seda, kui pädev riiklik kohus on vastavalt dekreetseaduse nr 270/99 artiklile 73 kuulutanud Ilva tegevuse peatatuks pärast ettevõtte varade lõplikku võõrandamist. |
| --- | --- |

(42)

Nagu selgitatud põhjenduses 14, teavitasid Itaalia ametiasutused 4. detsembril 2015 komisjoni samal päeval vastu võetud dekreetseadusest nr 191/2015. Lisaks Ilva varade müüki käsitlevatele sätetele volitati käesoleva dekreetseaduse artikli 1 lõikes 3 riiki andma ministri määruse alusel Ilvale 300 miljonit eurot laenu, mille aastane intressimäär on 6 kuu EURIBOR + 300 baaspunkti, et toetada äriühingu kiireloomulisi finantseerimisvajadusi. Dekreetseaduse järgi tuleb Ilva varade omandajal laen tagasi maksta 60. päevaks pärast seda, kui pädev riiklik kohus on vastavalt dekreetseaduse nr 270/99 artiklile 73 kuulutanud Ilva tegevuse peatatuks pärast ettevõtte varade lõplikku võõrandamist.

| (43) | Ministri määrus, millega anti Ilvale laenu, võeti vastu 15. detsembril 2015 ning laenusumma maksti välja 23. detsembril 2015. Ministri määruses oli täpsustatud, et laen anti Ilva erakorraliseks haldamiseks. |
| --- | --- |

(43)

Ministri määrus, millega anti Ilvale laenu, võeti vastu 15. detsembril 2015 ning laenusumma maksti välja 23. detsembril 2015. Ministri määruses oli täpsustatud, et laen anti Ilva erakorraliseks haldamiseks.

| (44) | 9. juunil 2016 võttis Itaalia valitsus vastu dekreetseaduse nr 98/2016, millega muudeti dekreetseadust nr 191/2015. Dekreetseaduse artikli 1 lõike 1 punkti a kohaselt kanti 300 miljoni euro suuruse laenu tagasimaksmise kohustus Ilva varade omandajalt Ilvale endale. Dekreetseadus muudeti 1. augustil 2016 seaduseks nr 151/2016 koos muudatustega (36). |
| --- | --- |

(44)

9. juunil 2016 võttis Itaalia valitsus vastu dekreetseaduse nr 98/2016, millega muudeti dekreetseadust nr 191/2015. Dekreetseaduse artikli 1 lõike 1 punkti a kohaselt kanti 300 miljoni euro suuruse laenu tagasimaksmise kohustus Ilva varade omandajalt Ilvale endale. Dekreetseadus muudeti 1. augustil 2016 seaduseks nr 151/2016 koos muudatustega (36).

36

| (45) | 29. detsembril 2016 võttis Itaalia valitsus vastu dekreetseaduse nr 243/2016, mis muudeti 27. veebruaril 2017 seaduseks nr 18/2017 koos muudatustega (37). Dekreetseaduse artikli 1 lõike 1 punktiga b pikendati Ilva erakorralise haldamise kestust varade ülekandmise lõppkuupäevast edasi, et võimaldada Ilva erivolinikel määrata kindlaks ja rakendada edasisi puhastusmeetmeid piirkondades, mida omandaja ei ole üle võtnud. Selle tulemusena lükati dekreedi (millega kuulutatakse välja Ilva tegevuse peatamine vastavalt seadusandliku dekreedi nr 270/99 artiklile 73) vastuvõtmine edasi kuni nimetatud puhastustegevuse täieliku lõpetamiseni. Kuid selleks, et samal ajal vältida 300 miljoni euro suuruse laenu lõpliku lunastustähtpäeva edasilükkamist, kehtestati dekreetseaduse artikli 1 lõike 1 punktiga a laenu uus lunastustähtpäev – 60 päeva pärast Ilva varade lõplikku võõrandamist, seega sidudes selle lahti dekreedist, millega kuulutati välja Ilva tegevuse peatamine. |
| --- | --- |

(45)

29. detsembril 2016 võttis Itaalia valitsus vastu dekreetseaduse nr 243/2016, mis muudeti 27. veebruaril 2017 seaduseks nr 18/2017 koos muudatustega (37). Dekreetseaduse artikli 1 lõike 1 punktiga b pikendati Ilva erakorralise haldamise kestust varade ülekandmise lõppkuupäevast edasi, et võimaldada Ilva erivolinikel määrata kindlaks ja rakendada edasisi puhastusmeetmeid piirkondades, mida omandaja ei ole üle võtnud. Selle tulemusena lükati dekreedi (millega kuulutatakse välja Ilva tegevuse peatamine vastavalt seadusandliku dekreedi nr 270/99 artiklile 73) vastuvõtmine edasi kuni nimetatud puhastustegevuse täieliku lõpetamiseni. Kuid selleks, et samal ajal vältida 300 miljoni euro suuruse laenu lõpliku lunastustähtpäeva edasilükkamist, kehtestati dekreetseaduse artikli 1 lõike 1 punktiga a laenu uus lunastustähtpäev – 60 päeva pärast Ilva varade lõplikku võõrandamist, seega sidudes selle lahti dekreedist, millega kuulutati välja Ilva tegevuse peatamine.

37

2.3.   Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

| (46) | Pärast põhjenduses 1 osutatud esialgset uurimist väljendas komisjon kahtlusi seoses abimeetmete vastavusega liidu riigiabieeskirjadega. Komisjoni esialgne seisukoht oli, et meetmed näivad endast kujutavat riigiabi ega näi olevat alust, millele tuginedes saaks selle abi tunnistada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(46)

Pärast põhjenduses 1 osutatud esialgset uurimist väljendas komisjon kahtlusi seoses abimeetmete vastavusega liidu riigiabieeskirjadega. Komisjoni esialgne seisukoht oli, et meetmed näivad endast kujutavat riigiabi ega näi olevat alust, millele tuginedes saaks selle abi tunnistada siseturuga kokkusobivaks.

2.3.1.   Riigiabina liigitamine

Riigiabina liigitamine

| (47) | Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon esialgu, et kõikidel põhjalikule uurimisele suunatud meetmetel on potentsiaal moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust seetõttu, et teraseturgudel, kus Ilva tegutseb, on konkurendid, ning terasetoodete liidusisese kauplemise taseme tõttu, kuhu annab oma osa ka Ilva. |
| --- | --- |

(47)

Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon esialgu, et kõikidel põhjalikule uurimisele suunatud meetmetel on potentsiaal moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust seetõttu, et teraseturgudel, kus Ilva tegutseb, on konkurendid, ning terasetoodete liidusisese kauplemise taseme tõttu, kuhu annab oma osa ka Ilva.

| (48) | Komisjoni esialgne hinnang teistele riigiabikriteeriumidele (omistatavus riigile, riigi ressursid, valikulisus ja majanduslik eelis) on koondatud meetme kaupa punktides 2.3.1.1–2.3.1.5. |
| --- | --- |

(48)

Komisjoni esialgne hinnang teistele riigiabikriteeriumidele (omistatavus riigile, riigi ressursid, valikulisus ja majanduslik eelis) on koondatud meetme kaupa punktides 2.3.1.1–2.3.1.5.

2.3.1.1.   Meede nr 1

Meede nr 1

| (49) | Meetme nr 1 riigile omistatavuse kohta tegi komisjon menetluse algatamise otsuses esialgu järelduse, et otsus kanda Riva varad üle Ilvale võlakirjade märkimise abil on omistatav Itaalia valitsusele, mis lisas asjaomase sätte dekreetseadusesse nr 1/2015. Komisjon oli samuti esialgu seisukohal, et Fondo Unico di Giustizia tegutseks seda otsust (Equitalia kaudu) täide viies kohtuasutuse antud juhiste alusel, mille puhul on tegemist riigiasutusega ja millel on seetõttu kohustus teha lojaalset koostööd (38). |
| --- | --- |

(49)

Meetme nr 1 riigile omistatavuse kohta tegi komisjon menetluse algatamise otsuses esialgu järelduse, et otsus kanda Riva varad üle Ilvale võlakirjade märkimise abil on omistatav Itaalia valitsusele, mis lisas asjaomase sätte dekreetseadusesse nr 1/2015. Komisjon oli samuti esialgu seisukohal, et Fondo Unico di Giustizia tegutseks seda otsust (Equitalia kaudu) täide viies kohtuasutuse antud juhiste alusel, mille puhul on tegemist riigiasutusega ja millel on seetõttu kohustus teha lojaalset koostööd (38).

Fondo Unico di Giustizia

38

| (50) | Tuginedes menetluse algatamise otsuse ajal kindlaks tehtud asjaoludele, oli komisjoni esialgne seisukoht, et meede nr 1 hõlmab riigi ressursse selle tõttu, et Riva varasid tuleb lugeda riigi kontrolli all olevateks ajal, mil need on hoiul Fondo Unico di Giustizia käes. Lisaks ei saanud komisjon välistada, et riik (Fondo Unico di Giustizia kaudu) loobuks võimalikust tulust, investeerides Riva varad riskantsetesse Ilva võlakirjadesse ilma piisavat tasu saamata, selle asemel et püüda saada pangahoiuste või riigi võlakirjade abil kindlat tulu. |
| --- | --- |

(50)

Tuginedes menetluse algatamise otsuse ajal kindlaks tehtud asjaoludele, oli komisjoni esialgne seisukoht, et meede nr 1 hõlmab riigi ressursse selle tõttu, et Riva varasid tuleb lugeda riigi kontrolli all olevateks ajal, mil need on hoiul Fondo Unico di Giustizia käes. Lisaks ei saanud komisjon välistada, et riik (Fondo Unico di Giustizia kaudu) loobuks võimalikust tulust, investeerides Riva varad riskantsetesse Ilva võlakirjadesse ilma piisavat tasu saamata, selle asemel et püüda saada pangahoiuste või riigi võlakirjade abil kindlat tulu.

Fondo Unico di Giustizia

Fondo Unico di Giustizia

| (51) | Komisjoni menetluse algatamise otsuse kohaselt tuleneb valikulise majandusliku eelise andmine asjaolust, et tuginedes ad hoc erandile tavapärasest kriminaalmenetlusest, oleks Riva varad tehtud Ilvale kättesaadavaks enne kriminaalmenetluse lõppu, mis oleks ettevõttele andnud likviidsuse võrreldes võlakirjadega, mis emiteeritakse teadmata määraga, mis ei pruugi olla turupõhine. |
| --- | --- |

(51)

Komisjoni menetluse algatamise otsuse kohaselt tuleneb valikulise majandusliku eelise andmine asjaolust, et tuginedes ad hoc erandile tavapärasest kriminaalmenetlusest, oleks Riva varad tehtud Ilvale kättesaadavaks enne kriminaalmenetluse lõppu, mis oleks ettevõttele andnud likviidsuse võrreldes võlakirjadega, mis emiteeritakse teadmata määraga, mis ei pruugi olla turupõhine.

ad hoc

2.3.1.2.   Meede nr 2

Meede nr 2

| (52) | Vaatamata asjaolule, et erapangad laenasid 250 miljonit eurot, leidis komisjon esialgu, et meede on omistatav riigile sündmuste toimumise järjestuse tõttu, st dekreetseaduse nr 101/2013 muudatus ja riigi osalemine Ilva läbirääkimistel pankadega, mille tulemusel ettevõttele laen anti. |
| --- | --- |

(52)

Vaatamata asjaolule, et erapangad laenasid 250 miljonit eurot, leidis komisjon esialgu, et meede on omistatav riigile sündmuste toimumise järjestuse tõttu, st dekreetseaduse nr 101/2013 muudatus ja riigi osalemine Ilva läbirääkimistel pankadega, mille tulemusel ettevõttele laen anti.

| (53) | Komisjoni esialgne seisukoht oli, et kui riik või mõni teine avaliku sektori asutus oleks Ilva peamiste võlausaldajate hulgas, siis andes äsja väljastatud 250 miljoni euro suurusele eralaenu tagasimaksmisele kõrgema rahuldamisjärgu, kujutaks meede nr 2 de facto valitsemissektori võlgade sissenõudmisest loobumist (39). Sellisel juhul hõlmaks meede nr 2 riigi ressursse. |
| --- | --- |

(53)

Komisjoni esialgne seisukoht oli, et kui riik või mõni teine avaliku sektori asutus oleks Ilva peamiste võlausaldajate hulgas, siis andes äsja väljastatud 250 miljoni euro suurusele eralaenu tagasimaksmisele kõrgema rahuldamisjärgu, kujutaks meede nr 2 de facto valitsemissektori võlgade sissenõudmisest loobumist (39). Sellisel juhul hõlmaks meede nr 2 riigi ressursse.

de facto

39

| (54) | Komisjoni sõnul, vaatamata muudetud seaduse üldisele sõnastusele, kohaldati kõnealust meedet sel ajal vaid Ilva suhtes ja on seega de facto valikuline. Lubades Ilval rahuldada oma likviidsusvajadusi, näis meede andvat eelise, mida Ilva ei oleks saanud omandada tavapärastes turutingimustes. Seega leidis komisjon esialgu, et meede annab Ilvale valikulise majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(54)

Komisjoni sõnul, vaatamata muudetud seaduse üldisele sõnastusele, kohaldati kõnealust meedet sel ajal vaid Ilva suhtes ja on seega de facto valikuline. Lubades Ilval rahuldada oma likviidsusvajadusi, näis meede andvat eelise, mida Ilva ei oleks saanud omandada tavapärastes turutingimustes. Seega leidis komisjon esialgu, et meede annab Ilvale valikulise majandusliku eelise.

de facto

2.3.1.3.   Meede nr 3

Meede nr 3

| (55) | Arvestades, et riigigarantii anti ministri määruse alusel vastavalt valitsuse dekreetseaduse sätetele, oli komisjon esialgu seisukohal, et meede nr 3 on omistatav riigile. Riigi ressurssidele avalduva riski sai tuletada asjaolust, et riigigarantii kasutamise korral makstakse see riigi eelarvest. |
| --- | --- |

(55)

Arvestades, et riigigarantii anti ministri määruse alusel vastavalt valitsuse dekreetseaduse sätetele, oli komisjon esialgu seisukohal, et meede nr 3 on omistatav riigile. Riigi ressurssidele avalduva riski sai tuletada asjaolust, et riigigarantii kasutamise korral makstakse see riigi eelarvest.

| (56) | Mis puudutab valikulise majandusliku eelise olemasolu, siis komisjon seadis riigigarantii turuvastavuse kahtluse alla. Esiteks oli ebaselge, kas ükski turul tegutsev ettevõtja oleks olnud nõus Ilvale üldse garantiid andma vaid kaks kuud pärast eelmise laenu tagasimaksmata jätmist. Teiseks, isegi oletades, et Ilval oleks olnud võimalik kasutada väliseid rahastamisallikaid ja/või välisgarantiisid, kahtleb komisjon, kas Itaalia riigi rakendatav preemia suudaks piisavalt katta riigi kantavat krediidiriski. |
| --- | --- |

(56)

Mis puudutab valikulise majandusliku eelise olemasolu, siis komisjon seadis riigigarantii turuvastavuse kahtluse alla. Esiteks oli ebaselge, kas ükski turul tegutsev ettevõtja oleks olnud nõus Ilvale üldse garantiid andma vaid kaks kuud pärast eelmise laenu tagasimaksmata jätmist. Teiseks, isegi oletades, et Ilval oleks olnud võimalik kasutada väliseid rahastamisallikaid ja/või välisgarantiisid, kahtleb komisjon, kas Itaalia riigi rakendatav preemia suudaks piisavalt katta riigi kantavat krediidiriski.

2.3.1.4.   Meede nr 4

Meede nr 4

| (57) | Tuginedes Liidu kohtupraktikast tulenevatele ajaomastele näitajatele, (40) leidis komisjon esialgu, et Fintecna rakendatav meede nr 4 on seostatav Itaalia riigiga. Kaasatud ressursside päritolu kohta märkis komisjon, et Fintecnat võib pidada avalik-õiguslikuks äriühinguks. Seega peetakse selle ressursse riigi ressurssideks. |
| --- | --- |

(57)

Tuginedes Liidu kohtupraktikast tulenevatele ajaomastele näitajatele, (40) leidis komisjon esialgu, et Fintecna rakendatav meede nr 4 on seostatav Itaalia riigiga. Kaasatud ressursside päritolu kohta märkis komisjon, et Fintecnat võib pidada avalik-õiguslikuks äriühinguks. Seega peetakse selle ressursse riigi ressurssideks.

40

| (58) | Seoses valikulise majandusliku eelise olemasoluga, samas nentides, et põhimõtteliselt oli tegemist turupraktikaga ja see ei ole taunitav, et riik andis piiratud garantii keskkonnakahjustuste kõrvaldamiseks, milles lepiti kokku ajal, kui ettevõte oli riigi omanduses enne Ilva erastamist ning Riva perekonnale müümist, seadis komisjon kahtluse alla nii summa kui ka kompromisskokkuleppe ajastuse ning küsis, kas turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks samasuguses olukorras samamoodi käitunud. |
| --- | --- |

(58)

Seoses valikulise majandusliku eelise olemasoluga, samas nentides, et põhimõtteliselt oli tegemist turupraktikaga ja see ei ole taunitav, et riik andis piiratud garantii keskkonnakahjustuste kõrvaldamiseks, milles lepiti kokku ajal, kui ettevõte oli riigi omanduses enne Ilva erastamist ning Riva perekonnale müümist, seadis komisjon kahtluse alla nii summa kui ka kompromisskokkuleppe ajastuse ning küsis, kas turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks samasuguses olukorras samamoodi käitunud.

2.3.1.5.   Meede nr 5

Meede nr 5

| (59) | Kuna meede koosneb laenust, mille on andnud Majandusarengu Ministeerium ning Majandus- ja Rahandusministeerium Itaalia riigi eelarvevahenditest, oli komisjon esialgu seisukohal, et see on omistatav riigile ning hõlmab riigi vahendeid. |
| --- | --- |

(59)

Kuna meede koosneb laenust, mille on andnud Majandusarengu Ministeerium ning Majandus- ja Rahandusministeerium Itaalia riigi eelarvevahenditest, oli komisjon esialgu seisukohal, et see on omistatav riigile ning hõlmab riigi vahendeid.

| (60) | Seoses valikulise majandusliku eelise olemasoluga küsis komisjon, kas ükski turul tegutsev eraettevõtja oleks mingitel tingimustel olnud nõus Ilva finantsraskusi arvestades laenama talle 300 miljonit eurot samadel tingimustel kui Itaalia. |
| --- | --- |

(60)

Seoses valikulise majandusliku eelise olemasoluga küsis komisjon, kas ükski turul tegutsev eraettevõtja oleks mingitel tingimustel olnud nõus Ilva finantsraskusi arvestades laenama talle 300 miljonit eurot samadel tingimustel kui Itaalia.

2.3.2.   Kokkusobivus siseturuga

Kokkusobivus siseturuga

| (61) | Kuna komisjon ei näinud ühtegi põhjust, mille järgi oleks Ilvale antud riigiabi olnud kokkusobiv siseturuga, palus ta Itaalial põhjendada mis tahes aluseid ja näidata komisjonile nendega seotud mis tahes õiguslikud alused. |
| --- | --- |

(61)

Kuna komisjon ei näinud ühtegi põhjust, mille järgi oleks Ilvale antud riigiabi olnud kokkusobiv siseturuga, palus ta Itaalial põhjendada mis tahes aluseid ja näidata komisjonile nendega seotud mis tahes õiguslikud alused.

2.3.3.   Võimalik majanduslik järjepidevus Ilva ja tema varad omandanud uue ettevõtja vahel

Võimalik majanduslik järjepidevus Ilva ja tema varad omandanud uue ettevõtja vahel

| (62) | Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 107 tuletatakse meelde, et majandusliku järjepidevuse korral abisaaja, kelle komisjon kuulutab kokkusobimatuks siseturuga, ja selle omandaja vahel võib viimasele esitada nõude abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

(62)

Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 107 tuletatakse meelde, et majandusliku järjepidevuse korral abisaaja, kelle komisjon kuulutab kokkusobimatuks siseturuga, ja selle omandaja vahel võib viimasele esitada nõude abi tagasi maksta.

| (63) | Müügi lõplik ulatus võib veel muutuda, kuna eespool põhjenduses 15 osutatud ühinemise läbivaatamine on pooleli. Itaalia ja Peacelink on esitanud oma märkused Ilva ja Ilva varade ostja vahelise majandusliku jätkusuutlikkuse/jätkusuutmatuse kohta, kuid praeguses etapis oleks komisjoni jaoks lõpliku seisukoha võtmine siiski liiga ennatlik ning seetõttu seda teemat käesolevas otsuses edasi ei hinnata. |
| --- | --- |

(63)

Müügi lõplik ulatus võib veel muutuda, kuna eespool põhjenduses 15 osutatud ühinemise läbivaatamine on pooleli. Itaalia ja Peacelink on esitanud oma märkused Ilva ja Ilva varade ostja vahelise majandusliku jätkusuutlikkuse/jätkusuutmatuse kohta, kuid praeguses etapis oleks komisjoni jaoks lõpliku seisukoha võtmine siiski liiga ennatlik ning seetõttu seda teemat käesolevas otsuses edasi ei hinnata.

2.3.4.   Vastuväiteid keskkonna- ja tervisealasele sekkumisele ei ole

Vastuväiteid keskkonna- ja tervisealasele sekkumisele ei ole

| (64) | Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 114 selgitas komisjon, et ta ei ole vastu vahetutele meetmetele, mida Itaalia ametiasutused võivad pidada vajalikuks, et kaitsta kodanike tervist Tarantos, kus esineb keskkonnale ja inimeste tervisele ametlikult ohtlikuks tunnistatud olukord, mida on kirjeldatud põhjenduses 11. Seega ei piiranud ametliku menetluse algatamine avaliku sektori mis tahes toetusi kulutustele, mida oli tarvis Ilva tegevuskoha ja sellega piirnevate alade puhastamiseks sellises ulatuses, mida on kiireloomuliselt vaja praeguse saastatusega toime tulemiseks ning Taranto linnas rahva tervise tagamiseks, kuni kehtivate eeskirjade alusel tehakse saastaja nõuetekohaselt kindlaks. |
| --- | --- |

(64)

Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 114 selgitas komisjon, et ta ei ole vastu vahetutele meetmetele, mida Itaalia ametiasutused võivad pidada vajalikuks, et kaitsta kodanike tervist Tarantos, kus esineb keskkonnale ja inimeste tervisele ametlikult ohtlikuks tunnistatud olukord, mida on kirjeldatud põhjenduses 11. Seega ei piiranud ametliku menetluse algatamine avaliku sektori mis tahes toetusi kulutustele, mida oli tarvis Ilva tegevuskoha ja sellega piirnevate alade puhastamiseks sellises ulatuses, mida on kiireloomuliselt vaja praeguse saastatusega toime tulemiseks ning Taranto linnas rahva tervise tagamiseks, kuni kehtivate eeskirjade alusel tehakse saastaja nõuetekohaselt kindlaks.

| (65) | Seoses sellega märkis komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 115, et Itaalia ametiasutused on astunud vajalikke samme saastaja kindlakstegemiseks. Kuni kohtumenetluse tulemuse selgumiseni on komisjon seisukohal, et Itaalia riik toimib õigustatult, kui püüab tagada, et praeguseks kogunenud saaste ei ohusta Taranto kodanike tervist ja keskkonda. Komisjon selgitas, et juhul, kui saastaja tehakse kindlaks käimasoleva kohtumenetluse käigus, tuleb summad, mis riik on kulutanud puhastustöödele, maksta koos intressidega tagasi saastajal kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega, millega kehtestatakse põhimõte „saastaja maksab“ või rakendatakse seda. |
| --- | --- |

(65)

Seoses sellega märkis komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 115, et Itaalia ametiasutused on astunud vajalikke samme saastaja kindlakstegemiseks. Kuni kohtumenetluse tulemuse selgumiseni on komisjon seisukohal, et Itaalia riik toimib õigustatult, kui püüab tagada, et praeguseks kogunenud saaste ei ohusta Taranto kodanike tervist ja keskkonda. Komisjon selgitas, et juhul, kui saastaja tehakse kindlaks käimasoleva kohtumenetluse käigus, tuleb summad, mis riik on kulutanud puhastustöödele, maksta koos intressidega tagasi saastajal kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega, millega kehtestatakse põhimõte „saastaja maksab“ või rakendatakse seda.

| (66) | Kuna Itaalia ametiasutused astuvad vajalikke samme saastaja ja meetmetest tuleneva finantsvastutuse kindlakstegemiseks, siis ei piira käesolev otsus finantstagajärgi, mis on seotud olemasoleva saastuse kõrvaldamiseks tehtud kulude jaotamisega riigi või muu avalik-õigusliku või eraõigusliku üksuse ning saastaja(te) vahel Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõikes 2 kehtestatud põhimõtte „saastaja maksab“ kohaldamisel. Seoses edasiste puhastuskuludega märgib komisjon, et Ilva praeguste aktsionäride poolt üle kantud 1,1 miljardit eurot on sihtotstarbeliselt seaduse alusel suunatud keskkonnakava tarbeks (põhjendus 21) lisaks täiendavatele investeeringutele, mida võimalik uus omanik ja juhataja võivad teha, et parandada Taranto tehase keskkonnatoimet (vt põhjendused 15 ja 63). |
| --- | --- |

(66)

Kuna Itaalia ametiasutused astuvad vajalikke samme saastaja ja meetmetest tuleneva finantsvastutuse kindlakstegemiseks, siis ei piira käesolev otsus finantstagajärgi, mis on seotud olemasoleva saastuse kõrvaldamiseks tehtud kulude jaotamisega riigi või muu avalik-õigusliku või eraõigusliku üksuse ning saastaja(te) vahel Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõikes 2 kehtestatud põhimõtte „saastaja maksab“ kohaldamisel. Seoses edasiste puhastuskuludega märgib komisjon, et Ilva praeguste aktsionäride poolt üle kantud 1,1 miljardit eurot on sihtotstarbeliselt seaduse alusel suunatud keskkonnakava tarbeks (põhjendus 21) lisaks täiendavatele investeeringutele, mida võimalik uus omanik ja juhataja võivad teha, et parandada Taranto tehase keskkonnatoimet (vt põhjendused 15 ja 63).

3.   ITAALIA MÄRKUSED

ITAALIA MÄRKUSED

3.1.   Üldised märkused meetmete eesmärgi kohta

Üldised märkused meetmete eesmärgi kohta

| (67) | Itaalia sõnul olid Itaalia valitsuse vastu võetud meetmed vajalikud avaliku huvi kaitseks ning need ei kuulu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisalasse. Itaalia märgib, et menetluse algatamise otsuse põhjendused 114 ja 115 puudutavad olukordi, mida on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/35/EÜ (41) ja Itaalia keskkonnakoodeksi artiklis 250, (42) mille kohaselt peab avalik haldus jätkama vajalikke töid keskkonnakahjustuste korvamisel kuni saastaja kindlaksmääramiseni. Kooskõlas nimetatud õigusnormidega on dekreetseadusega nr 1/2015 ja 14. märtsi 2014. aasta ministrite nõukogu presidendi dekreediga (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri), millega võeti vastu keskkonnakava, seega antud Ilva erivolinikele avalikku laadi volitused tegutseda riigi nimel Ilva keskkondlike puhastustööde tegemisel. |
| --- | --- |

(67)

Itaalia sõnul olid Itaalia valitsuse vastu võetud meetmed vajalikud avaliku huvi kaitseks ning need ei kuulu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisalasse. Itaalia märgib, et menetluse algatamise otsuse põhjendused 114 ja 115 puudutavad olukordi, mida on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/35/EÜ (41) ja Itaalia keskkonnakoodeksi artiklis 250, (42) mille kohaselt peab avalik haldus jätkama vajalikke töid keskkonnakahjustuste korvamisel kuni saastaja kindlaksmääramiseni. Kooskõlas nimetatud õigusnormidega on dekreetseadusega nr 1/2015 ja 14. märtsi 2014. aasta ministrite nõukogu presidendi dekreediga (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri), millega võeti vastu keskkonnakava, seega antud Ilva erivolinikele avalikku laadi volitused tegutseda riigi nimel Ilva keskkondlike puhastustööde tegemisel.

41

42

Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri

| (68) | Seda arvestades peaks keskkondlikud tööd [...] euro ulatuses olema lubatud menetluse algatamise otsuse põhjenduste 114 ja 115 järgi. Nende tööde hulka kuuluvad:






  a) | puhastustööd (vee ja saastunud alade puhastamine, jäätmekäitlus, asbesti eemaldamine) ning tööd, mis on loetletud komisjoni põhjendatud arvamuses (43). Selle kategooria kogusumma on [...] eurot; |
| --- | --- | --- |

(68)

Seda arvestades peaks keskkondlikud tööd [...] euro ulatuses olema lubatud menetluse algatamise otsuse põhjenduste 114 ja 115 järgi. Nende tööde hulka kuuluvad:

a)

puhastustööd (vee ja saastunud alade puhastamine, jäätmekäitlus, asbesti eemaldamine) ning tööd, mis on loetletud komisjoni põhjendatud arvamuses (43). Selle kategooria kogusumma on [...] eurot;

43

| b) | täiendavad tööd, mida komisjon nõudis oma põhjendatud arvamuses, et kõrvaldada direktiivi 2008/1/EÜ rikkumised 7. jaanuariks 2014 ja direktiivi 2010/75/EL rikkumised alates nimetatud kuupäevast. Selle kategooria kogusumma on [...] eurot. |
| --- | --- |

b)

täiendavad tööd, mida komisjon nõudis oma põhjendatud arvamuses, et kõrvaldada direktiivi 2008/1/EÜ rikkumised 7. jaanuariks 2014 ja direktiivi 2010/75/EL rikkumised alates nimetatud kuupäevast. Selle kategooria kogusumma on [...] eurot.

| (69) | Itaalia ametiasutused märgivad, et lubatud tööde kogusumma ületab meetmete nr 2, 3 ja 4 koondsumma. |
| --- | --- |

(69)

Itaalia ametiasutused märgivad, et lubatud tööde kogusumma ületab meetmete nr 2, 3 ja 4 koondsumma.

| (70) | Itaalia ametiasutused rõhutavad samuti, et komisjoni riigiabimenetlus on olemuslikult seotud sellega samal ajal kulgeva rikkumismenetlusega. Komisjoni põhjendatud arvamuses tunnistatakse, et Ilva raskused finantsvahendite leidmisel võivad lükata edasi nende tööde tegemise, mida Tarantos tuleb teha keskkonnaloa tingimuste täitmiseks. Seoses sellega on Itaalia ametiasutused otsustanud anda Ilva erivolinike käsutusse riigi ressursse, et täita põhjendatud otsuses seatud kohustusi ja teha vajalikke töid. Itaalia ametiasutuste sõnul viidatakse menetluse algatamise otsuse põhjendustes 114 ja 115 sellele, et komisjon ei ole selliste meetmete vastu. |
| --- | --- |

(70)

Itaalia ametiasutused rõhutavad samuti, et komisjoni riigiabimenetlus on olemuslikult seotud sellega samal ajal kulgeva rikkumismenetlusega. Komisjoni põhjendatud arvamuses tunnistatakse, et Ilva raskused finantsvahendite leidmisel võivad lükata edasi nende tööde tegemise, mida Tarantos tuleb teha keskkonnaloa tingimuste täitmiseks. Seoses sellega on Itaalia ametiasutused otsustanud anda Ilva erivolinike käsutusse riigi ressursse, et täita põhjendatud otsuses seatud kohustusi ja teha vajalikke töid. Itaalia ametiasutuste sõnul viidatakse menetluse algatamise otsuse põhjendustes 114 ja 115 sellele, et komisjon ei ole selliste meetmete vastu.

| (71) | Lõpetuseks rõhutab Itaalia Taranto tehase sotsiaal-majanduslikku tähtsust, kuna seal töötab otseselt ja kaudselt ligikaudu 24 % töötavast elanikkonnast Taranto piirkonnas, kus töötus on tõusnud 15,5 %-lt 2013. aastal 18,5 %-ni 2014. aastal. |
| --- | --- |

(71)

Lõpetuseks rõhutab Itaalia Taranto tehase sotsiaal-majanduslikku tähtsust, kuna seal töötab otseselt ja kaudselt ligikaudu 24 % töötavast elanikkonnast Taranto piirkonnas, kus töötus on tõusnud 15,5 %-lt 2013. aastal 18,5 %-ni 2014. aastal.

3.2.   Meede nr 1

Meede nr 1

3.2.1.   Riigi ressursid

Riigi ressursid

| (72) | Itaalia ametiasutuste sõnul ei hõlma meede nr 1 riigi ressursse. Itaalia ametiasutused esitasid esimesed argumendid enne kompromisskokkuleppe sõlmimist Riva perekonna ja Ilva vahel, millele on osutatud eespool põhjenduses 21. Need argumendid on esitatud põhjendustes 73–77. Pärast kompromisskokkulepet täiendasid Itaalia ametiasutused oma märkusi lisaargumentidega, et näidata riigi ressursside puudumist (vt põhjendus 78). |
| --- | --- |

(72)

Itaalia ametiasutuste sõnul ei hõlma meede nr 1 riigi ressursse. Itaalia ametiasutused esitasid esimesed argumendid enne kompromisskokkuleppe sõlmimist Riva perekonna ja Ilva vahel, millele on osutatud eespool põhjenduses 21. Need argumendid on esitatud põhjendustes 73–77. Pärast kompromisskokkulepet täiendasid Itaalia ametiasutused oma märkusi lisaargumentidega, et näidata riigi ressursside puudumist (vt põhjendus 78).

| (73) | Esiteks on Itaalia ametiasutused seisukohal, et menetluse algatamise otsuses tsiteeritud kohtupraktika, eelkõige otsus kohtuasjas Doux Elevage, (44) kujunes täiesti erinevates olukordades. Seoses sellega tsiteerib Itaalia kohtuasjas T-674/11 Üldkohtus 24. septembril 2015. aastal tehtud otsuse punkte 208 ja 209 rõhutamaks, et eraõiguslikelt isikutelt saadud ressursse saab pidada riigi ressurssideks ainult juhul, kui: i) selle omanikud on andnud need riigi käsutusse või ii) mille omanikud on maha jätnud ja riik on võtnud kohustuse neid hallata oma suveräänse pädevuse teostamise raames (45). Ei saa pidada õigeks, et ressursid on riigi kontrolli all ja seega kujutavad endast riigi ressursse ülaltoodud tähenduses lihtsalt sellele tuginedes, et seadusandliku meetme alusel nõuab riik, et kolmas isik kasutaks oma ressursse mingil kindlal viisil. |
| --- | --- |

(73)

Esiteks on Itaalia ametiasutused seisukohal, et menetluse algatamise otsuses tsiteeritud kohtupraktika, eelkõige otsus kohtuasjas Doux Elevage, (44) kujunes täiesti erinevates olukordades. Seoses sellega tsiteerib Itaalia kohtuasjas T-674/11 Üldkohtus 24. septembril 2015. aastal tehtud otsuse punkte 208 ja 209 rõhutamaks, et eraõiguslikelt isikutelt saadud ressursse saab pidada riigi ressurssideks ainult juhul, kui: i) selle omanikud on andnud need riigi käsutusse või ii) mille omanikud on maha jätnud ja riik on võtnud kohustuse neid hallata oma suveräänse pädevuse teostamise raames (45). Ei saa pidada õigeks, et ressursid on riigi kontrolli all ja seega kujutavad endast riigi ressursse ülaltoodud tähenduses lihtsalt sellele tuginedes, et seadusandliku meetme alusel nõuab riik, et kolmas isik kasutaks oma ressursse mingil kindlal viisil.

Doux Elevage

44

45

| (74) | Itaalia sõnul ei ole need tingimused meetme nr 1 puhul täidetud, kuna 1,1 miljardit eurot kuulus Ilva peamistele aktsionäridele ja endisele juhtkonnale. Teisisõnu, kõnealuse õigusaktiga kehtestati vaid teatav kasutusviis varadele, mis olid Ilva peamiste aktsionäride ja endise juhtkonna omanduses ning mis ei olnud riigi omanduses. |
| --- | --- |

(74)

Itaalia sõnul ei ole need tingimused meetme nr 1 puhul täidetud, kuna 1,1 miljardit eurot kuulus Ilva peamistele aktsionäridele ja endisele juhtkonnale. Teisisõnu, kõnealuse õigusaktiga kehtestati vaid teatav kasutusviis varadele, mis olid Ilva peamiste aktsionäride ja endise juhtkonna omanduses ning mis ei olnud riigi omanduses.

| (75) | Väidetavalt ei kvalifitseeru meede sundvõõrandamiseks riigi heaks. See oleks vaid ühe üldeeskirja rakendamine tsiviilkoodeksi artiklist 2497, millega sätestatakse emaettevõtte kohustused tütarettevõtete aktsionäride ja võlausaldajate ees haldusomavoli korral (responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding), nagu on sedastatud kõnealuse küsimuse kohta välja antud 28. oktoobri 2014. aasta kohtumääruses. |
| --- | --- |

(75)

Väidetavalt ei kvalifitseeru meede sundvõõrandamiseks riigi heaks. See oleks vaid ühe üldeeskirja rakendamine tsiviilkoodeksi artiklist 2497, millega sätestatakse emaettevõtte kohustused tütarettevõtete aktsionäride ja võlausaldajate ees haldusomavoli korral (responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding), nagu on sedastatud kõnealuse küsimuse kohta välja antud 28. oktoobri 2014. aasta kohtumääruses.

responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding

| (76) | Lisaks on Fondo Unico di Giustizia vaid hoidja (custode ex lege), kellel on kohustus pidada kinni kohaldatavatest õigusnormidest (nt ministri 30. juuli 2009. aasta määrus) ja kohtuasutuste juhistest. Fond ei saa neid summasid oma äranägemise järgi käsutada. Kõnealust summat kasutatakse vaid tekitatud keskkonnakahjustuste parandamiseks kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab“. |
| --- | --- |

(76)

Lisaks on Fondo Unico di Giustizia vaid hoidja (custode ex lege), kellel on kohustus pidada kinni kohaldatavatest õigusnormidest (nt ministri 30. juuli 2009. aasta määrus) ja kohtuasutuste juhistest. Fond ei saa neid summasid oma äranägemise järgi käsutada. Kõnealust summat kasutatakse vaid tekitatud keskkonnakahjustuste parandamiseks kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab“.

Fondo Unico di Giustizia

custode ex lege

| (77) | Lisaks, konfiskeeritud varade algsed omanikud ei kaota oma omandiõigusi, kuna õigeksmõistmise korral saavad nad võlakirjad ja nendega seotud õiguse nõuda sisse nende asjaomane väärtus koos intressidega. |
| --- | --- |

(77)

Lisaks, konfiskeeritud varade algsed omanikud ei kaota oma omandiõigusi, kuna õigeksmõistmise korral saavad nad võlakirjad ja nendega seotud õiguse nõuda sisse nende asjaomane väärtus koos intressidega.

| (78) | Pärast põhjenduses 21 osutatud kompromisskokkuleppe allkirjastamist esitasid Itaalia ametiasutused järgmised lisaargumendid. Kompromisskokkuleppega andsid Riva perekonna liikmed ametlikult oma nõusoleku teha konfiskeeritud summad (mis endiselt on nende valduses Šveitsis) Ilvale lõplikult kättesaadavaks, sealhulgas nende õigeksmõistmise korral. Selle tulemusel kanti need summad vabatahtlikult ja lõplikult üle Riva perekonnalt Ilvale ilma, et Fondo Unico di Giustizia oleks nende üle mingit kontrolli omanud. |
| --- | --- |

(78)

Pärast põhjenduses 21 osutatud kompromisskokkuleppe allkirjastamist esitasid Itaalia ametiasutused järgmised lisaargumendid. Kompromisskokkuleppega andsid Riva perekonna liikmed ametlikult oma nõusoleku teha konfiskeeritud summad (mis endiselt on nende valduses Šveitsis) Ilvale lõplikult kättesaadavaks, sealhulgas nende õigeksmõistmise korral. Selle tulemusel kanti need summad vabatahtlikult ja lõplikult üle Riva perekonnalt Ilvale ilma, et Fondo Unico di Giustizia oleks nende üle mingit kontrolli omanud.

Fondo Unico di Giustizia

3.2.2.   Mõju riigieelarvele

Mõju riigieelarvele

| (79) | Itaalia sõnul tuleb riigiabi olemasolu tuvastamiseks tõendada piisavalt otsene seos ühelt poolt kasusaajale antud eelise ja teiselt poolt riigieelarve vähenemise või eelarvel lasuva kohustuse piisavalt konkreetse majandusliku riski vahel (46). Seda silmas pidades on komisjoni argument menetluse algatamise otsuses selle kohta, et konfiskeeritud summade investeerimisel Ilva võlakirjadesse riigi võlakirjade asemel kaotaks riik võimaliku tulu, üksnes hüpoteetiline ja aluseta. |
| --- | --- |

(79)

Itaalia sõnul tuleb riigiabi olemasolu tuvastamiseks tõendada piisavalt otsene seos ühelt poolt kasusaajale antud eelise ja teiselt poolt riigieelarve vähenemise või eelarvel lasuva kohustuse piisavalt konkreetse majandusliku riski vahel (46). Seda silmas pidades on komisjoni argument menetluse algatamise otsuses selle kohta, et konfiskeeritud summade investeerimisel Ilva võlakirjadesse riigi võlakirjade asemel kaotaks riik võimaliku tulu, üksnes hüpoteetiline ja aluseta.

46

| (80) | Esiteks ei ole põhjust arvata, et vastupidise stsenaariumi korral oleks konfiskeeritud summad investeeritud riigi võlakirjadesse ja neid ei oleks lihtsalt hoiustatud arvelduskontodel, mida haldab Fondo Unico di Giustizia. |
| --- | --- |

(80)

Esiteks ei ole põhjust arvata, et vastupidise stsenaariumi korral oleks konfiskeeritud summad investeeritud riigi võlakirjadesse ja neid ei oleks lihtsalt hoiustatud arvelduskontodel, mida haldab Fondo Unico di Giustizia.

Fondo Unico di Giustizia

| (81) | Teiseks ei ole komisjon demonstreerinud piisavat otsest seost konfiskeeritud summad riigi võlakirjadesse investeerimata jätmise otsuse ja riigieelarvele avalduva võimaliku negatiivse mõju vahel. |
| --- | --- |

(81)

Teiseks ei ole komisjon demonstreerinud piisavat otsest seost konfiskeeritud summad riigi võlakirjadesse investeerimata jätmise otsuse ja riigieelarvele avalduva võimaliku negatiivse mõju vahel.

| (82) | Seega järeldavad Itaalia ametiasutused, et meetmel nr 1 ei ole riigieelarvele mingisugust negatiivset mõju. Vastupidi, see võib eelarvele avaldada positiivset mõju. |
| --- | --- |

(82)

Seega järeldavad Itaalia ametiasutused, et meetmel nr 1 ei ole riigieelarvele mingisugust negatiivset mõju. Vastupidi, see võib eelarvele avaldada positiivset mõju.

3.2.3.   Valikuline eelis

Valikuline eelis

| (83) | Itaalia väidab veel, et Ilvale ei ole antud valikulist eelist. |
| --- | --- |

(83)

Itaalia väidab veel, et Ilvale ei ole antud valikulist eelist.

| (84) | Kõnealused summad plaanitakse panna eraldi kontole ja need on mõeldud keskkonnakava tarbeks, sealhulgas põhjendatud arvamuses kirjeldatud tööde tegemiseks. Seega järgitakse selle meetmega üksnes põhimõtet „saastaja maksab“, püüdes saavutada õiglast tasakaalu põhiseadusest tulenevate tervise, tööhõive ja keskkonna kaitsmise huvide vahel. Tegelikult on selle eesmärk: i) hõlbustada Ilva erakorralist haldamist, andes ettevõtjale vajalikud vahendid, et täita ülesanded, mis komisjon ise põhjendatud arvamuses on Itaaliale seadnud, ning ii) säilitada kriminaalmenetluses osalevate üksikisikute õigused. |
| --- | --- |

(84)

Kõnealused summad plaanitakse panna eraldi kontole ja need on mõeldud keskkonnakava tarbeks, sealhulgas põhjendatud arvamuses kirjeldatud tööde tegemiseks. Seega järgitakse selle meetmega üksnes põhimõtet „saastaja maksab“, püüdes saavutada õiglast tasakaalu põhiseadusest tulenevate tervise, tööhõive ja keskkonna kaitsmise huvide vahel. Tegelikult on selle eesmärk: i) hõlbustada Ilva erakorralist haldamist, andes ettevõtjale vajalikud vahendid, et täita ülesanded, mis komisjon ise põhjendatud arvamuses on Itaaliale seadnud, ning ii) säilitada kriminaalmenetluses osalevate üksikisikute õigused.

| (85) | Üldisemalt ja arvestades kõnealuse meetme omapära, ei saa meedet pidada eelise andmiseks vähemalt kahel põhjusel. Esiteks on liikmesriigid vabad otsustama, kuidas nad käituvad olukorras, kus kriminaalmenetlus veel kestab (res controversa); see küsimus on riigiabi eeskirjade järgi komisjoni kontrolli alt väljas. Teiseks, poolelioleva kriminaalmenetluse tulemuse esialgne äraootamine on üldpõhimõte, mida kasutab suur osa Euroopa õigussüsteemist, ning sellisena ei saa see anda valikulist eelist ettevõtjale, mis saab sellisest äraootamisest kasu. |
| --- | --- |

(85)

Üldisemalt ja arvestades kõnealuse meetme omapära, ei saa meedet pidada eelise andmiseks vähemalt kahel põhjusel. Esiteks on liikmesriigid vabad otsustama, kuidas nad käituvad olukorras, kus kriminaalmenetlus veel kestab (res controversa); see küsimus on riigiabi eeskirjade järgi komisjoni kontrolli alt väljas. Teiseks, poolelioleva kriminaalmenetluse tulemuse esialgne äraootamine on üldpõhimõte, mida kasutab suur osa Euroopa õigussüsteemist, ning sellisena ei saa see anda valikulist eelist ettevõtjale, mis saab sellisest äraootamisest kasu.

res controversa

| (86) | Viimaseks, Ilva emiteeritud võlakirjade finantstingimuste kohta annavad Itaalia ametiasutused selgitusi, et võlakirjad emiteeritakse keskmise intressimääraga, mida kohaldatakse Fondo Unico di Giustizia nimel olevatele kontodele, nt 2015. aastal oli see [...]. Samuti rõhutavad nad, et raskustes olevate või erakorralise haldamise alla seatud ettevõtjate jaoks ei ole ebatavaline anda oma finantsvajaduste katteks välja võlakirju. |
| --- | --- |

(86)

Viimaseks, Ilva emiteeritud võlakirjade finantstingimuste kohta annavad Itaalia ametiasutused selgitusi, et võlakirjad emiteeritakse keskmise intressimääraga, mida kohaldatakse Fondo Unico di Giustizia nimel olevatele kontodele, nt 2015. aastal oli see [...]. Samuti rõhutavad nad, et raskustes olevate või erakorralise haldamise alla seatud ettevõtjate jaoks ei ole ebatavaline anda oma finantsvajaduste katteks välja võlakirju.

Fondo Unico di Giustizia

3.3.   Meede nr 2

Meede nr 2

3.3.1.   Valikulisus

Valikulisus

| (87) | Itaalia sõnul rakendatakse kõnealuse õigussättega vaid seaduse üldist põhimõtet, mis võimaldab võlgu määratleda eelnevalt mahaarvatavana, kui see on vajalik ettevõtja väärtuse säilitamiseks ja selle varade haldamiseks. Teatud laenuandjate suhtes kohaldatav ohver kompenseerib asjaolu, et ettevõtja varad säilitatakse. Ükski teine ettevõtja ei ole sellest sättest veel kasu saanud üksnes seetõttu, et see säte kehtestati hiljuti. |
| --- | --- |

(87)

Itaalia sõnul rakendatakse kõnealuse õigussättega vaid seaduse üldist põhimõtet, mis võimaldab võlgu määratleda eelnevalt mahaarvatavana, kui see on vajalik ettevõtja väärtuse säilitamiseks ja selle varade haldamiseks. Teatud laenuandjate suhtes kohaldatav ohver kompenseerib asjaolu, et ettevõtja varad säilitatakse. Ükski teine ettevõtja ei ole sellest sättest veel kasu saanud üksnes seetõttu, et see säte kehtestati hiljuti.

3.3.2.   Riigi ressursid ja mõju riigieelarvele

Riigi ressursid ja mõju riigieelarvele

| (88) | Itaalia ametiasutuste sõnul ei hõlma meede nr 2 riigi ressursse. Kõnealune õigusnorm ei andnud pädevale asutusele „õigust juhtida või mõjutada rahaliste vahendite haldamist“ (47). Antud juhul ei olnud Itaalia ametiasutused kaasatud Ilva ja finantseerimisasutuste vahelisse suhtesse. |
| --- | --- |

(88)

Itaalia ametiasutuste sõnul ei hõlma meede nr 2 riigi ressursse. Kõnealune õigusnorm ei andnud pädevale asutusele „õigust juhtida või mõjutada rahaliste vahendite haldamist“ (47). Antud juhul ei olnud Itaalia ametiasutused kaasatud Ilva ja finantseerimisasutuste vahelisse suhtesse.

47

| (89) | Lisaks ei ole meetmel negatiivset mõju riigieelarvele ka seoses Ilvale antud riigi laenudega. |
| --- | --- |

(89)

Lisaks ei ole meetmel negatiivset mõju riigieelarvele ka seoses Ilvale antud riigi laenudega.

| (90) | Kui fiskaalmeetmed kõrvale jätta, siis peab komisjon tõendama piisavalt otsest seost kasusaajale antud eelise ja eelarvel lasuva kohustuse piisavalt konkreetse majandusliku riski vahel (48). |
| --- | --- |

(90)

Kui fiskaalmeetmed kõrvale jätta, siis peab komisjon tõendama piisavalt otsest seost kasusaajale antud eelise ja eelarvel lasuva kohustuse piisavalt konkreetse majandusliku riski vahel (48).

48

| (91) | Antud juhul selline seos puudub. Esiteks, riik ei loobu mis tahes ressurssidest, olenemata nende allikast (maksud, osamaksud vm), mida Ilva peaks riigile maksma. Teiseks, meede ei vähenda riigil võimalust antud laenud sisse nõuda ja see ei sea riigilaene teistest ebasoodsamasse olukorda. Vastupidi, Ilva varade kaitsmisega oli meetmel positiivne mõju kõikidele võlausaldajatele, sealhulgas riigile, kelle nõuded rahuldatakse nendest varadest. |
| --- | --- |

(91)

Antud juhul selline seos puudub. Esiteks, riik ei loobu mis tahes ressurssidest, olenemata nende allikast (maksud, osamaksud vm), mida Ilva peaks riigile maksma. Teiseks, meede ei vähenda riigil võimalust antud laenud sisse nõuda ja see ei sea riigilaene teistest ebasoodsamasse olukorda. Vastupidi, Ilva varade kaitsmisega oli meetmel positiivne mõju kõikidele võlausaldajatele, sealhulgas riigile, kelle nõuded rahuldatakse nendest varadest.

| (92) | Lisaks sellele leidis kohus Piaggio kohtuasjas, et võimalik mõju avalik-õiguslikele võlausaldajatele ei ole oluline tegur, vaid üks näitaja teiste seas, et teha kindlaks valikulise eelise olemasolu riigi ressursside kaudu (49). Kohtuotsusega nõutakse samuti, et komisjon tõendaks, et riik või avalik-õiguslikud üksused on raskustes oleva ettevõtja peamiste võlausaldajate hulgas, millega Itaalia sõnul ei ole siinkohal tegemist. Viimasena, Itaalia rõhutab, et vaidlusalune meede vaid rakendab antud juhul Itaalia õiguse üldist põhimõtet, mis on sätestatud maksejõuetuse seaduse artiklis 111 (Legge Fallimentare, Regio decreto16. märts 1942, nr 267), mis on olemas ka selle teistes sätetes, näiteks artiklis 182-quarter ja quinquies, millega antakse tavalistele kohtunikele pädevus määrata teatud laenud eelnevalt mahaarvatavana, eelkõige siis, kui sellised laenud on vältimatud ettevõtja tegevuse jätkamiseks ja võlausaldajate parima teenindamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(92)

Lisaks sellele leidis kohus Piaggio kohtuasjas, et võimalik mõju avalik-õiguslikele võlausaldajatele ei ole oluline tegur, vaid üks näitaja teiste seas, et teha kindlaks valikulise eelise olemasolu riigi ressursside kaudu (49). Kohtuotsusega nõutakse samuti, et komisjon tõendaks, et riik või avalik-õiguslikud üksused on raskustes oleva ettevõtja peamiste võlausaldajate hulgas, millega Itaalia sõnul ei ole siinkohal tegemist. Viimasena, Itaalia rõhutab, et vaidlusalune meede vaid rakendab antud juhul Itaalia õiguse üldist põhimõtet, mis on sätestatud maksejõuetuse seaduse artiklis 111 (Legge Fallimentare, Regio decreto16. märts 1942, nr 267), mis on olemas ka selle teistes sätetes, näiteks artiklis 182-quarter ja quinquies, millega antakse tavalistele kohtunikele pädevus määrata teatud laenud eelnevalt mahaarvatavana, eelkõige siis, kui sellised laenud on vältimatud ettevõtja tegevuse jätkamiseks ja võlausaldajate parima teenindamise tagamiseks.

Piaggio

49

Legge Fallimentare

Regio decreto

3.3.3.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (93) | Itaalia ametiasutused on seisukohal, et laenu tingimused on tavapärased turutingimused laenule, mis on antud väikese tagatisega. Finantseerimisasutuste antud laenu aastane intressimäär on 3 kuu EURIBOR + [...] baaspunkti. Laenuperiood on 11. septembrist 2014 kuni 28. veebruarini 2015. Lepingus on kõik tavapärased tingimused. Kuna vahepeal seati Ilva erakorralise haldamise alla, mille ajal ei ole võlausaldajatel õigust oma nõudeid täitmisele pöörata, ei olnud laen selle lõpptähtpäevaks tagasi makstud. Erakorralise haldamise ajal tuleb kõik võlad tagasi maksta vastavalt kehtivatele eeskirjadele. |
| --- | --- |

(93)

Itaalia ametiasutused on seisukohal, et laenu tingimused on tavapärased turutingimused laenule, mis on antud väikese tagatisega. Finantseerimisasutuste antud laenu aastane intressimäär on 3 kuu EURIBOR + [...] baaspunkti. Laenuperiood on 11. septembrist 2014 kuni 28. veebruarini 2015. Lepingus on kõik tavapärased tingimused. Kuna vahepeal seati Ilva erakorralise haldamise alla, mille ajal ei ole võlausaldajatel õigust oma nõudeid täitmisele pöörata, ei olnud laen selle lõpptähtpäevaks tagasi makstud. Erakorralise haldamise ajal tuleb kõik võlad tagasi maksta vastavalt kehtivatele eeskirjadele.

| (94) | Seoses küsimusega, kas laenuandmine tehti võimalikuks selle kaudu, et laen määrati eelnevalt mahaarvatavana, väidavad Itaalia ametiasutused, et eelnevalt mahaarvatavust tunnustatakse üksnes pärast seda, kui pädev riiklik kohus on tõendanud, et laen vastab dekreetseaduse nr 101/2013 artikli 12 lõikes 5 esitatud kõikidele tingimustele, järgides võlausaldajate klassifitseerimismenetlust (accertamento del passivo). Seega oli laenu määramine eelnevalt mahaarvatavana sel hetkel vaid hüpoteetiline. |
| --- | --- |

(94)

Seoses küsimusega, kas laenuandmine tehti võimalikuks selle kaudu, et laen määrati eelnevalt mahaarvatavana, väidavad Itaalia ametiasutused, et eelnevalt mahaarvatavust tunnustatakse üksnes pärast seda, kui pädev riiklik kohus on tõendanud, et laen vastab dekreetseaduse nr 101/2013 artikli 12 lõikes 5 esitatud kõikidele tingimustele, järgides võlausaldajate klassifitseerimismenetlust (accertamento del passivo). Seega oli laenu määramine eelnevalt mahaarvatavana sel hetkel vaid hüpoteetiline.

accertamento del passivo

3.4.   Meede nr 3

Meede nr 3

| (95) | Itaalia ametiasutused märgivad kõigepealt, et garanteeritud laen on õigusaktide alusel sihtotstarbeliselt suunatud keskkonnakavas loetletud investeeringuteks. Seega on see mõeldud nende probleemide lahendamiseks, mis komisjon esitas põhjendatud arvamuses. |
| --- | --- |

(95)

Itaalia ametiasutused märgivad kõigepealt, et garanteeritud laen on õigusaktide alusel sihtotstarbeliselt suunatud keskkonnakavas loetletud investeeringuteks. Seega on see mõeldud nende probleemide lahendamiseks, mis komisjon esitas põhjendatud arvamuses.

3.4.1.   Riigi ressursid ja majanduslik eelis

Riigi ressursid ja majanduslik eelis

| (96) | Itaalia ametiasutuste sõnul ei tulene riigi ressursside kasutamine asjaolust, et riigigarantiid seavad riigi ressursid ohtu juhul, kui need käiku lastakse. Riigi ressurssidele avaldab see mõju vaid siis, kui võimalikku kahju riigile ei hüvitata nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(96)

Itaalia ametiasutuste sõnul ei tulene riigi ressursside kasutamine asjaolust, et riigigarantiid seavad riigi ressursid ohtu juhul, kui need käiku lastakse. Riigi ressurssidele avaldab see mõju vaid siis, kui võimalikku kahju riigile ei hüvitata nõuetekohaselt.

| (97) | Seoses sellega leiavad Itaalia ametiasutused, et 3,12 % garantiipreemia on turupõhine mitmel põhjusel. |
| --- | --- |

(97)

Seoses sellega leiavad Itaalia ametiasutused, et 3,12 % garantiipreemia on turupõhine mitmel põhjusel.

| (98) | Esiteks tellisid Itaalia ametiasutused eksperdihinnangu (edaspidi „[...] hinnang“) preemia kindlaksmääramiseks. [...] hinnang toetub metoodikale, mis on kehtestatud kooskõlas komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) (garantiiteatis) punktiga 3.2.d (50):






  a) | laenuvõtja krediidiriski analüüsiti mudeli abil, mis võimaldas olemasoleva teabe põhjal määrata krediidikvaliteedi astme; |
| --- | --- | --- |

(98)

Esiteks tellisid Itaalia ametiasutused eksperdihinnangu (edaspidi „[...] hinnang“) preemia kindlaksmääramiseks. [...] hinnang toetub metoodikale, mis on kehtestatud kooskõlas komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) (garantiiteatis) punktiga 3.2.d (50):

50

a)

laenuvõtja krediidiriski analüüsiti mudeli abil, mis võimaldas olemasoleva teabe põhjal määrata krediidikvaliteedi astme;

| b) | krediidikvaliteedi astet arvesse võttes tehti võrdlusanalüüs, et valida garantiipreemia jaoks turuväärtuste mõistlik ulatus, tuginedes rahvusvahelises praktikas kasutatavatele metoodikatele; |
| --- | --- |

b)

krediidikvaliteedi astet arvesse võttes tehti võrdlusanalüüs, et valida garantiipreemia jaoks turuväärtuste mõistlik ulatus, tuginedes rahvusvahelises praktikas kasutatavatele metoodikatele;

| c) | saadud tulemusi toetavad täiendavad hindamiskriteeriumid; |
| --- | --- |

c)

saadud tulemusi toetavad täiendavad hindamiskriteeriumid;

| d) | tulemuseks oli 6 kuu EURIBOR + vahemik 2,5–3,12 %; |
| --- | --- |

d)

tulemuseks oli 6 kuu EURIBOR + vahemik 2,5–3,12 %;

| e) | valiti kõrgeim protsendimäär. |
| --- | --- |

e)

valiti kõrgeim protsendimäär.

| (99) | Teiseks, Ilva makstud garantiipreemia ja laenu intressimäär langeb üldiselt menetluse algatamise otsuse põhjenduses 90 märgitud vahemikku (st laenumarginaal praktiliselt maksejõuetule ettevõtjale, mille reiting on CCC tasemest allpool, oleks vahemikus 400 – 1 000 baaspunkti). Seoses sellega tuleks garanteeritud laenuga seotud krediidiriski hindamisel võtta arvesse selle laenu eelnevalt mahaarvatavust. |
| --- | --- |

(99)

Teiseks, Ilva makstud garantiipreemia ja laenu intressimäär langeb üldiselt menetluse algatamise otsuse põhjenduses 90 märgitud vahemikku (st laenumarginaal praktiliselt maksejõuetule ettevõtjale, mille reiting on CCC tasemest allpool, oleks vahemikus 400 – 1 000 baaspunkti). Seoses sellega tuleks garanteeritud laenuga seotud krediidiriski hindamisel võtta arvesse selle laenu eelnevalt mahaarvatavust.

| (100) | Kolmandaks, riigi võetud riski tuleb hinnata riigi üldiste kasumlikkuse eesmärkide taustal. Seoses sellega tuleb rõhutada, et meede oli sihtotstarbeliselt mõeldud nende kulutuste jaoks, mida Itaalia riigil on vaja komisjoni põhjendatud arvamusest tulenevate keskkonnakohustuste täitmiseks. Turumajandusliku investeerimise põhimõtet tuleks seega hinnata üldiselt riigi kõikide asjaomaste kaalutluste taustal, sealhulgas asjaolu, et lõplik koormus riigi ressurssidele oleks väiksem, kui tänu meetmele nr 3 tehtaks keskkonnainvesteeringuid (51). |
| --- | --- |

(100)

Kolmandaks, riigi võetud riski tuleb hinnata riigi üldiste kasumlikkuse eesmärkide taustal. Seoses sellega tuleb rõhutada, et meede oli sihtotstarbeliselt mõeldud nende kulutuste jaoks, mida Itaalia riigil on vaja komisjoni põhjendatud arvamusest tulenevate keskkonnakohustuste täitmiseks. Turumajandusliku investeerimise põhimõtet tuleks seega hinnata üldiselt riigi kõikide asjaomaste kaalutluste taustal, sealhulgas asjaolu, et lõplik koormus riigi ressurssidele oleks väiksem, kui tänu meetmele nr 3 tehtaks keskkonnainvesteeringuid (51).

51

| (101) | Kokkuvõtteks, Itaalia leiab, et: i) garantii hüvitatakse turutingimustel ja ii) riigi kui garantii andja võetud risk on majanduslikult mõistlik ja vastavuses riigi üldiste kasumlikkuse eesmärkidega. |
| --- | --- |

(101)

Kokkuvõtteks, Itaalia leiab, et: i) garantii hüvitatakse turutingimustel ja ii) riigi kui garantii andja võetud risk on majanduslikult mõistlik ja vastavuses riigi üldiste kasumlikkuse eesmärkidega.

| (102) | Viimaseks, Itaalia rõhutab, et on tavaline, et krediidiasutused, mis juba puutuvad kokku ettevõttega, kus on käimas maksejõuetusmenetlus, pakuvad sellele ettevõtjale täiendavat eelnevalt mahaarvatavat vaherahastamist, isegi kui sellist rahastamist ei toetata ühegi riigigarantiiga. Seega ei ole pankade Intesa Sanpaolo ja Banco Popolare käitumine seoses meetmega nr 3 ebatavaline. Need pangad ja ka teised, kellel on kokkupuude Ilvaga, on hoidnud Ilva jaoks krediidiliinid avatuna, vaatamata riigigarantiide puudumisele nende krediidiliinide suhtes. |
| --- | --- |

(102)

Viimaseks, Itaalia rõhutab, et on tavaline, et krediidiasutused, mis juba puutuvad kokku ettevõttega, kus on käimas maksejõuetusmenetlus, pakuvad sellele ettevõtjale täiendavat eelnevalt mahaarvatavat vaherahastamist, isegi kui sellist rahastamist ei toetata ühegi riigigarantiiga. Seega ei ole pankade Intesa Sanpaolo ja Banco Popolare käitumine seoses meetmega nr 3 ebatavaline. Need pangad ja ka teised, kellel on kokkupuude Ilvaga, on hoidnud Ilva jaoks krediidiliinid avatuna, vaatamata riigigarantiide puudumisele nende krediidiliinide suhtes.

3.5.   Meede nr 4

Meede nr 4

| (103) | Itaalia ametiasutused rõhutavad, et dekreetseaduse nr 1/2015 artikli 3 lõike 5 õigusnorm ei kehtesta ettevõtjatele kohustust jõuda kokkuleppele, vaid on puhtalt menetluslik, võimaldades Ilva erivolinikel kasutada kokkuleppe jaoks ettenähtud vahendeid erakorralise haldamismenetluse raames. Kokkuleppele Ilva ja Fintecna vahel jõuti tõrgeteta ning vabatahtlikult. |
| --- | --- |

(103)

Itaalia ametiasutused rõhutavad, et dekreetseaduse nr 1/2015 artikli 3 lõike 5 õigusnorm ei kehtesta ettevõtjatele kohustust jõuda kokkuleppele, vaid on puhtalt menetluslik, võimaldades Ilva erivolinikel kasutada kokkuleppe jaoks ettenähtud vahendeid erakorralise haldamismenetluse raames. Kokkuleppele Ilva ja Fintecna vahel jõuti tõrgeteta ning vabatahtlikult.

3.5.1.   Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

| (104) | Itaalia ametiasutused kordavad, et nende arvates tegutseb riigi omanduses olev Fintecna üldiselt kui mis tahes turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja (52). Seda kinnitati menetluse algatamise otsuses, kus Itaalia sõnul on öeldud, et 1996. aasta lepingu säte oli kohustus, mille eraettevõtja oleks võtnud, ja et Fintecna makstud summa oli kooskõlas erainvestori tehtud ratsionaalse otsusega (53). |
| --- | --- |

(104)

Itaalia ametiasutused kordavad, et nende arvates tegutseb riigi omanduses olev Fintecna üldiselt kui mis tahes turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja (52). Seda kinnitati menetluse algatamise otsuses, kus Itaalia sõnul on öeldud, et 1996. aasta lepingu säte oli kohustus, mille eraettevõtja oleks võtnud, ja et Fintecna makstud summa oli kooskõlas erainvestori tehtud ratsionaalse otsusega (53).

52

53

| (105) | Siiski näis, et menetluse algatamise otsuses kaheldi, kas eraettevõtja oleks enne oma kohustuste täitmist oodanud ära Ilva restruktureerimise kaugema etapi. Itaalia ametiasutused on seisukohal, et see tehing on üksnes keskkonnakahjustustega seotud lepingulise kohustuse täitmine. Seega ei anna Fintecna finantskoormus erilist eelist asjaomastele ettevõtjatele, nagu see on määratletud kohtuotsustes Sloman Neptun (54) ja Ecotrade (55). |
| --- | --- |

(105)

Siiski näis, et menetluse algatamise otsuses kaheldi, kas eraettevõtja oleks enne oma kohustuste täitmist oodanud ära Ilva restruktureerimise kaugema etapi. Itaalia ametiasutused on seisukohal, et see tehing on üksnes keskkonnakahjustustega seotud lepingulise kohustuse täitmine. Seega ei anna Fintecna finantskoormus erilist eelist asjaomastele ettevõtjatele, nagu see on määratletud kohtuotsustes Sloman Neptun (54) ja Ecotrade (55).

Sloman Neptun

54

Ecotrade

55

| (106) | Itaalia ametiasutused tuletavad meelde põhjalikku esialgset menetlust, sealhulgas eksperdiarvamused ja aruanded, mida Fintecna järgis enne lõpliku otsuse tegemist sõlmida kokkulepe 4. märtsil 2015. Kokkuleppe sõlmimisega lõpetas Fintecna igasuguse õigusliku vastutuse, mis oleks võinud edaspidi kaasa tuua veelgi suuremaid kulutusi kahjudele. Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 96 mainitud alternatiivne käitumine (st vähem pakiliste maksete tegemata jätmine või maksmise edasilükkamine Ilva juhtimises tehtavate muudatuste ootuses) oleks väljendanud oportunistlikku ja riskantset suhtumist, mis ei oleks kokku sobinud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja käitumisega, nagu on määratlenud kohus (56). |
| --- | --- |

(106)

Itaalia ametiasutused tuletavad meelde põhjalikku esialgset menetlust, sealhulgas eksperdiarvamused ja aruanded, mida Fintecna järgis enne lõpliku otsuse tegemist sõlmida kokkulepe 4. märtsil 2015. Kokkuleppe sõlmimisega lõpetas Fintecna igasuguse õigusliku vastutuse, mis oleks võinud edaspidi kaasa tuua veelgi suuremaid kulutusi kahjudele. Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 96 mainitud alternatiivne käitumine (st vähem pakiliste maksete tegemata jätmine või maksmise edasilükkamine Ilva juhtimises tehtavate muudatuste ootuses) oleks väljendanud oportunistlikku ja riskantset suhtumist, mis ei oleks kokku sobinud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja käitumisega, nagu on määratlenud kohus (56).

56

3.6.   Meede nr 5

Meede nr 5

3.6.1.   Valikuline majanduslik eelis

Valikuline majanduslik eelis

| (107) | Itaalia ametiasutused on seisukohal, et laenu tingimused on tavapärased turutingimused. Riigi antud laen kannab intresse aastas 6 kuu EURIBOR + 300 baaspunkti. Päev enne laenu andmist oli 6 kuu EURIBOR – 0,04 %. Seetõttu kehtestati intressimääraks 2,96 %. |
| --- | --- |

(107)

Itaalia ametiasutused on seisukohal, et laenu tingimused on tavapärased turutingimused. Riigi antud laen kannab intresse aastas 6 kuu EURIBOR + 300 baaspunkti. Päev enne laenu andmist oli 6 kuu EURIBOR – 0,04 %. Seetõttu kehtestati intressimääraks 2,96 %.

| (108) | Itaalia väidab, et see määr on kooskõlas [...] hinnanguga, mis koostati meetme nr 3 andmise eesmärgil (vaata põhjendus 98). [...] hinnangus märgitakse, et intressimäär vahemikus 2,50–3,12 % vastab turutingimustele. Kuna Ilva olukorras ei esinenud meetmete nr 3 ja 5 andmise vahelisel perioodil olulisi muutusi (2015. aasta aprill võrrelduna 2015. aasta detsembriga), leiavad Itaalia ametiasutused, et [...] hinnangut võib kasutada selleks, et hinnata meetme nr 5 kokkusobivust turuga. |
| --- | --- |

(108)

Itaalia väidab, et see määr on kooskõlas [...] hinnanguga, mis koostati meetme nr 3 andmise eesmärgil (vaata põhjendus 98). [...] hinnangus märgitakse, et intressimäär vahemikus 2,50–3,12 % vastab turutingimustele. Kuna Ilva olukorras ei esinenud meetmete nr 3 ja 5 andmise vahelisel perioodil olulisi muutusi (2015. aasta aprill võrrelduna 2015. aasta detsembriga), leiavad Itaalia ametiasutused, et [...] hinnangut võib kasutada selleks, et hinnata meetme nr 5 kokkusobivust turuga.

| (109) | Lisaks rõhutab Itaalia, et laen on eelnevalt mahaarvatav – oluline täiendav asjaolu, mida komisjon peaks arvesse võtma sellega seotud krediidiriski hindamisel. |
| --- | --- |

(109)

Lisaks rõhutab Itaalia, et laen on eelnevalt mahaarvatav – oluline täiendav asjaolu, mida komisjon peaks arvesse võtma sellega seotud krediidiriski hindamisel.

| (110) | Veelgi enam, Itaalia väidab, et meetmega nr 5 püütakse hõlbustada Ilva müügiprotsessi ning samas tagada, et selle tegevus on vastavuses keskkonnakaitse, tervise ja tööhõive nõuetega. |
| --- | --- |

(110)

Veelgi enam, Itaalia väidab, et meetmega nr 5 püütakse hõlbustada Ilva müügiprotsessi ning samas tagada, et selle tegevus on vastavuses keskkonnakaitse, tervise ja tööhõive nõuetega.

| (111) | Viimaseks tuletab Itaalia meelde, et 9. juunil 2016 muudeti dekreetseadusega nr 98/2016 laenu tagasimaksmise kohustust ja kanti see Ilva varade omandajalt üle Ilvale endale. Veelgi enam, kuna müügiprotsess muutus ja selleks, et vältida laenu lõpliku lunastustähtpäeva edasilükkamist ajale pärast Ilva varade lõplikku võõrandamist, kehtestati dekreetseaduse nr 243/2016 artikli 1 lõike 1 punktiga a laenu uus lunastustähtpäev – 60 päeva pärast Ilva varade lõplikku võõrandamist, sidudes seega selle lahti dekreedist, millega kuulutati välja Ilva tegevuse peatamine. |
| --- | --- |

(111)

Viimaseks tuletab Itaalia meelde, et 9. juunil 2016 muudeti dekreetseadusega nr 98/2016 laenu tagasimaksmise kohustust ja kanti see Ilva varade omandajalt üle Ilvale endale. Veelgi enam, kuna müügiprotsess muutus ja selleks, et vältida laenu lõpliku lunastustähtpäeva edasilükkamist ajale pärast Ilva varade lõplikku võõrandamist, kehtestati dekreetseaduse nr 243/2016 artikli 1 lõike 1 punktiga a laenu uus lunastustähtpäev – 60 päeva pärast Ilva varade lõplikku võõrandamist, sidudes seega selle lahti dekreedist, millega kuulutati välja Ilva tegevuse peatamine.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

4.1.   Ilva märkused

Ilva märkused

| (112) | Ilva teavitas komisjoni, et ta toetab täielikult Itaalia ametiasutuste esitatud märkusi, mis on kokkuvõtvalt esitatud käesoleva otsuse 3. jaos. |
| --- | --- |

(112)

Ilva teavitas komisjoni, et ta toetab täielikult Itaalia ametiasutuste esitatud märkusi, mis on kokkuvõtvalt esitatud käesoleva otsuse 3. jaos.

4.2.   Peacelinki märkused

Peacelinki märkused

| (113) | Peacelink on Itaalia vabaühendus, mille eesmärk on kodanikele pakkuda läbipaistvat teavet eri teemadel, näiteks sõjalised ja keskkondlikud konfliktid. |
| --- | --- |

(113)

Peacelink on Itaalia vabaühendus, mille eesmärk on kodanikele pakkuda läbipaistvat teavet eri teemadel, näiteks sõjalised ja keskkondlikud konfliktid.

| (114) | Peacelink leiab, et menetluse algatamise otsuses komisjoni väljendatud kahtlused on täielikult õigustatud. Seoses meetmega nr 1 teatavad nad, et kohtulikult konfiskeeritud summade eeldatav maksmine tähendaks, et riigil tuleb kanda kohtumenetluse tulemusest tulenev risk. Ükski eraettevõtja ei oleks nõus sellist riski kandma. Seoses meetmega nr 2 on Peacelink seisukohal, et ükski ettevõtja ei oleks andnud Ilvale laenu ilma riigi sekkumiseta. Lisaks tähendab selline sekkumine riski riigi ressurssidele, kuna see mõjutab riiklike laenude tagasimaksmise järjekorda. Seoses meetmega nr 3 usub Peacelink, et ükski turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja ei oleks andnud laenu tingimustel, mida pakuti Ilvale. Seoses meetmega nr 4 leiab Peacelink, et see hõlmab riigiabi, kuna Fintecna nõustus oma nõude lahendama üksnes dekreetseaduses nr 1/2015 kehtestatud sätete tõttu. Lisaks tekitab asjaolu, et Fintecna on riigi omandis, kahtlusi selle võimes käituda eraettevõtjana. |
| --- | --- |

(114)

Peacelink leiab, et menetluse algatamise otsuses komisjoni väljendatud kahtlused on täielikult õigustatud. Seoses meetmega nr 1 teatavad nad, et kohtulikult konfiskeeritud summade eeldatav maksmine tähendaks, et riigil tuleb kanda kohtumenetluse tulemusest tulenev risk. Ükski eraettevõtja ei oleks nõus sellist riski kandma. Seoses meetmega nr 2 on Peacelink seisukohal, et ükski ettevõtja ei oleks andnud Ilvale laenu ilma riigi sekkumiseta. Lisaks tähendab selline sekkumine riski riigi ressurssidele, kuna see mõjutab riiklike laenude tagasimaksmise järjekorda. Seoses meetmega nr 3 usub Peacelink, et ükski turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja ei oleks andnud laenu tingimustel, mida pakuti Ilvale. Seoses meetmega nr 4 leiab Peacelink, et see hõlmab riigiabi, kuna Fintecna nõustus oma nõude lahendama üksnes dekreetseaduses nr 1/2015 kehtestatud sätete tõttu. Lisaks tekitab asjaolu, et Fintecna on riigi omandis, kahtlusi selle võimes käituda eraettevõtjana.

| (115) | Samuti palus Peacelink komisjonil laiendada põhjaliku uurimise ulatust seoses dekreetseadusega nr 191/2015 antud avaliku sektori toetusega, mis anti 300 miljoni euro ja 800 miljoni euro suuruste laenudena. |
| --- | --- |

(115)

Samuti palus Peacelink komisjonil laiendada põhjaliku uurimise ulatust seoses dekreetseadusega nr 191/2015 antud avaliku sektori toetusega, mis anti 300 miljoni euro ja 800 miljoni euro suuruste laenudena.

| (116) | Viimaseks, Peacelink esitas märkused Ilva keskkonnategurite kohta, mis praeguse riigiabimenetluse seisukohast ei ole olulised. |
| --- | --- |

(116)

Viimaseks, Peacelink esitas märkused Ilva keskkonnategurite kohta, mis praeguse riigiabimenetluse seisukohast ei ole olulised.

4.3.   WF Stahli märkused

WF Stahli märkused

| (117) | WV Stahl on terasetööstuse kutseliit Saksamaal. See asub Düsseldorfis. |
| --- | --- |

(117)

WV Stahl on terasetööstuse kutseliit Saksamaal. See asub Düsseldorfis.

| (118) | WV Stahl nõustub kahtlustega, mida komisjon väljendas menetluse algatamise otsuses. Seoses meetmega nr 1 leiab WV Stahl, et seoses kohtumenetlusega konfiskeeritud summade ennetav maksmine annaks Ilvale majandusliku eelise. Seoses meetmega nr 2 leiab WV Stahl, et eelnev mahaarvatavus toimib garantiina ja on seega ebaseadusliku abi andmise vahend. Riigiabi olemasolu meetmes nr 3 on nende väitel ilmselge. Meetme nr 4 kohta selgitab WV Stahl, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja ei oleks sellise tehinguga nõustunud. |
| --- | --- |

(118)

WV Stahl nõustub kahtlustega, mida komisjon väljendas menetluse algatamise otsuses. Seoses meetmega nr 1 leiab WV Stahl, et seoses kohtumenetlusega konfiskeeritud summade ennetav maksmine annaks Ilvale majandusliku eelise. Seoses meetmega nr 2 leiab WV Stahl, et eelnev mahaarvatavus toimib garantiina ja on seega ebaseadusliku abi andmise vahend. Riigiabi olemasolu meetmes nr 3 on nende väitel ilmselge. Meetme nr 4 kohta selgitab WV Stahl, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja ei oleks sellise tehinguga nõustunud.

| (119) | WV Stahl hoiatas komisjoni täiendava riigiabi andmise võimalikkusest seoses kahe laenuga, mille väärtused on vastavalt 300 miljonit eurot ja 800 miljonit eurot. WV Stahl palub komisjonil tagada, et Ilvale ei antaks täiendavat avaliku sektori toetust. Eelkõige peavad riigi kulutused meetmetele, mida on kiireloomuliselt vaja, et tulla olemasoleva saastatusega toime ja tagada Taranto inimeste tervis, olema vastavuses põhimõttega „saastaja maksab“ ning need ei tohi endast kujutada ettekäänet Ilva terasetehaste uuendamiseks. |
| --- | --- |

(119)

WV Stahl hoiatas komisjoni täiendava riigiabi andmise võimalikkusest seoses kahe laenuga, mille väärtused on vastavalt 300 miljonit eurot ja 800 miljonit eurot. WV Stahl palub komisjonil tagada, et Ilvale ei antaks täiendavat avaliku sektori toetust. Eelkõige peavad riigi kulutused meetmetele, mida on kiireloomuliselt vaja, et tulla olemasoleva saastatusega toime ja tagada Taranto inimeste tervis, olema vastavuses põhimõttega „saastaja maksab“ ning need ei tohi endast kujutada ettekäänet Ilva terasetehaste uuendamiseks.

| (120) | Viimaseks, WV Stahl palub komisjonil tagada, et nõutakse kiirelt tagasi mis tahes abi, mis põhjaliku uurimise käigus leitakse olevat kokkusobimatu. Seoses laenudena antava riigiabiga tuleks abi summa arvutamisel tugineda riigi nõutava intressimäära ja abi andmise hetkel turumääraks peetava suuruse vahele. |
| --- | --- |

(120)

Viimaseks, WV Stahl palub komisjonil tagada, et nõutakse kiirelt tagasi mis tahes abi, mis põhjaliku uurimise käigus leitakse olevat kokkusobimatu. Seoses laenudena antava riigiabiga tuleks abi summa arvutamisel tugineda riigi nõutava intressimäära ja abi andmise hetkel turumääraks peetava suuruse vahele.

4.4.   Riva Fire SpA märkused

Riva Fire SpA märkused

| (121) | Riva Fire SpA (Riva Fire) juhtis Ilvat alates 1995. aastast, kui ettevõte omandati IRI-lt, kuni 4. juunini 2013, kui Ilva terasetööde juhtimine anti üle valitsuse määratud volinikule vastavalt dekreetseadusele 61/2013. |
| --- | --- |

(121)

Riva Fire SpA (Riva Fire) juhtis Ilvat alates 1995. aastast, kui ettevõte omandati IRI-lt, kuni 4. juunini 2013, kui Ilva terasetööde juhtimine anti üle valitsuse määratud volinikule vastavalt dekreetseadusele 61/2013.

| (122) | Riva Fire märkuste eesmärk on taastada seda, mida Riva Fire nimetab ettevõtte ajaloo tõeseks versiooniks sinnamaani, kui viimase suhtes käivitati maksejõuetusmenetlus vastavalt dekreetseadusele nr 1/2015. Eelkõige väidab Riva Fire, et ta jäeti Ilva juhtimisest põhjuseta kõrvale Itaalia kohtu- ja täitevvõimu asutustelt pärinevate järjestikuste meetmete tõttu, ilma et ta oleks saanud kaitsta oma seisukohti nõuetekohases ärakuulamismenetluses ning tagada seeläbi oma kaitseõiguse. |
| --- | --- |

(122)

Riva Fire märkuste eesmärk on taastada seda, mida Riva Fire nimetab ettevõtte ajaloo tõeseks versiooniks sinnamaani, kui viimase suhtes käivitati maksejõuetusmenetlus vastavalt dekreetseadusele nr 1/2015. Eelkõige väidab Riva Fire, et ta jäeti Ilva juhtimisest põhjuseta kõrvale Itaalia kohtu- ja täitevvõimu asutustelt pärinevate järjestikuste meetmete tõttu, ilma et ta oleks saanud kaitsta oma seisukohti nõuetekohases ärakuulamismenetluses ning tagada seeläbi oma kaitseõiguse.

| (123) | Riva Fire ei kommenteeri lähemalt ühtegi meedet, mis on menetluse algatamise otsuse või menetluse laiendamise otsuse ese. |
| --- | --- |

(123)

Riva Fire ei kommenteeri lähemalt ühtegi meedet, mis on menetluse algatamise otsuse või menetluse laiendamise otsuse ese.

| (124) | Siiski rõhutab Riva Fire seda, mida ta näeb vastuoluna asjaolude esitamisel Itaalia ametiasutuste poolt. Riva Fire kohaselt on ühelt poolt Itaalia ametiasutused väitnud komisjoni korraldatava riigiabi uurimise raames, et Ilvale eraldatud riigi ressursid ei kujuta endast riigiabi seetõttu, et neid kavatsetakse kasutada keskkonna puhastamiseks, samas kui komisjoni algatatud keskkonnanõuete rikkumise menetlemise raames on Itaalia ametiasutused väitnud, et Tarantos asuva Ilva käitisega ei ole seotud ühtegi keskkonna- ega terviseriski. |
| --- | --- |

(124)

Siiski rõhutab Riva Fire seda, mida ta näeb vastuoluna asjaolude esitamisel Itaalia ametiasutuste poolt. Riva Fire kohaselt on ühelt poolt Itaalia ametiasutused väitnud komisjoni korraldatava riigiabi uurimise raames, et Ilvale eraldatud riigi ressursid ei kujuta endast riigiabi seetõttu, et neid kavatsetakse kasutada keskkonna puhastamiseks, samas kui komisjoni algatatud keskkonnanõuete rikkumise menetlemise raames on Itaalia ametiasutused väitnud, et Tarantos asuva Ilva käitisega ei ole seotud ühtegi keskkonna- ega terviseriski.

4.5.   Itaalia märkused huvitatud isikute märkuste kohta

Itaalia märkused huvitatud isikute märkuste kohta

| (125) | Komisjon edastas Riva Fire, Peacelinki, WV Stahli ja Ilva märkused Itaalia ametiasutustele. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon edastas Riva Fire, Peacelinki, WV Stahli ja Ilva märkused Itaalia ametiasutustele.

| (126) | Itaalia ametiasutused leiavad, et need märkused on oma sõnastuselt üldised või käimasoleva menetluse jaoks ebaolulised. Nende sõnul on nendes märkustes esitatud üldistele väidetele juba vastatud kommentaarides, mis Itaalia ametiasutused esitasid vastuseks menetluse algatamise otsusele ja menetluse laiendamise otsusele. |
| --- | --- |

(126)

Itaalia ametiasutused leiavad, et need märkused on oma sõnastuselt üldised või käimasoleva menetluse jaoks ebaolulised. Nende sõnul on nendes märkustes esitatud üldistele väidetele juba vastatud kommentaarides, mis Itaalia ametiasutused esitasid vastuseks menetluse algatamise otsusele ja menetluse laiendamise otsusele.

| (127) | Lisaks leiavad Itaalia ametiasutused, et Riva Fire positsioon seoses põhjenduses 124 kirjeldatud ilmse vastuoluga on põhjendamata. Itaalia ametiasutused on ühehäälselt tunnistanud, et Taranto piirkonnas valitseb tervisele ja keskkonnale hädaohtlik olukord. Riva Fire väljatoodud tsitaat selle kohta, et Tarantos väidetavalt ei ole keskkonna- ja terviseriske, on kontekstist välja rebitud ega kajasta kuidagi Itaalia ametiasutuste ametlikku seisukohta. |
| --- | --- |

(127)

Lisaks leiavad Itaalia ametiasutused, et Riva Fire positsioon seoses põhjenduses 124 kirjeldatud ilmse vastuoluga on põhjendamata. Itaalia ametiasutused on ühehäälselt tunnistanud, et Taranto piirkonnas valitseb tervisele ja keskkonnale hädaohtlik olukord. Riva Fire väljatoodud tsitaat selle kohta, et Tarantos väidetavalt ei ole keskkonna- ja terviseriske, on kontekstist välja rebitud ega kajasta kuidagi Itaalia ametiasutuste ametlikku seisukohta.

5.   ABI HINDAMINE

ABI HINDAMINE

5.1.   Väidetava vastuolu kohta riigiabimenetluse ja liidu keskkonnaalaste õigusaktide rikkumise menetluse vahel

Väidetava vastuolu kohta riigiabimenetluse ja liidu keskkonnaalaste õigusaktide rikkumise menetluse vahel

| (128) | Itaalia ametiasutused väidavad, et riigi sekkumised Ilva heaks on peamiselt suunatud komisjoni põhjendatud arvamuses väljendatud probleemidega tegelemiseks. Oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta märgib Riva Fire vastuolu väidete vahel, mis Itaalia ametiasutused on teinud rikkumismenetluse ja riigiabimenetluse kohta (vt põhjendus 124 ja vastuväide Itaalialt põhjenduses 127). Itaalia sõnul räägiks komisjon endale vastu, kui ta ühelt poolt nõuab Itaalialt vajalike tööde kiireloomulist tegemist, et viia Taranto tehas vastavusse kohaldatavate keskkonnaeeskirjadega, ning teiselt poolt takistab Itaalia ametiasutustel neid töid rahastamast. |
| --- | --- |

(128)

Itaalia ametiasutused väidavad, et riigi sekkumised Ilva heaks on peamiselt suunatud komisjoni põhjendatud arvamuses väljendatud probleemidega tegelemiseks. Oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta märgib Riva Fire vastuolu väidete vahel, mis Itaalia ametiasutused on teinud rikkumismenetluse ja riigiabimenetluse kohta (vt põhjendus 124 ja vastuväide Itaalialt põhjenduses 127). Itaalia sõnul räägiks komisjon endale vastu, kui ta ühelt poolt nõuab Itaalialt vajalike tööde kiireloomulist tegemist, et viia Taranto tehas vastavusse kohaldatavate keskkonnaeeskirjadega, ning teiselt poolt takistab Itaalia ametiasutustel neid töid rahastamast.

| (129) | Komisjon lükkab selle väite tagasi. Põhimõtteliselt ei õigusta ühtede eeskirjade rikkumise lõpetamine teiste eeskirjade rikkumist. Antud juhul ei tohiks Ilva vastavusseviimisel liidu kohaldatavate keskkonnaeeskirjadega rikkuda liidu riigiabi eeskirju, jagades riigi toetust, mis ei ole kättesaadav Ilva konkurentidele, kes samuti peavad täitma liidu keskkonnaeeskirju ilma, et saadaks kasu samalaadsest ebaseaduslikust riigi toetusest. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon lükkab selle väite tagasi. Põhimõtteliselt ei õigusta ühtede eeskirjade rikkumise lõpetamine teiste eeskirjade rikkumist. Antud juhul ei tohiks Ilva vastavusseviimisel liidu kohaldatavate keskkonnaeeskirjadega rikkuda liidu riigiabi eeskirju, jagades riigi toetust, mis ei ole kättesaadav Ilva konkurentidele, kes samuti peavad täitma liidu keskkonnaeeskirju ilma, et saadaks kasu samalaadsest ebaseaduslikust riigi toetusest.

| (130) | Seega, Itaalia ametiasutused väidavad, et riigi toetusmeetmed, mis on sihtotstarbeliselt suunatud keskkonnakava rakendamiseks, ei kuulu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, kuna need on mõeldud saastaja kindlakstegemiseni keskkonnakahjustuste parandamiseks kooskõlas direktiiviga 2004/35/EÜ ja Itaalia keskkonnakoodeksi artikliga 250 ning samuti komisjoni menetluse algatamise otsuse põhjendustega 114 ja 115. |
| --- | --- |

(130)

Seega, Itaalia ametiasutused väidavad, et riigi toetusmeetmed, mis on sihtotstarbeliselt suunatud keskkonnakava rakendamiseks, ei kuulu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, kuna need on mõeldud saastaja kindlakstegemiseni keskkonnakahjustuste parandamiseks kooskõlas direktiiviga 2004/35/EÜ ja Itaalia keskkonnakoodeksi artikliga 250 ning samuti komisjoni menetluse algatamise otsuse põhjendustega 114 ja 115.

| (131) | Komisjon leiab, et Itaalia ametiasutuste koostatud põhjendused on ekslikud järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon leiab, et Itaalia ametiasutuste koostatud põhjendused on ekslikud järgmistel põhjustel.

| (132) | Alustuseks tuletab komisjon meelde, et vaid meetmed nr 1 ja nr 3 on seadusega sihtotstarbeliselt suunatud keskkonnakava rakendamiseks. |
| --- | --- |

(132)

Alustuseks tuletab komisjon meelde, et vaid meetmed nr 1 ja nr 3 on seadusega sihtotstarbeliselt suunatud keskkonnakava rakendamiseks.

| (133) | Mis veelgi tähtsam, oluline on vaid meetme mõju ettevõtjale, mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk (57). Kuna oluline on vaid meetme mõju ettevõtjale, on mis tahes keskkondlik või muu meetmega seotud eesmärk kui selline ebaoluline. Samuti on ebaoluline, kas eelis on ettevõtjale kohustuslik selles mõttes, et sellest ei saa hoiduda ega keelduda (58). |
| --- | --- |

(133)

Mis veelgi tähtsam, oluline on vaid meetme mõju ettevõtjale, mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk (57). Kuna oluline on vaid meetme mõju ettevõtjale, on mis tahes keskkondlik või muu meetmega seotud eesmärk kui selline ebaoluline. Samuti on ebaoluline, kas eelis on ettevõtjale kohustuslik selles mõttes, et sellest ei saa hoiduda ega keelduda (58).

57

58

| (134) | Seega ei lange direktiivi 2004/35/EÜ artikli 6 lõike 3 kohaselt tehtud riiklik sekkumine väljapoole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisala. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõige 1 kohaldub mõlema stsenaariumi puhul: i) kui saastajat ei ole veel kindlaks tehtud ja ii) kui saastaja on kindlaks tehtud, kuid ta ei võta vajalikke parandusmeetmeid. Mõlemal juhul muutuvad riigi võetud puhastusmeetmed riigiabiks, kui riik kergendab koormat, mida tavaliselt peab kandma abisaaja, näiteks Ilva, ega püüa kindlaksmääratud saastaja käest puhastamiseks kasutatud ressursse tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(134)

Seega ei lange direktiivi 2004/35/EÜ artikli 6 lõike 3 kohaselt tehtud riiklik sekkumine väljapoole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisala. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõige 1 kohaldub mõlema stsenaariumi puhul: i) kui saastajat ei ole veel kindlaks tehtud ja ii) kui saastaja on kindlaks tehtud, kuid ta ei võta vajalikke parandusmeetmeid. Mõlemal juhul muutuvad riigi võetud puhastusmeetmed riigiabiks, kui riik kergendab koormat, mida tavaliselt peab kandma abisaaja, näiteks Ilva, ega püüa kindlaksmääratud saastaja käest puhastamiseks kasutatud ressursse tagasi nõuda.

| (135) | Antud juhul lubatakse menetluse algatamise otsusega riigil vaid ajutiselt rahastada kiireloomulisi puhastusmeetmeid üksnes seni, kuni saastaja tehakse kindlaks, ning tingimusel, et Itaalia nõuab saastajalt kulud tagasi (59). Menetluse algatamise otsusega ei anta seega absoluutset ja tingimusteta luba kasutada riigi ressursse, et täita põhjendatud arvamuses ja/või Ilva keskkonnakavas esitatud nõudeid. |
| --- | --- |

(135)

Antud juhul lubatakse menetluse algatamise otsusega riigil vaid ajutiselt rahastada kiireloomulisi puhastusmeetmeid üksnes seni, kuni saastaja tehakse kindlaks, ning tingimusel, et Itaalia nõuab saastajalt kulud tagasi (59). Menetluse algatamise otsusega ei anta seega absoluutset ja tingimusteta luba kasutada riigi ressursse, et täita põhjendatud arvamuses ja/või Ilva keskkonnakavas esitatud nõudeid.

59

| (136) | Seoses sellega märgib näiteks komisjon, et keskkonnakava, millele Itaalia viitab, hõlmab mitmeid meetmeid, mida ei saa klassifitseerida „kiireloomuliste puhastusmeetmetena“, vaid pigem uuendustena, mille eesmärk on parandada Ilva tulemusnäitajaid kooskõlas terasetootmise suhtes kohaldatavate keskkonnastandarditega, nagu need on kehtestatud Ilva keskkonnaloas. |
| --- | --- |

(136)

Seoses sellega märgib näiteks komisjon, et keskkonnakava, millele Itaalia viitab, hõlmab mitmeid meetmeid, mida ei saa klassifitseerida „kiireloomuliste puhastusmeetmetena“, vaid pigem uuendustena, mille eesmärk on parandada Ilva tulemusnäitajaid kooskõlas terasetootmise suhtes kohaldatavate keskkonnastandarditega, nagu need on kehtestatud Ilva keskkonnaloas.

| (137) | Veelgi olulisem, arvestades, et tähtis on vaid riiklike meetmete mõju (ja mitte nende põhjused ega eesmärgid), ei saa järeldada, et meetmed, mis olemuselt on riigiabi, kaotaks oma abi omadused vaid seetõttu, et neid kasutatakse Ilva keskkonnakava tarbeks. Menetluse algatamise otsus seda ei võimalda (ega oleks võimaldanud). |
| --- | --- |

(137)

Veelgi olulisem, arvestades, et tähtis on vaid riiklike meetmete mõju (ja mitte nende põhjused ega eesmärgid), ei saa järeldada, et meetmed, mis olemuselt on riigiabi, kaotaks oma abi omadused vaid seetõttu, et neid kasutatakse Ilva keskkonnakava tarbeks. Menetluse algatamise otsus seda ei võimalda (ega oleks võimaldanud).

| (138) | Kokkuvõtteks, Itaalia ei saa tugineda põhjendatud arvamuses esitatud nõuetele ning samuti komisjoni menetluse algatamise otsuse põhjendustele 114 ja 115, et jätta Ilva praeguse tegevuse riigipoolne rahastamine ning samuti keskkonnakulud abi määratlusest välja. |
| --- | --- |

(138)

Kokkuvõtteks, Itaalia ei saa tugineda põhjendatud arvamuses esitatud nõuetele ning samuti komisjoni menetluse algatamise otsuse põhjendustele 114 ja 115, et jätta Ilva praeguse tegevuse riigipoolne rahastamine ning samuti keskkonnakulud abi määratlusest välja.

5.2.   Abi olemasolu

Abi olemasolu

| (139) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(139)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

| (140) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 1 ette nähtud tingimused on kumulatiivsed. Selleks, et kõnealune meede kujutaks endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik alljärgnevad tingimused:






  a) | abisaaja on ettevõtja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mis tähendab, et ta tegeleb majandustegevusega; |
| --- | --- | --- |

(140)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 1 ette nähtud tingimused on kumulatiivsed. Selleks, et kõnealune meede kujutaks endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik alljärgnevad tingimused:

a)

abisaaja on ettevõtja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mis tähendab, et ta tegeleb majandustegevusega;

| b) | meedet rahastatakse riigi ressurssidest ja see on omistatav riigile; |
| --- | --- |

b)

meedet rahastatakse riigi ressurssidest ja see on omistatav riigile;

| c) | meetmega antakse majanduslik eelis; |
| --- | --- |

c)

meetmega antakse majanduslik eelis;

| d) | see eelis on valikuline; |
| --- | --- |

d)

see eelis on valikuline;

| e) | meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

e)

meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (141) | Mis puutub selle tingimuse täitmisse, et abisaaja peab olema ettevõtja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, siis Euroopa Kohus on järjekindlalt määratlenud ettevõtjat kui üksust, mis tegeleb majandustegevusega, olenemata selle õiguslikust staatusest ja rahastamisviisist, (60) kusjuures majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade ja teenuste pakkumises teatud turul (61). Komisjon märgib, et Ilva toodab ja müüb terast liidu turul ning väljaspool seda, mida saab pidada majanduslikuks tegevuseks. Seega järeldab komisjon, et vaatamata Itaalia õigusaktide kohasele omandisuhtele või staatusele erakorralise haldamise tingimustes on Ilva ettevõtja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(141)

Mis puutub selle tingimuse täitmisse, et abisaaja peab olema ettevõtja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, siis Euroopa Kohus on järjekindlalt määratlenud ettevõtjat kui üksust, mis tegeleb majandustegevusega, olenemata selle õiguslikust staatusest ja rahastamisviisist, (60) kusjuures majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade ja teenuste pakkumises teatud turul (61). Komisjon märgib, et Ilva toodab ja müüb terast liidu turul ning väljaspool seda, mida saab pidada majanduslikuks tegevuseks. Seega järeldab komisjon, et vaatamata Itaalia õigusaktide kohasele omandisuhtele või staatusele erakorralise haldamise tingimustes on Ilva ettevõtja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

60

61

| (142) | Komisjon peab analüüsima, kas kõnealused meetmed kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi ning võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Esineb eeldus, et kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad liidusiseses kaubanduses, tuleb järeldada, et abi mõjutab liidusisest kaubandust (62). Seega on piisav, et abisaaja konkureerib konkurentsile avatud turgudel teiste ettevõtjatega (63). Süsinikteraseturgudel, kus Ilva tegutseb, on tihe konkurents ja liidusisene kaubandus (64) ning Ilva müüb oma tooteid Itaalias ja teistes liikmesriikides. Siit tuleneb, et kõik hindamisel olevad meetmed moonutavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi ja võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(142)

Komisjon peab analüüsima, kas kõnealused meetmed kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi ning võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Esineb eeldus, et kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad liidusiseses kaubanduses, tuleb järeldada, et abi mõjutab liidusisest kaubandust (62). Seega on piisav, et abisaaja konkureerib konkurentsile avatud turgudel teiste ettevõtjatega (63). Süsinikteraseturgudel, kus Ilva tegutseb, on tihe konkurents ja liidusisene kaubandus (64) ning Ilva müüb oma tooteid Itaalias ja teistes liikmesriikides. Siit tuleneb, et kõik hindamisel olevad meetmed moonutavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi ja võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

62

63

64

| (143) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 ning eespool põhjenduses 140 punktides b, c ja d loetletud kriteeriumide hindamist jätkab komisjon meetmekaupa. |
| --- | --- |

(143)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 ning eespool põhjenduses 140 punktides b, c ja d loetletud kriteeriumide hindamist jätkab komisjon meetmekaupa.

5.2.1.   Meede nr 1

Meede nr 1

| (144) | Nagu selgitatud põhjenduses 21, jõudsid Riva perekond ja Ilva 24. mail 2017 kompromisskokkuleppele, mille abil lahendati vaidlus Ilva erakorralise haldamise ja Riva perekonna liikmete vahel. |
| --- | --- |

(144)

Nagu selgitatud põhjenduses 21, jõudsid Riva perekond ja Ilva 24. mail 2017 kompromisskokkuleppele, mille abil lahendati vaidlus Ilva erakorralise haldamise ja Riva perekonna liikmete vahel.

| (145) | Kompromisskokkulepe on üksnes kokkulepe eraõiguslike osapoolte vahel, nimelt Riva perekonna liikmed, kes tegutsevad Ilva aktsionäridena, ja Ilva praegune juhtkond erakorralise haldamise tingimustes. [...]. Ilva ei ole asjaomases kriminaalmenetluses osaline. Summad, mis kantakse Ilvale kompromisskokkuleppe alusel, hõlmavad järgmist: i) Riva varad, mida Riva pere hoiab välismaistel arvelduskontodel ja mis tuleb teha Ilvale lõplikult kättesaadavaks õiguslikus vormis, mis on sätestatud dekreetseaduse nr 1/2015 artikli 3 lõikes 1, st võlakirjadena, mis on märgitud Fondo Unico di Giustizia poolt selliselt, et neid ei tagastataks Riva perekonnale isegi nende õigeksmõistmise korral; ja ii) lisaks 145 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(145)

Kompromisskokkulepe on üksnes kokkulepe eraõiguslike osapoolte vahel, nimelt Riva perekonna liikmed, kes tegutsevad Ilva aktsionäridena, ja Ilva praegune juhtkond erakorralise haldamise tingimustes. [...]. Ilva ei ole asjaomases kriminaalmenetluses osaline. Summad, mis kantakse Ilvale kompromisskokkuleppe alusel, hõlmavad järgmist: i) Riva varad, mida Riva pere hoiab välismaistel arvelduskontodel ja mis tuleb teha Ilvale lõplikult kättesaadavaks õiguslikus vormis, mis on sätestatud dekreetseaduse nr 1/2015 artikli 3 lõikes 1, st võlakirjadena, mis on märgitud Fondo Unico di Giustizia poolt selliselt, et neid ei tagastataks Riva perekonnale isegi nende õigeksmõistmise korral; ja ii) lisaks 145 miljonit eurot.

Fondo Unico di Giustizia

| (146) | Võrrelduna olukorraga, mis valitses menetluse algatamise otsuse ajal, kujutab käesolev kompromisskokkulepe uut asjaolu, mida komisjon peab arvesse võtma lõpliku hinnangu andmisel meetmele nr 1, eelkõige kui kõne all on Ilvale antud võimalik eelis ja meetme omistatavus riigile. |
| --- | --- |

(146)

Võrrelduna olukorraga, mis valitses menetluse algatamise otsuse ajal, kujutab käesolev kompromisskokkulepe uut asjaolu, mida komisjon peab arvesse võtma lõpliku hinnangu andmisel meetmele nr 1, eelkõige kui kõne all on Ilvale antud võimalik eelis ja meetme omistatavus riigile.

| (147) | Seoses sellega ei seata kahtluse alla seda, et kavatsus kanda Riva varad Ilvale üle enne kriminaalmenetluse lõppu tuli Itaalia ametiasutustelt, nagu selgitatud menetluse algatamise otsuses. Siiski on kindel, et vaatamata dekreetseaduse nr 1/2015 ja sellele järgnenud Decreto di Trasferimento sätetele ei toimunud Riva varade ülekandmist Šveitsi kohtu püsiva vastasseisu tõttu pöörata korraldus täitmisele ilma varade eeldatava omanike ehk Riva perekonna liikmete nõusolekuta. Olukorra sai lahendada vaid siis, kui Riva perekonna liikmed oleksid teinud otsuse omavahel eraviisilise kompromisskokkuleppena kanda nende kontrolli all olevad varad üle Ilvale (65). Samuti on kindel, et kompromisskokkuleppe kohaldamisala ei ühti täielikult dekreetseaduses nr 1/2015 Itaalia ametiasutuste kavandatud plaaniga: esiteks on Ilvale üle kantud summad suuremad, kui kõnealuses dekreetseaduses sätestatud, ning teiseks tehti summade ülekandmise eest Riva perega olulisi vastastehinguid. |
| --- | --- |

(147)

Seoses sellega ei seata kahtluse alla seda, et kavatsus kanda Riva varad Ilvale üle enne kriminaalmenetluse lõppu tuli Itaalia ametiasutustelt, nagu selgitatud menetluse algatamise otsuses. Siiski on kindel, et vaatamata dekreetseaduse nr 1/2015 ja sellele järgnenud Decreto di Trasferimento sätetele ei toimunud Riva varade ülekandmist Šveitsi kohtu püsiva vastasseisu tõttu pöörata korraldus täitmisele ilma varade eeldatava omanike ehk Riva perekonna liikmete nõusolekuta. Olukorra sai lahendada vaid siis, kui Riva perekonna liikmed oleksid teinud otsuse omavahel eraviisilise kompromisskokkuleppena kanda nende kontrolli all olevad varad üle Ilvale (65). Samuti on kindel, et kompromisskokkuleppe kohaldamisala ei ühti täielikult dekreetseaduses nr 1/2015 Itaalia ametiasutuste kavandatud plaaniga: esiteks on Ilvale üle kantud summad suuremad, kui kõnealuses dekreetseaduses sätestatud, ning teiseks tehti summade ülekandmise eest Riva perega olulisi vastastehinguid.

Decreto di Trasferimento

65

| (148) | Eraviisilise kompromisskokkuleppe olemasolu ja asjaolu, et olukord lahenes üksnes pärast sellisele kokkuleppele jõudmist, kujutab endast tõendit, et otsus kanda Riva varad Ilvale oli i) osa suuremast tehingust, mis lepitas nii Riva perekonna kui ka Ilva erahuvid, ning ii) selle otsuse said teha Riva perekond ja Ilva (mitte riik). Seda tuleb arvesse võtta, et määrata kindlaks, kas komisjoni esialgsed kahtlused, et see tehing võib anda Ilvale majandusliku eelise ja et see on omistatav riigile, jäävad alles. |
| --- | --- |

(148)

Eraviisilise kompromisskokkuleppe olemasolu ja asjaolu, et olukord lahenes üksnes pärast sellisele kokkuleppele jõudmist, kujutab endast tõendit, et otsus kanda Riva varad Ilvale oli i) osa suuremast tehingust, mis lepitas nii Riva perekonna kui ka Ilva erahuvid, ning ii) selle otsuse said teha Riva perekond ja Ilva (mitte riik). Seda tuleb arvesse võtta, et määrata kindlaks, kas komisjoni esialgsed kahtlused, et see tehing võib anda Ilvale majandusliku eelise ja et see on omistatav riigile, jäävad alles.

| (149) | Mis puudutab Riva varade Ilvale ülekandmise omistatavust riigile, siis komisjon võtab teatavaks, et see ülekanne toimus osana suuremast tehingust, mille kohta langetasid otsuse nii Riva perekond kui ka Ilva. Veel kord, kahtluse alla ei seata asjaolu, et esialgne kavatsus kanda varad Riva perekonnalt Ilvale enne kriminaalmenetluse lõppu tuli Itaalia ametiasutustelt. Siiski tegi lõpliku otsuse Riva perekond kompromisskokkuleppena, mille täitmiseks saadeti Riva perekonnalt kiri välispankadele vahendite vabastamiseks ja see võimaldas teha ülekande Ilvale. Seega on Riva varade Ilvale ülekandmise alus eraviisiline kompromisskokkulepe Riva perekonna ja Ilva vahel, mida ei saa omistada riigile. |
| --- | --- |

(149)

Mis puudutab Riva varade Ilvale ülekandmise omistatavust riigile, siis komisjon võtab teatavaks, et see ülekanne toimus osana suuremast tehingust, mille kohta langetasid otsuse nii Riva perekond kui ka Ilva. Veel kord, kahtluse alla ei seata asjaolu, et esialgne kavatsus kanda varad Riva perekonnalt Ilvale enne kriminaalmenetluse lõppu tuli Itaalia ametiasutustelt. Siiski tegi lõpliku otsuse Riva perekond kompromisskokkuleppena, mille täitmiseks saadeti Riva perekonnalt kiri välispankadele vahendite vabastamiseks ja see võimaldas teha ülekande Ilvale. Seega on Riva varade Ilvale ülekandmise alus eraviisiline kompromisskokkulepe Riva perekonna ja Ilva vahel, mida ei saa omistada riigile.

| (150) | Lisaks märgib komisjon seoses majandusliku eelise olemasoluga, et kompromisskokkuleppest Riva perekonnaga ei nähtu, et Ilva oleks saanud mingitki hüvet, mida ta ei oleks saanud saada tavalistel turutingimustel. Riva perekond oli motiveeritud alustama läbirääkimisi, kuna oli oht, et tal tuleb Ilvale maksta kuni [...] eurot kahjutasudena eeldusel, et kõiki Ilva nõudeid toetaks riiklik kohtunik. Ilval oli omakorda kiireloomuline likviidsusvajadus, olgu siis jooksvate toimingute või keskkonnakavas määratletud puhastusmeetmete finantseerimiseks. Ilva oli seetõttu nõus loobuma edasistest nõudmistest (võimalik väärtus kuni [...] eurot) vastutasuna ligikaudu 1,2 miljardi euro viivitamatu ülekandmise eest, millest osa moodustasid dekreetseaduses nr 1/2015 käsitletud Riva varad. Selline käitumine kajastab asjaolu, et mõistlikud, kahjudest hoiduvad ettevõtjad eelistaks lahendada vaidluse sõbralikult, selle asemel et pöörduda kohtuniku või vahekohtuniku poole pärast kestvat menetlemist. Selle taustal ei osuta miski sellele, et Ilva ja Riva perekonna vahel sõlmitud kompromisskokkuleppe kohta ei tehtud otsust mõlema eraõigusliku poole vastastikusest huvist lähtudes. Seetõttu, kuna kompromisskokkulepe tervikuna tehti Ilva ja selle aktsionäride vahel tavalistel turutingimustel ning seega ei anna see Ilvale mingisugust majanduslikku eelist, ei anna Riva varade ülekanne, mis moodustab osa üldisest kokkuleppest, samuti Ilvale mingisugust majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(150)

Lisaks märgib komisjon seoses majandusliku eelise olemasoluga, et kompromisskokkuleppest Riva perekonnaga ei nähtu, et Ilva oleks saanud mingitki hüvet, mida ta ei oleks saanud saada tavalistel turutingimustel. Riva perekond oli motiveeritud alustama läbirääkimisi, kuna oli oht, et tal tuleb Ilvale maksta kuni [...] eurot kahjutasudena eeldusel, et kõiki Ilva nõudeid toetaks riiklik kohtunik. Ilval oli omakorda kiireloomuline likviidsusvajadus, olgu siis jooksvate toimingute või keskkonnakavas määratletud puhastusmeetmete finantseerimiseks. Ilva oli seetõttu nõus loobuma edasistest nõudmistest (võimalik väärtus kuni [...] eurot) vastutasuna ligikaudu 1,2 miljardi euro viivitamatu ülekandmise eest, millest osa moodustasid dekreetseaduses nr 1/2015 käsitletud Riva varad. Selline käitumine kajastab asjaolu, et mõistlikud, kahjudest hoiduvad ettevõtjad eelistaks lahendada vaidluse sõbralikult, selle asemel et pöörduda kohtuniku või vahekohtuniku poole pärast kestvat menetlemist. Selle taustal ei osuta miski sellele, et Ilva ja Riva perekonna vahel sõlmitud kompromisskokkuleppe kohta ei tehtud otsust mõlema eraõigusliku poole vastastikusest huvist lähtudes. Seetõttu, kuna kompromisskokkulepe tervikuna tehti Ilva ja selle aktsionäride vahel tavalistel turutingimustel ning seega ei anna see Ilvale mingisugust majanduslikku eelist, ei anna Riva varade ülekanne, mis moodustab osa üldisest kokkuleppest, samuti Ilvale mingisugust majanduslikku eelist.

| (151) | Eeltoodut silmas pidades leiab komisjon, et Riva varade ülekanne Ilvale dekreetseaduses nr 1/2015 sätestatud õiguslikus vormis ei anna Ilvale ei majanduslikku eelist ega ole omistatav Itaalia riigile. |
| --- | --- |

(151)

Eeltoodut silmas pidades leiab komisjon, et Riva varade ülekanne Ilvale dekreetseaduses nr 1/2015 sätestatud õiguslikus vormis ei anna Ilvale ei majanduslikku eelist ega ole omistatav Itaalia riigile.

5.2.1.1.   Järeldus meetme nr 1 kohta

Järeldus meetme nr 1 kohta

| (152) | Eeltoodud asjaoludele tuginedes teeb komisjon järelduse, et rakendatud meede ei ole omistatav riigile. Kuna Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed, teeb komisjon järelduse, et meede nr 1 ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(152)

Eeltoodud asjaoludele tuginedes teeb komisjon järelduse, et rakendatud meede ei ole omistatav riigile. Kuna Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed, teeb komisjon järelduse, et meede nr 1 ei kujuta endast riigiabi.

5.2.2.   Meede nr 2

Meede nr 2

5.2.2.1.   Riigi ressurssidest tulenev majanduslik eelis

Riigi ressurssidest tulenev majanduslik eelis

| (153) | Selleks et hinnata, kas meede nr 2 annab Ilvale majandusliku eelise, analüüsis komisjon kõigepealt põhjenduses 87 argumente, mis Itaalia esitas seoses meetme normatiivse iseloomuga. Itaalia sõnul rakendatakse kõnealuse õigussättega vaid seaduse üldist põhimõtet, mis võimaldab võlgu määratleda eelnevalt mahaarvatavana, kui see on vajalik ettevõtja väärtuse säilitamiseks ja selle varade haldamiseks. |
| --- | --- |

(153)

Selleks et hinnata, kas meede nr 2 annab Ilvale majandusliku eelise, analüüsis komisjon kõigepealt põhjenduses 87 argumente, mis Itaalia esitas seoses meetme normatiivse iseloomuga. Itaalia sõnul rakendatakse kõnealuse õigussättega vaid seaduse üldist põhimõtet, mis võimaldab võlgu määratleda eelnevalt mahaarvatavana, kui see on vajalik ettevõtja väärtuse säilitamiseks ja selle varade haldamiseks.

| (154) | Meedet nr 2 vastu võttes kohaldas Itaalia kõikide peaaegu maksejõuetute Ilva-suguste ja riigile strateegiliselt oluliste ettevõtjate suhtes eelnevalt mahaarvatavuse korda, mis on maksejõuetusmenetluse puhul tavapärane toimimisviis. See on üldise maksejõuetusseaduse raamistiku oluline omadus, mida kohaldatakse kõikide Itaalias tegutsevate ettevõtjate suhtes, mis on maksejõuetud või on muutumas maksujõuetuks (Legge Fallimentare kehtestatud Regio decreto, 16. märts 1942, nr 267 (vt põhjendus 92)). |
| --- | --- |

(154)

Meedet nr 2 vastu võttes kohaldas Itaalia kõikide peaaegu maksejõuetute Ilva-suguste ja riigile strateegiliselt oluliste ettevõtjate suhtes eelnevalt mahaarvatavuse korda, mis on maksejõuetusmenetluse puhul tavapärane toimimisviis. See on üldise maksejõuetusseaduse raamistiku oluline omadus, mida kohaldatakse kõikide Itaalias tegutsevate ettevõtjate suhtes, mis on maksejõuetud või on muutumas maksujõuetuks (Legge Fallimentare kehtestatud Regio decreto, 16. märts 1942, nr 267 (vt põhjendus 92)).

Legge Fallimentare

Regio decreto

| (155) | Komisjon leiab, et kuna Itaalia tegutses avalik-õigusliku regulatiivasutusena ja mitte investorina, ei ole meetme nr 2 puhul alust kohaldada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi (66). Teisisõnu, Itaalia teostas meedet nr 2 vastu võttes riiklikku reguleerimispädevust, et säilitada maksejõuetusriskiga vastamisi olevate ettevõtjate varade väärtus, ega tegutsenud ettevõtjana. Meetme nr 2 kaudu määras Itaalia ühepoolselt uuesti Ilva võlausaldajate nõuete rahuldamisjärgud, mis kujutab endast meedet, mis ei ole võrreldav meetmetega, mida eraisikud saavad võtta. Vaid riigil on volitus allutada kõik olemasolevad nõuded (sealhulgas kõrgema nõudeõiguse järguga võlad) uutele; sellist volitust erasektori võlausaldajatel või eraisikutel üldiselt ei ole. Seega ei ole turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium kohaldatav meetme nr 2 suhtes. |
| --- | --- |

(155)

Komisjon leiab, et kuna Itaalia tegutses avalik-õigusliku regulatiivasutusena ja mitte investorina, ei ole meetme nr 2 puhul alust kohaldada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi (66). Teisisõnu, Itaalia teostas meedet nr 2 vastu võttes riiklikku reguleerimispädevust, et säilitada maksejõuetusriskiga vastamisi olevate ettevõtjate varade väärtus, ega tegutsenud ettevõtjana. Meetme nr 2 kaudu määras Itaalia ühepoolselt uuesti Ilva võlausaldajate nõuete rahuldamisjärgud, mis kujutab endast meedet, mis ei ole võrreldav meetmetega, mida eraisikud saavad võtta. Vaid riigil on volitus allutada kõik olemasolevad nõuded (sealhulgas kõrgema nõudeõiguse järguga võlad) uutele; sellist volitust erasektori võlausaldajatel või eraisikutel üldiselt ei ole. Seega ei ole turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium kohaldatav meetme nr 2 suhtes.

66

| (156) | Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi mittekohaldatavusest järeldub, et otsustav kriteerium meetmes nr 2 sisalduva eelise määramiseks ei ole asjaolu, kas riik maksimeerib meetmest tulenevat tulu või minimeerib kahju riigi ressurssidele. Sellele vaatamata on komisjonil vaja hinnata, kas meede nr 2 sisaldab muud liiki eelist, mis tuleneb riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(156)

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi mittekohaldatavusest järeldub, et otsustav kriteerium meetmes nr 2 sisalduva eelise määramiseks ei ole asjaolu, kas riik maksimeerib meetmest tulenevat tulu või minimeerib kahju riigi ressurssidele. Sellele vaatamata on komisjonil vaja hinnata, kas meede nr 2 sisaldab muud liiki eelist, mis tuleneb riigi ressurssidest.

| (157) | Eelkirjeldatud olukorras on võimalik väiksem tõenäosus, et riigil tuleb avalik-õiguslikele üksustele võlad tagasi maksta pärast seda, kui uus võlg on määratletud eelnevalt mahaarvatavana, mis on kõnealusest regulatiivmeetmest tulenev kõrvalmõju. Kõnealuse õigusakti muutmise peamine eesmärk ja mõju ei olnud loobuda võlast, mis Ilva võlgnes riigile, ning seeläbi eelistada Ilvat. Lisaks, nagu märkisid Itaalia ametiasutused, saab eelneva mahaarvatavuse määrata laenudele ka üldise maksejõuetusseaduse alusel (põhjendus 92) ning on olemas empiirilised tõendid selliste laenude ulatuslikuma kasutamise kohta Itaalias, mis on antud maksejõuetutele ettevõtjatele ja lõpetatakse kohtuliku järelevalve all tehtud võlakokkulepetega, pärast 2010. aasta reforme, mis suurendas eelnevalt mahaarvatavate laenude ulatust (67). Nagu kohus kinnitas, regulatiivmeetmetest tulenev kaudne negatiivne mõju riigi tuludele ei kujuta endast riigi ressursside ülekandmist, kui see on meetme lahutamatu omadus (68). Seega, kuna riigilaenude võimalik negatiivne mõju Ilvale on maksejõuetusmenetluse eelnevalt mahaarvatava laenurežiimi lahutamatu omadus Itaalias, ei saa see olla vahend teatud eelise andmiseks riigi ressurssidest Ilvale. |
| --- | --- |

(157)

Eelkirjeldatud olukorras on võimalik väiksem tõenäosus, et riigil tuleb avalik-õiguslikele üksustele võlad tagasi maksta pärast seda, kui uus võlg on määratletud eelnevalt mahaarvatavana, mis on kõnealusest regulatiivmeetmest tulenev kõrvalmõju. Kõnealuse õigusakti muutmise peamine eesmärk ja mõju ei olnud loobuda võlast, mis Ilva võlgnes riigile, ning seeläbi eelistada Ilvat. Lisaks, nagu märkisid Itaalia ametiasutused, saab eelneva mahaarvatavuse määrata laenudele ka üldise maksejõuetusseaduse alusel (põhjendus 92) ning on olemas empiirilised tõendid selliste laenude ulatuslikuma kasutamise kohta Itaalias, mis on antud maksejõuetutele ettevõtjatele ja lõpetatakse kohtuliku järelevalve all tehtud võlakokkulepetega, pärast 2010. aasta reforme, mis suurendas eelnevalt mahaarvatavate laenude ulatust (67). Nagu kohus kinnitas, regulatiivmeetmetest tulenev kaudne negatiivne mõju riigi tuludele ei kujuta endast riigi ressursside ülekandmist, kui see on meetme lahutamatu omadus (68). Seega, kuna riigilaenude võimalik negatiivne mõju Ilvale on maksejõuetusmenetluse eelnevalt mahaarvatava laenurežiimi lahutamatu omadus Itaalias, ei saa see olla vahend teatud eelise andmiseks riigi ressurssidest Ilvale.

67

68

5.2.2.2.   Järeldus meetme nr 2 kohta

Järeldus meetme nr 2 kohta

| (158) | Komisjon teeb järelduse, et meede nr 2 ei anna Ilvale riigi ressurssidest tulenevat majanduslikku eelist. Kuna Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed, teeb komisjon järelduse, et meede nr 2 ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(158)

Komisjon teeb järelduse, et meede nr 2 ei anna Ilvale riigi ressurssidest tulenevat majanduslikku eelist. Kuna Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed, teeb komisjon järelduse, et meede nr 2 ei kujuta endast riigiabi.

5.2.3.   Meede nr 3

Meede nr 3

5.2.3.1.   Riigi ressursid ja omistatavus riigile

Riigi ressursid ja omistatavus riigile

| (159) | Mis puudutab meetme riiklikku päritolu, siis komisjon leiab, et meede koosneb Majandus- ja Rahandusministeeriumi antud laenugarantiist. |
| --- | --- |

(159)

Mis puudutab meetme riiklikku päritolu, siis komisjon leiab, et meede koosneb Majandus- ja Rahandusministeeriumi antud laenugarantiist.

| (160) | Arvestades, et liikmesriigi määratlus hõlmab iga tasandi avaliku sektori asutusi, olenemata sellest, kas asutus on riiklik, piirkondlik või kohalik, teeb komisjon järelduse, et meede on omistatav riigile. |
| --- | --- |

(160)

Arvestades, et liikmesriigi määratlus hõlmab iga tasandi avaliku sektori asutusi, olenemata sellest, kas asutus on riiklik, piirkondlik või kohalik, teeb komisjon järelduse, et meede on omistatav riigile.

| (161) | Riigigarantiid seavad riigi ressursid ohtu, kuna realiseerimise korral makstakse need välja riigi eelarvest. Samal põhjusel ning vastupidi Itaalia ametiasutuste argumendile hõlmavad isegi nõuetekohaselt hüvitatavad riigigarantiid riigi ressursse. Lisaks, nagu allpool näidatud, leiab komisjon antud juhul veel, et kuna Itaalia nõutud garantiitasu on turutingimustest väiksem, loobus Itaalia riik – ja teeb seda endiselt – ressurssidest, mis oleks talle laekunud suuremast turupõhisest garantiitasust. Riigigarantii tingimuste (kui need ei vasta turutingimustele), sealhulgas garantii eest võetava tasu hindamisega saab üksnes välistada järelduse majandusliku eelise olemasolu kohta, mitte järelduse riigi ressursside kohta, mis ei ole vaieldav. Seega teeb komisjon järelduse, et meede nr 3 hõlmab riigi ressursse. |
| --- | --- |

(161)

Riigigarantiid seavad riigi ressursid ohtu, kuna realiseerimise korral makstakse need välja riigi eelarvest. Samal põhjusel ning vastupidi Itaalia ametiasutuste argumendile hõlmavad isegi nõuetekohaselt hüvitatavad riigigarantiid riigi ressursse. Lisaks, nagu allpool näidatud, leiab komisjon antud juhul veel, et kuna Itaalia nõutud garantiitasu on turutingimustest väiksem, loobus Itaalia riik – ja teeb seda endiselt – ressurssidest, mis oleks talle laekunud suuremast turupõhisest garantiitasust. Riigigarantii tingimuste (kui need ei vasta turutingimustele), sealhulgas garantii eest võetava tasu hindamisega saab üksnes välistada järelduse majandusliku eelise olemasolu kohta, mitte järelduse riigi ressursside kohta, mis ei ole vaieldav. Seega teeb komisjon järelduse, et meede nr 3 hõlmab riigi ressursse.

5.2.3.2.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (162) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt selleks, et hinnata, kas riigi meede kujutab endast abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb muu hulgas kindlaks teha, kas abi saavale ettevõtjale anti majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavalistes turutingimustes saanud (69). |
| --- | --- |

(162)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt selleks, et hinnata, kas riigi meede kujutab endast abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb muu hulgas kindlaks teha, kas abi saavale ettevõtjale anti majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavalistes turutingimustes saanud (69).

69

| (163) | Majanduslik eelis eksisteerib, kui ettevõtja finantsolukord paraneb riigi sekkumise tulemusel tingimustel, mis erinevad tavalistest turutingimustest (70). Kuid avaliku sektori asutuse sekkumine ei anna abisaajale tingimata eelist ega kujuta endast sellisena abi, kui see toimub tavalistel turutingimustel. Teisisõnu, kui avaliku sektori asutus toimib kui mõistlik turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja samaväärses olukorras, ei ole riigiabi kaasatud. |
| --- | --- |

(163)

Majanduslik eelis eksisteerib, kui ettevõtja finantsolukord paraneb riigi sekkumise tulemusel tingimustel, mis erinevad tavalistest turutingimustest (70). Kuid avaliku sektori asutuse sekkumine ei anna abisaajale tingimata eelist ega kujuta endast sellisena abi, kui see toimub tavalistel turutingimustel. Teisisõnu, kui avaliku sektori asutus toimib kui mõistlik turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja samaväärses olukorras, ei ole riigiabi kaasatud.

70

| (164) | Seoses sellega väidavad Itaalia ametiasutused, et preemia, mida Itaalia ametiasutused riigigarantii eest võtsid, määrati kindlaks [...] eksperdi soovituse põhjal (71). Sellisena on nende sõnul riigi võetud riski eest saadav tasu kooskõlas tasuga, mida mõistlik turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks nõudnud, ning garantii ei anna Ilvale majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(164)

Seoses sellega väidavad Itaalia ametiasutused, et preemia, mida Itaalia ametiasutused riigigarantii eest võtsid, määrati kindlaks [...] eksperdi soovituse põhjal (71). Sellisena on nende sõnul riigi võetud riski eest saadav tasu kooskõlas tasuga, mida mõistlik turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks nõudnud, ning garantii ei anna Ilvale majanduslikku eelist.

71

| (165) | Meedet nr 3 kommenteerinud huvitatud isikud leiavad omalt poolt, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja ei oleks selliste finantstingimustega nõustunud. Eelkõige palub WV Stahl komisjonil teha kindlaks kohaldatav turumäär ning nõuda tagasi turuga kokkusobimatu abi, mis tuleneb sellise turumäära ja Itaalia ametiasutuste poolt Ilvale määratud tegeliku määra vahest. |
| --- | --- |

(165)

Meedet nr 3 kommenteerinud huvitatud isikud leiavad omalt poolt, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja ei oleks selliste finantstingimustega nõustunud. Eelkõige palub WV Stahl komisjonil teha kindlaks kohaldatav turumäär ning nõuda tagasi turuga kokkusobimatu abi, mis tuleneb sellise turumäära ja Itaalia ametiasutuste poolt Ilvale määratud tegeliku määra vahest.

| (166) | Eelmärkusena soovib komisjon märkida, et kõnealuse riigigarantii andmise ajal käis Ilvas maksejõuetusmenetlus. Sellisena saab Ilvat pidada raskustes olevaks ettevõtjaks vastavalt raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste punkti 20 alapunktile c (72). |
| --- | --- |

(166)

Eelmärkusena soovib komisjon märkida, et kõnealuse riigigarantii andmise ajal käis Ilvas maksejõuetusmenetlus. Sellisena saab Ilvat pidada raskustes olevaks ettevõtjaks vastavalt raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste punkti 20 alapunktile c (72).

72

| (167) | Garantiiteatise punktis 4.1 selgitab komisjon, et „raskustes olevatelt ettevõtjatelt nõuab võimalik turugarant laenu andmisel suurt garantiipreemiat, arvestades summa suurust, mis jääks maksmata, kui ettevõtja ei suuda täita lepingust tulenevaid kohustusi. Kui tõenäosus, et laenusaaja pole võimeline laenu tagasi maksma, muutub eriti suureks, ei pruugi sellist turumäära leiduda ja garantii abielement võib erakorralistel asjaoludel olla sama suur kui kõnealuse garantiiga tegelikult kaetav summa (73).“ Sellist lähenemisviisi toetas ka kohus, mis otsustas, et kui riik annab raskustes oleva ettevõtja pangalaenule garantii „ilma piisava kaalutluseta“, tuleb garantiisid lugeda abiks, mis on võrdne garanteeritud laenu suurusega (74). |
| --- | --- |

(167)

Garantiiteatise punktis 4.1 selgitab komisjon, et „raskustes olevatelt ettevõtjatelt nõuab võimalik turugarant laenu andmisel suurt garantiipreemiat, arvestades summa suurust, mis jääks maksmata, kui ettevõtja ei suuda täita lepingust tulenevaid kohustusi. Kui tõenäosus, et laenusaaja pole võimeline laenu tagasi maksma, muutub eriti suureks, ei pruugi sellist turumäära leiduda ja garantii abielement võib erakorralistel asjaoludel olla sama suur kui kõnealuse garantiiga tegelikult kaetav summa (73).“ Sellist lähenemisviisi toetas ka kohus, mis otsustas, et kui riik annab raskustes oleva ettevõtja pangalaenule garantii „ilma piisava kaalutluseta“, tuleb garantiisid lugeda abiks, mis on võrdne garanteeritud laenu suurusega (74).

73

74

| (168) | Eeltoodut arvestades hindas komisjon kõigepealt seda, kas antud juhtumi puhul on tegemist olukorraga, kus tõenäosus, et laenuvõtja ei suuda laenu tagasi maksta, on nii suur, et kogu garanteeritud laenusumma kujutab endast abi. Raskustes olev ettevõtja on ettevõtja, millel esinevad suured majandus- ja finantsraskused ning mis ilma riigi sekkumiseta peaks lühema või keskmise perioodi jooksul oma tegevuse lõpetama. Nendes oludes on tõenäoline, et ükski turul tegutsev ettevõtja ei annaks sellisele ettevõtjale laenu või garantiid mitte mingil tingimusel, seega peaks igasugune riigi antud laen või garantii põhimõtteliselt kujutama endast abi, mis on samaväärne (garanteeritud) laenu täissummaga. Sellele vaatamata tuleb sellist keskset eeldust kontrollida iga juhtumi fakte arvestades ja kui abisaajal on käimas maksejõuetusmenetlus, siis asjaomases liikmesriigis kohaldatavaid maksejõuetuseeskirju arvestades. |
| --- | --- |

(168)

Eeltoodut arvestades hindas komisjon kõigepealt seda, kas antud juhtumi puhul on tegemist olukorraga, kus tõenäosus, et laenuvõtja ei suuda laenu tagasi maksta, on nii suur, et kogu garanteeritud laenusumma kujutab endast abi. Raskustes olev ettevõtja on ettevõtja, millel esinevad suured majandus- ja finantsraskused ning mis ilma riigi sekkumiseta peaks lühema või keskmise perioodi jooksul oma tegevuse lõpetama. Nendes oludes on tõenäoline, et ükski turul tegutsev ettevõtja ei annaks sellisele ettevõtjale laenu või garantiid mitte mingil tingimusel, seega peaks igasugune riigi antud laen või garantii põhimõtteliselt kujutama endast abi, mis on samaväärne (garanteeritud) laenu täissummaga. Sellele vaatamata tuleb sellist keskset eeldust kontrollida iga juhtumi fakte arvestades ja kui abisaajal on käimas maksejõuetusmenetlus, siis asjaomases liikmesriigis kohaldatavaid maksejõuetuseeskirju arvestades.

| (169) | Seoses viimati mainituga märgib komisjon, et Itaalia suurettevõtjaid käsitlev maksejõuetusseadus annab seoses likvideerimisele mineva varaga (pre-deduzione) tehtavate tagasimaksete puhul kõrgema rahuldamisjärgu kõikidele uutele laenudele, mis anti maksejõuetusmenetluse ajal, nende laenude ees, mis anti enne maksejõuetuse väljakuulutamist. Lisaks, erinevalt enne maksejõuetuks kuulutamist antud laenudest jätkub intressi kogumine laenudelt, mis anti maksejõuetusmenetluse ajal. Nende sätete eesmärk on motiveerida võimalikke laenuandjaid ettevõtjat toetama maksejõuetusmenetluse ajal, et säilitada ettevõtja vara majanduslik väärtus kuni menetluse lõpuni (ümberkorraldamine, müük või likvideerimine). |
| --- | --- |

(169)

Seoses viimati mainituga märgib komisjon, et Itaalia suurettevõtjaid käsitlev maksejõuetusseadus annab seoses likvideerimisele mineva varaga (pre-deduzione) tehtavate tagasimaksete puhul kõrgema rahuldamisjärgu kõikidele uutele laenudele, mis anti maksejõuetusmenetluse ajal, nende laenude ees, mis anti enne maksejõuetuse väljakuulutamist. Lisaks, erinevalt enne maksejõuetuks kuulutamist antud laenudest jätkub intressi kogumine laenudelt, mis anti maksejõuetusmenetluse ajal. Nende sätete eesmärk on motiveerida võimalikke laenuandjaid ettevõtjat toetama maksejõuetusmenetluse ajal, et säilitada ettevõtja vara majanduslik väärtus kuni menetluse lõpuni (ümberkorraldamine, müük või likvideerimine).

pre-deduzione

| (170) | Üksnes nende sätete olemasolu näitab, et laenuandjad on mõnel juhul nõus laenama uut raha ettevõtjatele, kus on käimas maksejõuetusmenetlus (st raskustes olevatele ettevõtjatele). |
| --- | --- |

(170)

Üksnes nende sätete olemasolu näitab, et laenuandjad on mõnel juhul nõus laenama uut raha ettevõtjatele, kus on käimas maksejõuetusmenetlus (st raskustes olevatele ettevõtjatele).

| (171) | See lubab ka arvata, et põhjused, miks laenu- või garantiiandja tegeleb raskustes oleva laenuvõtjaga, võivad tavapärasest pisut erineda. Ühelt poolt hindab laenu- või garantiiandja mõlemal juhul tõenäosust, et laenuvõtja ei suuda laenu tagasi maksta. Teiselt poolt võidakse rõhuasetus kõigepealt seada tõenäosusele, et laenuvõtja ei täida oma kohustusi tavapärases olukorras, kusjuures rohkem tähelepanu võidakse pöörata laenu või garantiiga seotud makseviivitusest tingitud kahjumäärale, kui tegemist on laenuvõtjatega, kes mingil hetkel tõenäoliselt jätavad oma kohustused täitmata. |
| --- | --- |

(171)

See lubab ka arvata, et põhjused, miks laenu- või garantiiandja tegeleb raskustes oleva laenuvõtjaga, võivad tavapärasest pisut erineda. Ühelt poolt hindab laenu- või garantiiandja mõlemal juhul tõenäosust, et laenuvõtja ei suuda laenu tagasi maksta. Teiselt poolt võidakse rõhuasetus kõigepealt seada tõenäosusele, et laenuvõtja ei täida oma kohustusi tavapärases olukorras, kusjuures rohkem tähelepanu võidakse pöörata laenu või garantiiga seotud makseviivitusest tingitud kahjumäärale, kui tegemist on laenuvõtjatega, kes mingil hetkel tõenäoliselt jätavad oma kohustused täitmata.

| (172) | Kui välistada suur tõenäosus, et ettevõtja korraldab ise edukalt restruktureerimise või uus investor omandab selle koos kohustustega, siis maksejõuetusmenetluses oleva ettevõtja jaoks sõltub makseviivitusest tingitud kahjumäär seoses uue laenuga peamiselt ettevõtja likvideerimise eeldatavast väärtusest ning vastavalt kehtivatele eelnevalt mahaarvatavuse eeskirjadele on sellise laenu tagasimaksmisel laenuandja nõuetel kõrgem rahuldamisjärk. Mõnel juhul võib eeldatav likvideerimisväärtus olla madal võrrelduna ettevõtja eelnevalt mahaarvatavate laenude summaga. Nendel juhtudel võib ettevõtjal olla raskusi erarahastuse saamisel ning riiklik garantii annab tõenäolisemalt eelise, mis on võrdne kogu garanteeritud summaga. Kuid juhtudel, kui likvideerimisele mineva vara väärtus on eeldatavalt kõrge, võib see riskantsete laenudega tegelema harjunud eraõiguslike laenuandjate (või garantiiandjate) jaoks olla majanduslikult atraktiivne. |
| --- | --- |

(172)

Kui välistada suur tõenäosus, et ettevõtja korraldab ise edukalt restruktureerimise või uus investor omandab selle koos kohustustega, siis maksejõuetusmenetluses oleva ettevõtja jaoks sõltub makseviivitusest tingitud kahjumäär seoses uue laenuga peamiselt ettevõtja likvideerimise eeldatavast väärtusest ning vastavalt kehtivatele eelnevalt mahaarvatavuse eeskirjadele on sellise laenu tagasimaksmisel laenuandja nõuetel kõrgem rahuldamisjärk. Mõnel juhul võib eeldatav likvideerimisväärtus olla madal võrrelduna ettevõtja eelnevalt mahaarvatavate laenude summaga. Nendel juhtudel võib ettevõtjal olla raskusi erarahastuse saamisel ning riiklik garantii annab tõenäolisemalt eelise, mis on võrdne kogu garanteeritud summaga. Kuid juhtudel, kui likvideerimisele mineva vara väärtus on eeldatavalt kõrge, võib see riskantsete laenudega tegelema harjunud eraõiguslike laenuandjate (või garantiiandjate) jaoks olla majanduslikult atraktiivne.

| (173) | Ilva puhul näitab müügiprotsessi edukas tulemus, et Ilva varade turuväärtus selle tegevuse jätkudes jäi endiselt kõrgele tasemele, vaatamata ettevõtja majandusraskustele: varad müüdi tõepoolest 1,8 miljoni euro eest. See summa ei ole väga üllatav, arvestades Ilva konkurentsitugevust: Taranto tehas on suurim integreeritud terasevalmistuskoht Lõuna-Euroopas ning Ilva tehased asuvad strateegilistes kohtades olulistel impordi- ja eksporditeedel ning Euroopa suuruselt teise teraseturu (Itaalia) keskuse lähedal. |
| --- | --- |

(173)

Ilva puhul näitab müügiprotsessi edukas tulemus, et Ilva varade turuväärtus selle tegevuse jätkudes jäi endiselt kõrgele tasemele, vaatamata ettevõtja majandusraskustele: varad müüdi tõepoolest 1,8 miljoni euro eest. See summa ei ole väga üllatav, arvestades Ilva konkurentsitugevust: Taranto tehas on suurim integreeritud terasevalmistuskoht Lõuna-Euroopas ning Ilva tehased asuvad strateegilistes kohtades olulistel impordi- ja eksporditeedel ning Euroopa suuruselt teise teraseturu (Itaalia) keskuse lähedal.

| (174) | Vastuolu Ilva varade turuväärtuse ja ettevõtja kehvade majanduslike näitajate vahel saab selgitada mitmete sellele juhtumile omaste tegurite abil, sealhulgas kaks järgmist:






  a) | Ilva tootmisele on ametlikult seatud ülempiir 6 miljonit tonni, mis on allpool ettevõtja tootmise koguvõimsust ja mis tuleneb tekkida võivast keskkonnakahjust, kui ettevõtja tegutseks praeguseid keskkonnakaitseseadmeid kasutades täieliku tootmisvõimsusega. Kuna Taranto-sugused terasetootmistehased on väga kapitalimahukad ja suurte püsikuludega, peab tootmine toimuma peaaegu täisvõimsusel, et see oleks kasumlik. Õigustatud keskkondlikel põhjustel Ilvale seatud tootmispiirang tõi vältimatult kaasa ettevõtja kasumlikkuse vähenemise. Kuid õigete keskkonnainvesteeringute tegemise korral saaks Ilva uuesti saavutada optimaalse tootmistaseme. See potentsiaal selgitab asjaolu, et Ilva varad olid endiselt väärtuslikud võimalike investorite jaoks, kes on valmis tegema piisavaid investeeringuid. |
| --- | --- | --- |

(174)

Vastuolu Ilva varade turuväärtuse ja ettevõtja kehvade majanduslike näitajate vahel saab selgitada mitmete sellele juhtumile omaste tegurite abil, sealhulgas kaks järgmist:

a)

Ilva tootmisele on ametlikult seatud ülempiir 6 miljonit tonni, mis on allpool ettevõtja tootmise koguvõimsust ja mis tuleneb tekkida võivast keskkonnakahjust, kui ettevõtja tegutseks praeguseid keskkonnakaitseseadmeid kasutades täieliku tootmisvõimsusega. Kuna Taranto-sugused terasetootmistehased on väga kapitalimahukad ja suurte püsikuludega, peab tootmine toimuma peaaegu täisvõimsusel, et see oleks kasumlik. Õigustatud keskkondlikel põhjustel Ilvale seatud tootmispiirang tõi vältimatult kaasa ettevõtja kasumlikkuse vähenemise. Kuid õigete keskkonnainvesteeringute tegemise korral saaks Ilva uuesti saavutada optimaalse tootmistaseme. See potentsiaal selgitab asjaolu, et Ilva varad olid endiselt väärtuslikud võimalike investorite jaoks, kes on valmis tegema piisavaid investeeringuid.

| b) | Ilva on olnud erakorralise haldamise all viis aastat – esialgu keskkonnaküsimuste tõttu ning seejärel rahaliste raskuste pärast. Kuna Ilva varasid ei kasutatud tavapärastes turutingimustes mitme aasta jooksul, tekkisid ettevõtjal rahalised raskused, ilma et see oleks mõjutanud asjaolu, et sama vara oleks saanud kasutada kasumlikult tavapärastes turutingimustes ning piisavate erainvesteeringute korral. |
| --- | --- |

b)

Ilva on olnud erakorralise haldamise all viis aastat – esialgu keskkonnaküsimuste tõttu ning seejärel rahaliste raskuste pärast. Kuna Ilva varasid ei kasutatud tavapärastes turutingimustes mitme aasta jooksul, tekkisid ettevõtjal rahalised raskused, ilma et see oleks mõjutanud asjaolu, et sama vara oleks saanud kasutada kasumlikult tavapärastes turutingimustes ning piisavate erainvesteeringute korral.

| (175) | Ilva rahaliste raskuste põhjused olid teada kaua. Kuna need ei olnud seotud Ilva varade olemusliku väärtusega, ei heidutanud see turuosalisi väljendamast oma huve omandada Ilva vara mitte ainult hiljuti toimunud müügiprotsessi raames, vaid ammu enne seda (75). |
| --- | --- |

(175)

Ilva rahaliste raskuste põhjused olid teada kaua. Kuna need ei olnud seotud Ilva varade olemusliku väärtusega, ei heidutanud see turuosalisi väljendamast oma huve omandada Ilva vara mitte ainult hiljuti toimunud müügiprotsessi raames, vaid ammu enne seda (75).

75

| (176) | Siit järeldub, et juba 2015. aasta aprillis riigigarantii andmise ajal võis eeldada, et Ilva varade müük või likvideerimine toimub üsna kõrge hinnaga. Kuna Itaalia suurettevõtjate maksejõuetusseaduse kohaselt on uued laenud eelnevalt mahaarvatavad, kasutataks likvideerimisele mineva vara müügitulu eelisjärjekorras uute laenude (või nende laenude garantiide, kui need kasutusele võetakse) tagasimaksmiseks. Itaalia ametiasutustelt saadud teabe põhjal oli Ilva võlgade tagasimaksmise järjekord meetme nr 3 andmise ajal eeldatavalt järgmine (76):

  Joonis 1


  Ilva võlgade tagasimaksmise järjekord 2015. aasta aprillis

  [...] |
| --- | --- |

(176)

Siit järeldub, et juba 2015. aasta aprillis riigigarantii andmise ajal võis eeldada, et Ilva varade müük või likvideerimine toimub üsna kõrge hinnaga. Kuna Itaalia suurettevõtjate maksejõuetusseaduse kohaselt on uued laenud eelnevalt mahaarvatavad, kasutataks likvideerimisele mineva vara müügitulu eelisjärjekorras uute laenude (või nende laenude garantiide, kui need kasutusele võetakse) tagasimaksmiseks. Itaalia ametiasutustelt saadud teabe põhjal oli Ilva võlgade tagasimaksmise järjekord meetme nr 3 andmise ajal eeldatavalt järgmine (76):

76

Joonis 1

Joonis 1

Ilva võlgade tagasimaksmise järjekord 2015. aasta aprillis

Ilva võlgade tagasimaksmise järjekord 2015. aasta aprillis

[...]

| (177) | Arvestades mahtude erinevust ühelt poolt kõnealuse garanteeritud laenu summa (400 miljonit eurot) ja teiselt poolt teiste võlgade summa, millel on sama või kõrgema taseme rahuldamisjärk (u [...] eurot), ning Ilva likvideerimisele mineva vara väärtuse vahel (1,8 miljardit eurot, kui arvestada hiljutise müügiprotsessi käigus pakutud kõrgeimat hinda), teeb komisjon järelduse, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks Ilvale andnud laenu või garantii sobiliku määraga ajal, mil ettevõtja oli raskustes. |
| --- | --- |

(177)

Arvestades mahtude erinevust ühelt poolt kõnealuse garanteeritud laenu summa (400 miljonit eurot) ja teiselt poolt teiste võlgade summa, millel on sama või kõrgema taseme rahuldamisjärk (u [...] eurot), ning Ilva likvideerimisele mineva vara väärtuse vahel (1,8 miljardit eurot, kui arvestada hiljutise müügiprotsessi käigus pakutud kõrgeimat hinda), teeb komisjon järelduse, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks Ilvale andnud laenu või garantii sobiliku määraga ajal, mil ettevõtja oli raskustes.

| (178) | Seda järeldust toetab asjaolu, et Ilva hoidis maksejõuetusmenetluse ajal alles võimalused erarahastamiseks. Riigigarantii andmise ajal (2015. aasta aprilli lõpp) oli Ilval erapankades avatud vähemalt kolm krediidiliini: [...] eurot [...] juures, (77) [...] eurot [...] juures ja [...] juures [...]). Need laenud olid faktooringlaenud, millel on erinev riskiprofiil kui Itaalia riigi garanteeritud 400 miljoni euro suurusel laenul. Sellele vaatamata kujutab nende krediidiliinide olemasolu endast täiendavat näitajat, et Ilva ei olnud olukorras, kus võlausaldajad ei oleks mitte mingil tingimusel olnud nõus ettevõtja tegevust rahastama. |
| --- | --- |

(178)

Seda järeldust toetab asjaolu, et Ilva hoidis maksejõuetusmenetluse ajal alles võimalused erarahastamiseks. Riigigarantii andmise ajal (2015. aasta aprilli lõpp) oli Ilval erapankades avatud vähemalt kolm krediidiliini: [...] eurot [...] juures, (77) [...] eurot [...] juures ja [...] juures [...]). Need laenud olid faktooringlaenud, millel on erinev riskiprofiil kui Itaalia riigi garanteeritud 400 miljoni euro suurusel laenul. Sellele vaatamata kujutab nende krediidiliinide olemasolu endast täiendavat näitajat, et Ilva ei olnud olukorras, kus võlausaldajad ei oleks mitte mingil tingimusel olnud nõus ettevõtja tegevust rahastama.

77

| (179) | Eeltoodud tõenditest nähtub, et antud juhtumiga ei kaasne tingimusi, mille puhul abisaaja juurdepääsu erarahastamisallikatele saaks välistada, seega tuleks mis tahes riikliku laenu või garantii abi elementi käsitleda riigiabina kogu laenu või garantii kogusumma ulatuses. |
| --- | --- |

(179)

Eeltoodud tõenditest nähtub, et antud juhtumiga ei kaasne tingimusi, mille puhul abisaaja juurdepääsu erarahastamisallikatele saaks välistada, seega tuleks mis tahes riikliku laenu või garantii abi elementi käsitleda riigiabina kogu laenu või garantii kogusumma ulatuses.

| (180) | Komisjon hindas seejärel, kas Ilvale antud 400 miljoni euro suurusele laenule seatud riigigarantii rahastamistingimused katavad piisavalt riigi võetud riski. Seoses sellega tuletab komisjon meelde garantiiteatist: „Raskustes olevatelt ettevõtjatelt nõuab võimalik turugarant laenu andmisel suurt garantiipreemiat, arvestades summa suurust, mis jääks maksmata, kui ettevõtja ei suuda täita lepingust tulenevaid kohustusi.“ |
| --- | --- |

(180)

Komisjon hindas seejärel, kas Ilvale antud 400 miljoni euro suurusele laenule seatud riigigarantii rahastamistingimused katavad piisavalt riigi võetud riski. Seoses sellega tuletab komisjon meelde garantiiteatist: „Raskustes olevatelt ettevõtjatelt nõuab võimalik turugarant laenu andmisel suurt garantiipreemiat, arvestades summa suurust, mis jääks maksmata, kui ettevõtja ei suuda täita lepingust tulenevaid kohustusi.“

| (181) | Käesoleval juhul anti riigigarantii aastase preemiaga 3,12 %. Preemia määrati [...] hinnangu põhjal. |
| --- | --- |

(181)

Käesoleval juhul anti riigigarantii aastase preemiaga 3,12 %. Preemia määrati [...] hinnangu põhjal.

| (182) | Vastupidi Itaalia ametiasutustele leiab komisjon, et [...] hinnangus ei hinnata korralikult tasu, mida mõistlik turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks garantii eest vastu küsinud, kuna [...] hinnangus ei esitata piisavaid hinnanguid tõenäosusele, et garantii võidakse sisse nõuda ja et garantii sissenõudmise korral ka tagasi makstakse. Tegelikult toetub [...] hinnang täielikult ekslikule eeldusele, et Ilvale antud 400 miljoni euro suurune laen kantakse üle uuele ettevõtjale, mis haldab Ilva varasid paremates tingimustes. [...] hinnangus tehakse hüpoteetilise uue ettevõtja krediidivõimelisuse põhjalik hindamine ja jõutakse uue ettevõtja hinnangulise krediidihindamise põhjal järeldusele, et Itaalia riik peaks kohaldama garantiipreemiat vahemikus 1,53–3,12 %. Kuid garantii andmise ajal ei olnud põhjust eeldada, et 400 miljoni euro suurune laen kantaks automaatselt üle Ilva varade uuele hüpoteetilisele omanikule (78). Sellises olukorras oleks pidanud Itaalia ametiasutused hindama Ilva (mitte hüpoteetilise omandaja) krediidivõimelisust ning tuletama laenu makseviivitusest tingitud kahjumäära selle põhjal. |
| --- | --- |

(182)

Vastupidi Itaalia ametiasutustele leiab komisjon, et [...] hinnangus ei hinnata korralikult tasu, mida mõistlik turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks garantii eest vastu küsinud, kuna [...] hinnangus ei esitata piisavaid hinnanguid tõenäosusele, et garantii võidakse sisse nõuda ja et garantii sissenõudmise korral ka tagasi makstakse. Tegelikult toetub [...] hinnang täielikult ekslikule eeldusele, et Ilvale antud 400 miljoni euro suurune laen kantakse üle uuele ettevõtjale, mis haldab Ilva varasid paremates tingimustes. [...] hinnangus tehakse hüpoteetilise uue ettevõtja krediidivõimelisuse põhjalik hindamine ja jõutakse uue ettevõtja hinnangulise krediidihindamise põhjal järeldusele, et Itaalia riik peaks kohaldama garantiipreemiat vahemikus 1,53–3,12 %. Kuid garantii andmise ajal ei olnud põhjust eeldada, et 400 miljoni euro suurune laen kantaks automaatselt üle Ilva varade uuele hüpoteetilisele omanikule (78). Sellises olukorras oleks pidanud Itaalia ametiasutused hindama Ilva (mitte hüpoteetilise omandaja) krediidivõimelisust ning tuletama laenu makseviivitusest tingitud kahjumäära selle põhjal.

78

| (183) | Kuna [...] hinnangut ei saanud kasutada selleks, et hinnata, kas Itaalia riigi nõutud preemia hüvitab piisavalt riski, pidi komisjon leidma võrdlusandmed määrade kohta, mida kohaldati Ilva-sugustele üksustele samasuguses finantsolukorras. Kooskõlas juurdunud ja hiljutise otsustustavaga ettevõtjate kohta, kus on käimas maksejõuetus ja mis on mõeldud müügiks, (79) leiab komisjon, et ilma krediidireitingu ühegi alternatiivita ja arvestades, et tegemist on raskustes oleva ettevõtjaga, on Ilva reiting paimal juhul CCC (vt ka põhjendus 189). Sellest tulenevalt kogus komisjon finantsandmeid S&P Capital IQ Platformi (80) andmebaasist krediidiriski vahetustehingute marginaalide ning samuti võlakirja tootluse kohta nende ettevõtjate puhul, mille reiting oli CCC+, F või SD meetme nr 3 kohaldamise kuupäeval. |
| --- | --- |

(183)

Kuna [...] hinnangut ei saanud kasutada selleks, et hinnata, kas Itaalia riigi nõutud preemia hüvitab piisavalt riski, pidi komisjon leidma võrdlusandmed määrade kohta, mida kohaldati Ilva-sugustele üksustele samasuguses finantsolukorras. Kooskõlas juurdunud ja hiljutise otsustustavaga ettevõtjate kohta, kus on käimas maksejõuetus ja mis on mõeldud müügiks, (79) leiab komisjon, et ilma krediidireitingu ühegi alternatiivita ja arvestades, et tegemist on raskustes oleva ettevõtjaga, on Ilva reiting paimal juhul CCC (vt ka põhjendus 189). Sellest tulenevalt kogus komisjon finantsandmeid S&P Capital IQ Platformi (80) andmebaasist krediidiriski vahetustehingute marginaalide ning samuti võlakirja tootluse kohta nende ettevõtjate puhul, mille reiting oli CCC+, F või SD meetme nr 3 kohaldamise kuupäeval.

79

S&P Capital IQ Platformi

80

| (184) | Krediidiriski vahetustehing on finantsvahetusleping, kus krediidiriski vahetustehingu müüja kompenseerib ostjale (tavaliselt aluseks oleva laenu võlausaldaja) laenu, kui laenuvõtja jätab kohustused täitmata. Teisisõnu, krediidiriski vahetustehingu müüja kindlustab ostja selle vastu, kui aluseks olev laen jäetakse tagasi maksmata. Kõnealune vahend on sellisena väga asjakohane ja väljendab võimalikku riskipreemia/-garantii tasu, mida turul tegutseval ettevõtjal läheb vaja, et tagada laenukohustuste täitmata jätmisest tulenevat riski. 2015. aasta mais saadaval olnud 11 märkuse kohta kogutud andmed näitavad, et krediidiriski vahetustehingu marginaal kümneaastase lunastustähtpäeva puhul kõigub 6,3 %-st 277,7 %-ni, kusjuures mediaanväärtus on 17,6 %. |
| --- | --- |

(184)

Krediidiriski vahetustehing on finantsvahetusleping, kus krediidiriski vahetustehingu müüja kompenseerib ostjale (tavaliselt aluseks oleva laenu võlausaldaja) laenu, kui laenuvõtja jätab kohustused täitmata. Teisisõnu, krediidiriski vahetustehingu müüja kindlustab ostja selle vastu, kui aluseks olev laen jäetakse tagasi maksmata. Kõnealune vahend on sellisena väga asjakohane ja väljendab võimalikku riskipreemia/-garantii tasu, mida turul tegutseval ettevõtjal läheb vaja, et tagada laenukohustuste täitmata jätmisest tulenevat riski. 2015. aasta mais saadaval olnud 11 märkuse kohta kogutud andmed näitavad, et krediidiriski vahetustehingu marginaal kümneaastase lunastustähtpäeva puhul kõigub 6,3 %-st 277,7 %-ni, kusjuures mediaanväärtus on 17,6 %.

| (185) | Võlakirja tootlus näitab ettevõtjale hästi ära laenamise kogukulud ehk nii intressimäära kui ka garantiipreemia väljendatuna protsentides. 2015. aasta mais saadaval olnud 8 märkuse kohta kogutud andmed osutavad määradele vahemikus 5,3–35,6 % mediaanväärtusega 17,0 % kümneaastase lunastustähtpäevaga võlakirjade puhul. 25aastase lunastustähtpäevaga võlakirjade kohta olid kättesaadavad vaid kaks märkust: nendes märkustes märgitakse 14,2 % määra. |
| --- | --- |

(185)

Võlakirja tootlus näitab ettevõtjale hästi ära laenamise kogukulud ehk nii intressimäära kui ka garantiipreemia väljendatuna protsentides. 2015. aasta mais saadaval olnud 8 märkuse kohta kogutud andmed osutavad määradele vahemikus 5,3–35,6 % mediaanväärtusega 17,0 % kümneaastase lunastustähtpäevaga võlakirjade puhul. 25aastase lunastustähtpäevaga võlakirjade kohta olid kättesaadavad vaid kaks märkust: nendes märkustes märgitakse 14,2 % määra.

| (186) | Analüüsitud andmetest nähtub, et CCC+, D või SD reitinguga ettevõtjatele olid meetme nr 3 andmise ajal rahastamiskulud oluliselt kõrgemad kui see, mille Ilva sai tänu riigigarantiile. Ilval oli võimalus saada laenu kogukuludega [...] (intressimäär [...] + garantiipreemia 3,12 %), samas kui turunäitajad osutavad 17 % kogukulule samal perioodil. |
| --- | --- |

(186)

Analüüsitud andmetest nähtub, et CCC+, D või SD reitinguga ettevõtjatele olid meetme nr 3 andmise ajal rahastamiskulud oluliselt kõrgemad kui see, mille Ilva sai tänu riigigarantiile. Ilval oli võimalus saada laenu kogukuludega [...] (intressimäär [...] + garantiipreemia 3,12 %), samas kui turunäitajad osutavad 17 % kogukulule samal perioodil.

| (187) | Usaldusväärsuse kontroll näitab, et meetmena nr 3 määratletud riigigarantii annab Ilvale majandusliku eelise, mida Ilva ei oleks saanud turutingimustel. See järeldus on kooskõlas konkurentide seisukohaga (vt põhjendus 118). Olles kindlaks teinud turutingimustes kättesaamatu majandusliku eelise olemasolu, tekib küsimus selle kvantifitseerimise kohta. |
| --- | --- |

(187)

Usaldusväärsuse kontroll näitab, et meetmena nr 3 määratletud riigigarantii annab Ilvale majandusliku eelise, mida Ilva ei oleks saanud turutingimustel. See järeldus on kooskõlas konkurentide seisukohaga (vt põhjendus 118). Olles kindlaks teinud turutingimustes kättesaamatu majandusliku eelise olemasolu, tekib küsimus selle kvantifitseerimise kohta.

| (188) | Nagu selgitatud eespool, suutis komisjon koondada mõned garantiide turumäärade näitajad antud perioodi kohta. Need andmed on siiski saadud üksustelt, mida ei saa täielikult Ilvaga võrrelda, ja finantsvahenditest, mis erinevad laenust ja garantiist, mis Ilva on sõlminud, ega saa seetõttu sellisena olla õige võrdlusalus, et piisava täpsusega teha kindlaks kõnealuse garantii täpne turuväärtus. Samuti ei ole uurimise käigus tuvastatud Ilva laenudega samaväärsete laenude intressimäärade ajakohaseid noteeringuid, olgu siis riigigarantiiga või ilma, ega riigigarantii turunoteeringuid. Sellise olukorra kohta on garantiiteatises kirjas, et garantii andmisega seotud võimalik eelis (vastab võimalikule abielemendile) tuleks arvutada vahena konkreetse turul kehtiva intressimäära (mida abisaajal oleks tulnud maksta ilma garantiita) ja selle intressimäära vahel, mis saadakse riigigarantii abil, pärast seda, kui kõik makstud preemiad on arvesse võetud. |
| --- | --- |

(188)

Nagu selgitatud eespool, suutis komisjon koondada mõned garantiide turumäärade näitajad antud perioodi kohta. Need andmed on siiski saadud üksustelt, mida ei saa täielikult Ilvaga võrrelda, ja finantsvahenditest, mis erinevad laenust ja garantiist, mis Ilva on sõlminud, ega saa seetõttu sellisena olla õige võrdlusalus, et piisava täpsusega teha kindlaks kõnealuse garantii täpne turuväärtus. Samuti ei ole uurimise käigus tuvastatud Ilva laenudega samaväärsete laenude intressimäärade ajakohaseid noteeringuid, olgu siis riigigarantiiga või ilma, ega riigigarantii turunoteeringuid. Sellise olukorra kohta on garantiiteatises kirjas, et garantii andmisega seotud võimalik eelis (vastab võimalikule abielemendile) tuleks arvutada vahena konkreetse turul kehtiva intressimäära (mida abisaajal oleks tulnud maksta ilma garantiita) ja selle intressimäära vahel, mis saadakse riigigarantii abil, pärast seda, kui kõik makstud preemiad on arvesse võetud.

| (189) | Komisjon leiab, et mõistlik oleks samuti võtta arvesse 2008. aasta viitemäärade teatist, et määrata kindlaks kõnealuse laenu turuväärtustele vastav intressimäära asendaja. Seoses sellega on Ilva krediidivõimelisus (reiting) madalaim viiest võimalikust reitingust 2008. aasta teatises, nimelt „Nõrk/finantsraskused (CCC ja madalam)“. Lisaks ei olnud laenule antud tagatist, mis andis laenuandjatele (või garantii andjale) kohustuste täitmata jätmise korral piisavalt likviidse, võimalik et võõrandatava ja viivitamata vaidlustatava õiguse Ilva varade üle. Selle põhjal on komisjon seisukohal, et turuintressimäär koos garantiiga, mis moodustab meetme nr 3, tuleb laenu jaoks arvutada sobiva baasmäära ja 1 000 baaspunkti summana, nagu määratletud 2008. aasta teatises. |
| --- | --- |

(189)

Komisjon leiab, et mõistlik oleks samuti võtta arvesse 2008. aasta viitemäärade teatist, et määrata kindlaks kõnealuse laenu turuväärtustele vastav intressimäära asendaja. Seoses sellega on Ilva krediidivõimelisus (reiting) madalaim viiest võimalikust reitingust 2008. aasta teatises, nimelt „Nõrk/finantsraskused (CCC ja madalam)“. Lisaks ei olnud laenule antud tagatist, mis andis laenuandjatele (või garantii andjale) kohustuste täitmata jätmise korral piisavalt likviidse, võimalik et võõrandatava ja viivitamata vaidlustatava õiguse Ilva varade üle. Selle põhjal on komisjon seisukohal, et turuintressimäär koos garantiiga, mis moodustab meetme nr 3, tuleb laenu jaoks arvutada sobiva baasmäära ja 1 000 baaspunkti summana, nagu määratletud 2008. aasta teatises.

| (190) | Asjakohase baasmäära jaoks soovitatakse 2008. aasta teatises kasutada üheaastaseid rahaturu intressimäärasid (st Itaalia puhul EURIBORi ühe aasta määr), kuid komisjon jätab endale õiguse teatud juhtudel kasutada lühemaid või pikemaid tähtaegu. Antud juhul leiab komisjon, et riigigarantii 400 miljoni euro suuruse laenuobjekti väga pikk lunastustähtpäev õigustab sellise baasmäära valimist, mis on asjakohane sellise pika lunastustähtpäeva jaoks. Seetõttu otsustab komisjon kohaldada vahetusmäära, mis on vastavuses garanteeritud laenu kaalutud keskmise järelejäänud tähtajaga. Kuna 400 miljoni euro suuruse laenu tagasimaksmise profiil näitab, et kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg on 14,86 aastat, oleks sobiv baasmäär 15 aasta vahetusmäär. 27. mail 2015 ehk ajal, kui kolm eraõiguslikku laenuandjat andsid 400 miljoni euro suuruse laenu, oli 15aastase lunastustähtpäeva puhul vahetustehingu intressimäär 1,18 % (81). Selle põhjal on 2008. aasta teatises esitatud turuintressimäär 1,18 % + 1 000 baaspunkti, st 11,18 %. |
| --- | --- |

(190)

Asjakohase baasmäära jaoks soovitatakse 2008. aasta teatises kasutada üheaastaseid rahaturu intressimäärasid (st Itaalia puhul EURIBORi ühe aasta määr), kuid komisjon jätab endale õiguse teatud juhtudel kasutada lühemaid või pikemaid tähtaegu. Antud juhul leiab komisjon, et riigigarantii 400 miljoni euro suuruse laenuobjekti väga pikk lunastustähtpäev õigustab sellise baasmäära valimist, mis on asjakohane sellise pika lunastustähtpäeva jaoks. Seetõttu otsustab komisjon kohaldada vahetusmäära, mis on vastavuses garanteeritud laenu kaalutud keskmise järelejäänud tähtajaga. Kuna 400 miljoni euro suuruse laenu tagasimaksmise profiil näitab, et kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg on 14,86 aastat, oleks sobiv baasmäär 15 aasta vahetusmäär. 27. mail 2015 ehk ajal, kui kolm eraõiguslikku laenuandjat andsid 400 miljoni euro suuruse laenu, oli 15aastase lunastustähtpäeva puhul vahetustehingu intressimäär 1,18 % (81). Selle põhjal on 2008. aasta teatises esitatud turuintressimäär 1,18 % + 1 000 baaspunkti, st 11,18 %.

81

| (191) | Riigi antud garantiiga seotud eelise summa tuleb laenu jaoks arvutada eraldi järgmise metoodika järgi: vahe i) põhjenduse 190 selgituste järgi arvutatud intressimäära (mida kohaldati laenu põhiosale) ja ii) garanteeritud laenu kogumaksumuse (mis on arvutatud kui laenu põhiosale pankade kohaldatud intressimäärade ja riigi kohaldatud garantiipreemia summa) vahel, mis on arvutatud ja sisse nõutud ajavahemikul, mille jooksul need summad tehti Ilvale kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(191)

Riigi antud garantiiga seotud eelise summa tuleb laenu jaoks arvutada eraldi järgmise metoodika järgi: vahe i) põhjenduse 190 selgituste järgi arvutatud intressimäära (mida kohaldati laenu põhiosale) ja ii) garanteeritud laenu kogumaksumuse (mis on arvutatud kui laenu põhiosale pankade kohaldatud intressimäärade ja riigi kohaldatud garantiipreemia summa) vahel, mis on arvutatud ja sisse nõutud ajavahemikul, mille jooksul need summad tehti Ilvale kättesaadavaks.

5.2.3.3.   Valikulisus

Valikulisus

| (192) | Meetmes nr 3 määratletud riigigarantii on ad hoc toetusmeede, mis anti üheainsa ettevõtja kasuks: Ilvale. Sellisena on meede nr 3 valikuline. |
| --- | --- |

(192)

Meetmes nr 3 määratletud riigigarantii on ad hoc toetusmeede, mis anti üheainsa ettevõtja kasuks: Ilvale. Sellisena on meede nr 3 valikuline.

ad hoc

5.2.3.4.   Järeldus meetme nr 3 kohta

Järeldus meetme nr 3 kohta

| (193) | Kuna meede nr 3 täidab kõiki Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 kehtestatud kriteeriume, teeb komisjon järelduse, et see kujutab endast riigiabi summas, mille saab kindlaks määrata põhjenduses 191 kirjeldatud metoodikale tuginedes. |
| --- | --- |

(193)

Kuna meede nr 3 täidab kõiki Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 kehtestatud kriteeriume, teeb komisjon järelduse, et see kujutab endast riigiabi summas, mille saab kindlaks määrata põhjenduses 191 kirjeldatud metoodikale tuginedes.

5.2.4.   Meede nr 4

Meede nr 4

| (194) | Menetluse algatamise otsuses võttis komisjon esialgu seisukoha, et Fintecna ja Ilva vahel sõlmitud kompromisskokkulepe on omistatav Itaalia riigile ning hõlmab riigi ressursse. Komisjon esitas samuti kahtlusi selles suhtes, kas pika vaidluse lahendamise nõustumisega 2015. aasta mais, just pärast seda, kui Ilva oli kuulutatud maksejõuetuks, tegi Fintecna mõistliku otsuse, mille turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks teinud samasuguses olukorras. |
| --- | --- |

(194)

Menetluse algatamise otsuses võttis komisjon esialgu seisukoha, et Fintecna ja Ilva vahel sõlmitud kompromisskokkulepe on omistatav Itaalia riigile ning hõlmab riigi ressursse. Komisjon esitas samuti kahtlusi selles suhtes, kas pika vaidluse lahendamise nõustumisega 2015. aasta mais, just pärast seda, kui Ilva oli kuulutatud maksejõuetuks, tegi Fintecna mõistliku otsuse, mille turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks teinud samasuguses olukorras.

| (195) | Ametliku menetluse käigus saadud märkustele tuginedes hindas komisjon esiteks seda, kas vaidluse lahendamise otsus oli tõepoolest mõistlik turul tegutseva ettevõtja seisukohast, st kas see otsus annab Ilvale majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(195)

Ametliku menetluse käigus saadud märkustele tuginedes hindas komisjon esiteks seda, kas vaidluse lahendamise otsus oli tõepoolest mõistlik turul tegutseva ettevõtja seisukohast, st kas see otsus annab Ilvale majandusliku eelise.

5.2.4.1.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (196) | Nagu öeldud põhjenduses 163, ei anna avaliku sektori asutuse sekkumine abisaajale tingimata eelist ega kujuta endast sellisena abi, kui see toimub tavalistel turutingimustel, ehk teisisõnu, kui avaliku sektori asutus tegutseks nii, nagu mõistlik turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks toiminud samaväärses olukorras. |
| --- | --- |

(196)

Nagu öeldud põhjenduses 163, ei anna avaliku sektori asutuse sekkumine abisaajale tingimata eelist ega kujuta endast sellisena abi, kui see toimub tavalistel turutingimustel, ehk teisisõnu, kui avaliku sektori asutus tegutseks nii, nagu mõistlik turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks toiminud samaväärses olukorras.

| (197) | Esiteks hindas komisjon põhjaliku hindamise käigus tingimusi, mille alusel Fintecna tegi Ilvaga kaua kestnud vaidluse lahendamiseks otsuse maksta 156 miljonit eurot. Seda otsust tehes pidi Fintecna võtma arvesse sel ajal valitsenud majanduslikku olukorda, riski taset ja tulevasi ootusi (82). |
| --- | --- |

(197)

Esiteks hindas komisjon põhjaliku hindamise käigus tingimusi, mille alusel Fintecna tegi Ilvaga kaua kestnud vaidluse lahendamiseks otsuse maksta 156 miljonit eurot. Seda otsust tehes pidi Fintecna võtma arvesse sel ajal valitsenud majanduslikku olukorda, riski taset ja tulevasi ootusi (82).

82

| (198) | Seoses sellega märgib komisjon, et enne erastamist tekkinud kohustus, mille riik müüjana kanda võttis, ei ole põhimõtteliselt vaidlustatav ja et seoses kokkulepitud summaga, st 156 miljoni euroga, lasi Fintecna 2011. aastal mõistliku võlausaldajana hinnata riski, mis temale Ilvast tuleneb, ja kohandas neid hinnanguid 2014. aastal. Arvutused näitasid, et riskipositsioon oli [...] eurot, st kohandatud summa oli [...] eurot 2014. aastal. Õiguslike riskide nõuetekohaseks hindamiseks tellis Fintecna kaks õiguslikku hinnangut, mis mõlemad sõltumatult kinnitasid, et 156 miljonit eurot oli vastuvõetav summa, mis jäi erastamislepingus kokku lepitud maksimummäära ([...] eurot ilma intressideta ehk [...] eurot koos intressidega) ja võimaliku hinnangulise riskipositsiooni ([...] eurot 2014. aastal) piiridesse. |
| --- | --- |

(198)

Seoses sellega märgib komisjon, et enne erastamist tekkinud kohustus, mille riik müüjana kanda võttis, ei ole põhimõtteliselt vaidlustatav ja et seoses kokkulepitud summaga, st 156 miljoni euroga, lasi Fintecna 2011. aastal mõistliku võlausaldajana hinnata riski, mis temale Ilvast tuleneb, ja kohandas neid hinnanguid 2014. aastal. Arvutused näitasid, et riskipositsioon oli [...] eurot, st kohandatud summa oli [...] eurot 2014. aastal. Õiguslike riskide nõuetekohaseks hindamiseks tellis Fintecna kaks õiguslikku hinnangut, mis mõlemad sõltumatult kinnitasid, et 156 miljonit eurot oli vastuvõetav summa, mis jäi erastamislepingus kokku lepitud maksimummäära ([...] eurot ilma intressideta ehk [...] eurot koos intressidega) ja võimaliku hinnangulise riskipositsiooni ([...] eurot 2014. aastal) piiridesse.

| (199) | Fintecna tegi otsuse kompromiss sõlmida dekreetseaduse nr 1/2015 kontekstis, mille alusel sündis kokkulepe kahe osapoole vahel. Arvestades sõltumatute õigusnõustajate mõistlikku hinnangut Ilva maksejõuetuse korral esinevatele riskidele, ei muuda lihtne asjaolu, et Fintecna otsustas kompromissi sõlmida just siis ja mitte enne dekreetseaduse vastuvõtmist, otsust ratsionaalseks otsuseks, mille turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks samasuguses olukorras teinud. Mõistlik kahjudest hoiduv ettevõtja eelistaks lahendada vaidluse sõbralikult, selle asemel et pöörduda kohtuniku või vahekohtuniku poole pärast kestvat menetlemist olukorras, kus ettevõtja usaldusväärsuses ei kahelda ning riskid võivad suurendada kulusid kuni [...], olles [...] suuremad esialgu kokkulepitud summast. Kokkuleppe sõlmimise edasilükkamine ei näi andvat Fintecna jaoks paremat finantstulemust. |
| --- | --- |

(199)

Fintecna tegi otsuse kompromiss sõlmida dekreetseaduse nr 1/2015 kontekstis, mille alusel sündis kokkulepe kahe osapoole vahel. Arvestades sõltumatute õigusnõustajate mõistlikku hinnangut Ilva maksejõuetuse korral esinevatele riskidele, ei muuda lihtne asjaolu, et Fintecna otsustas kompromissi sõlmida just siis ja mitte enne dekreetseaduse vastuvõtmist, otsust ratsionaalseks otsuseks, mille turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks samasuguses olukorras teinud. Mõistlik kahjudest hoiduv ettevõtja eelistaks lahendada vaidluse sõbralikult, selle asemel et pöörduda kohtuniku või vahekohtuniku poole pärast kestvat menetlemist olukorras, kus ettevõtja usaldusväärsuses ei kahelda ning riskid võivad suurendada kulusid kuni [...], olles [...] suuremad esialgu kokkulepitud summast. Kokkuleppe sõlmimise edasilükkamine ei näi andvat Fintecna jaoks paremat finantstulemust.

| (200) | Arvestades asjaolu, et Fintecna astutud sammud on vastavuses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja käitumisega ja et enne otsust toimunud protsess kajastab Fintecna mõistlikku suhtumist seoses Ilvaga sõlmitava võimaliku kokkuleppe summaga, leiab komisjon, et oma hinnangutest väiksema summa maksmine on põhimõtteliselt eraettevõtja jaoks mõistlik otsus ning sellisena ei anna see Ilvale eelist. |
| --- | --- |

(200)

Arvestades asjaolu, et Fintecna astutud sammud on vastavuses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja käitumisega ja et enne otsust toimunud protsess kajastab Fintecna mõistlikku suhtumist seoses Ilvaga sõlmitava võimaliku kokkuleppe summaga, leiab komisjon, et oma hinnangutest väiksema summa maksmine on põhimõtteliselt eraettevõtja jaoks mõistlik otsus ning sellisena ei anna see Ilvale eelist.

5.2.4.2.   Järeldused meetme nr 4 kohta

Järeldused meetme nr 4 kohta

| (201) | Komisjon on näidanud, et meede nr 4 ei anna Ilvale majanduslikku eelist. Kuna Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed, teeb komisjon järelduse, et meede nr 4 ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(201)

Komisjon on näidanud, et meede nr 4 ei anna Ilvale majanduslikku eelist. Kuna Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed, teeb komisjon järelduse, et meede nr 4 ei kujuta endast riigiabi.

5.2.5.   Meede nr 5

Meede nr 5

5.2.5.1.   Riigi ressursid ja omistatavus riigile

Riigi ressursid ja omistatavus riigile

| (202) | Mis puudutab meetme riiklikku päritolu, siis komisjon leiab, et meede koosneb laenust, mille Majandus- ja Rahandusministeerium andis riigieelarve vahenditest. |
| --- | --- |

(202)

Mis puudutab meetme riiklikku päritolu, siis komisjon leiab, et meede koosneb laenust, mille Majandus- ja Rahandusministeerium andis riigieelarve vahenditest.

| (203) | Arvestades, et liikmesriigi määratlus hõlmab iga tasandi avaliku sektori asutusi, olenemata sellest, kas asutus on riiklik, piirkondlik või kohalik, teeb komisjon järelduse, et meede on omistatav riigile ja hõlmab riigi ressursside ülekandmist. |
| --- | --- |

(203)

Arvestades, et liikmesriigi määratlus hõlmab iga tasandi avaliku sektori asutusi, olenemata sellest, kas asutus on riiklik, piirkondlik või kohalik, teeb komisjon järelduse, et meede on omistatav riigile ja hõlmab riigi ressursside ülekandmist.

5.2.5.2.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (204) | WV Stahl palub komisjonil menetluse algatamise otsuse kohta tehtud märkustes tagada Ilvale laenudena allpool turutingimusi antud riigiabi kiire tagasimaksmine, tuginedes võetud intressimäära ja laenu andmise ajal kehtinud turumäära vahelisele erinevusele (vaata põhjendus 120). Seoses järeldusega meetmes nr 5 leiduva majandusliku eelise kohta leiab komisjon, et kohaldada saab sama põhjendust, mida meetme nr 3 korralgi, vaatamata mõlema meetme kahele peamisele faktilisele erinevusele. |
| --- | --- |

(204)

WV Stahl palub komisjonil menetluse algatamise otsuse kohta tehtud märkustes tagada Ilvale laenudena allpool turutingimusi antud riigiabi kiire tagasimaksmine, tuginedes võetud intressimäära ja laenu andmise ajal kehtinud turumäära vahelisele erinevusele (vaata põhjendus 120). Seoses järeldusega meetmes nr 5 leiduva majandusliku eelise kohta leiab komisjon, et kohaldada saab sama põhjendust, mida meetme nr 3 korralgi, vaatamata mõlema meetme kahele peamisele faktilisele erinevusele.

| (205) | Esimene faktiline erinevus seisneb selles, et meede nr 5 on riiklik laen, kusjuures meede nr 3 on sündikaatlaenule antud riigigarantii. Selline faktiline erinevus ei mõjuta siiski põhjendustes 166–179 esitatud selgitusi, mis kehtivad samamoodi nii laenu kui ka garantii puhul. |
| --- | --- |

(205)

Esimene faktiline erinevus seisneb selles, et meede nr 5 on riiklik laen, kusjuures meede nr 3 on sündikaatlaenule antud riigigarantii. Selline faktiline erinevus ei mõjuta siiski põhjendustes 166–179 esitatud selgitusi, mis kehtivad samamoodi nii laenu kui ka garantii puhul.

| (206) | Teine faktiline erinevus on kuupäev: 30. aprill 2015 meetme nr 3 puhul ja 15. detsember 2015 meetme nr 5 puhul. Kuid komisjon leiab siiski, et põhjendustes 166–179 esitatud selgitused kehtivad samuti meetme nr 5 andmise kuupäeval: 2015. aasta detsembris võis eeldada, et Ilva likvideerimisväärtus oli endiselt kõrge ja eelnevalt mahaarvatavate nõuete koondsumma oli suurenenud 400 miljoni euro võrra (st meetme nr 3 summa) võrrelduna 2015. aasta aprilli seisuga, ulatudes kokku ligikaudu [...] euroni – mis on tunduvalt vähem kui likvideerimisele minevast varast eeldatav 1,8 miljonit eurot. Lisaks annab dekreetseadus nr 191/2015 teiste, eelnevalt mahaarvatavate nõuete ees kõrgema rahuldamisjärgu meetmele nr 5, nagu näidatud joonisel 2, suurendades veelgi meetme nr 5 võimalikku makseviivitusest tingitud kahjumäära.

  Joonis 2


  Ilva võlgade tagasimaksmise järjekord 2015. aasta detsembris

  [...] |
| --- | --- |

(206)

Teine faktiline erinevus on kuupäev: 30. aprill 2015 meetme nr 3 puhul ja 15. detsember 2015 meetme nr 5 puhul. Kuid komisjon leiab siiski, et põhjendustes 166–179 esitatud selgitused kehtivad samuti meetme nr 5 andmise kuupäeval: 2015. aasta detsembris võis eeldada, et Ilva likvideerimisväärtus oli endiselt kõrge ja eelnevalt mahaarvatavate nõuete koondsumma oli suurenenud 400 miljoni euro võrra (st meetme nr 3 summa) võrrelduna 2015. aasta aprilli seisuga, ulatudes kokku ligikaudu [...] euroni – mis on tunduvalt vähem kui likvideerimisele minevast varast eeldatav 1,8 miljonit eurot. Lisaks annab dekreetseadus nr 191/2015 teiste, eelnevalt mahaarvatavate nõuete ees kõrgema rahuldamisjärgu meetmele nr 5, nagu näidatud joonisel 2, suurendades veelgi meetme nr 5 võimalikku makseviivitusest tingitud kahjumäära.

Joonis 2

Joonis 2

Ilva võlgade tagasimaksmise järjekord 2015. aasta detsembris

Ilva võlgade tagasimaksmise järjekord 2015. aasta detsembris

[...]

| (207) | Eeltoodut silmas pidades näib, et laenu makseviivitusest tingitud kahjumäär oli endiselt piisavalt kõrge ning komisjon teeb järelduse, et riskantsete laenudega tegelema harjunud eraõigusliku laenuandja jaoks võib Ilvale laenude andmine olla atraktiivne. |
| --- | --- |

(207)

Eeltoodut silmas pidades näib, et laenu makseviivitusest tingitud kahjumäär oli endiselt piisavalt kõrge ning komisjon teeb järelduse, et riskantsete laenudega tegelema harjunud eraõigusliku laenuandja jaoks võib Ilvale laenude andmine olla atraktiivne.

| (208) | Nagu ka meetme nr 3 puhul, hindas komisjon seejärel, kas riikliku laenu rahastamistingimused katavad piisavalt riigi võetud riski. Meetmega nr 3 samadel põhjustel leidis komisjon, et [...] hinnangus ei esitata sobivat meetodit, mille abil teha kindlaks, kas riigi võetud aastane intressimäär (2,94 %) on piisav. Seega kogus komisjon samasuguseid avalikke andmeid nagu meetme nr 3 puhul (krediidiriski vahetustehingute marginaal ja võlakirja tootlikkus) S&P Capital IQ Platformi (83) andmebaasist, kuid seekord meetme nr 5 andmise kuupäeva järgi. |
| --- | --- |

(208)

Nagu ka meetme nr 3 puhul, hindas komisjon seejärel, kas riikliku laenu rahastamistingimused katavad piisavalt riigi võetud riski. Meetmega nr 3 samadel põhjustel leidis komisjon, et [...] hinnangus ei esitata sobivat meetodit, mille abil teha kindlaks, kas riigi võetud aastane intressimäär (2,94 %) on piisav. Seega kogus komisjon samasuguseid avalikke andmeid nagu meetme nr 3 puhul (krediidiriski vahetustehingute marginaal ja võlakirja tootlikkus) S&P Capital IQ Platformi (83) andmebaasist, kuid seekord meetme nr 5 andmise kuupäeva järgi.

S&P Capital IQ Platformi

83

| (209) | 2015. aasta detsembris saadaval olnud 14 märkuse kohta kogutud andmed näitavad, et krediidiriski vahetustehingu marginaal viieaastase lunastustähtpäeva puhul erineb 6,2 %-st 300,5 %-ni, kusjuures mediaanväärtus on 44,1 %, ning krediidiriski vahetustehingu marginaal üheaastase lunastustähtpäeva puhul erineb 3,0 %-st 648 %-ni, kusjuures mediaanväärtus on 32,7 %. |
| --- | --- |

(209)

2015. aasta detsembris saadaval olnud 14 märkuse kohta kogutud andmed näitavad, et krediidiriski vahetustehingu marginaal viieaastase lunastustähtpäeva puhul erineb 6,2 %-st 300,5 %-ni, kusjuures mediaanväärtus on 44,1 %, ning krediidiriski vahetustehingu marginaal üheaastase lunastustähtpäeva puhul erineb 3,0 %-st 648 %-ni, kusjuures mediaanväärtus on 32,7 %.

| (210) | 2015. aasta detsembris saadaval olnud 31 märkuse kohta kogutud andmed näitavad, et võlakirjade määrad on vahemikus 2,2–99,0 %, kusjuures mediaanväärtus kolmeaastase lunastustähtpäeva puhul on 17,6 %. |
| --- | --- |

(210)

2015. aasta detsembris saadaval olnud 31 märkuse kohta kogutud andmed näitavad, et võlakirjade määrad on vahemikus 2,2–99,0 %, kusjuures mediaanväärtus kolmeaastase lunastustähtpäeva puhul on 17,6 %.

| (211) | Analüüsitud andmetest nähtub, et CCC+, D või SD reitinguga ettevõtjatele oli meetme nr 5 andmise ajal rahastamiskulud oluliselt kõrgemad kui see, mille Ilva sai tänu riigile. Ilvale antud laenult võetud intressi aastamäär oli 2,94 %, samas kui turunäitajad osutavad palju kõrgematele kogukuludele samal perioodil. |
| --- | --- |

(211)

Analüüsitud andmetest nähtub, et CCC+, D või SD reitinguga ettevõtjatele oli meetme nr 5 andmise ajal rahastamiskulud oluliselt kõrgemad kui see, mille Ilva sai tänu riigile. Ilvale antud laenult võetud intressi aastamäär oli 2,94 %, samas kui turunäitajad osutavad palju kõrgematele kogukuludele samal perioodil.

| (212) | Nagu ka meetme nr 3 puhul, näitab usaldusväärsuse kontroll, et meetmena nr 5 määratletud riiklik laen annab Ilvale majandusliku eelise, mida Ilva ei oleks saanud turutingimustel. Olles kindlaks teinud turutingimustes kättesaamatu majandusliku eelise olemasolu, tekib küsimus selle kvantifitseerimise kohta. |
| --- | --- |

(212)

Nagu ka meetme nr 3 puhul, näitab usaldusväärsuse kontroll, et meetmena nr 5 määratletud riiklik laen annab Ilvale majandusliku eelise, mida Ilva ei oleks saanud turutingimustel. Olles kindlaks teinud turutingimustes kättesaamatu majandusliku eelise olemasolu, tekib küsimus selle kvantifitseerimise kohta.

| (213) | Järgides sama põhjendamist nagu ka meetme nr 3 puhul mutatis mutandis, otsustas komisjon võtta arvesse ka 2008. aasta teatist. Seetõttu kehtestas komisjon sobiva turumäära ilma tagatiseta antud laenu abielemendi mahuliseks hindamiseks 10,06 %, mis on arvutatud baasmäära 0,06 % (mis vastab ühe aasta EURIBORile 15. detsembri 2015. aasta seisuga) ja krediidimarginaali 1 000 baaspunkti summana. |
| --- | --- |

(213)

Järgides sama põhjendamist nagu ka meetme nr 3 puhul mutatis mutandis, otsustas komisjon võtta arvesse ka 2008. aasta teatist. Seetõttu kehtestas komisjon sobiva turumäära ilma tagatiseta antud laenu abielemendi mahuliseks hindamiseks 10,06 %, mis on arvutatud baasmäära 0,06 % (mis vastab ühe aasta EURIBORile 15. detsembri 2015. aasta seisuga) ja krediidimarginaali 1 000 baaspunkti summana.

mutatis mutandis

| (214) | Meetmena nr 5 määratletud riikliku laenuga seotud eelise suurus tuleb arvutada kui vahe i) põhjenduse 213 selgituste järgi arvutatud intressimäära (mida kohaldati laenu põhiosa suhtes) ja ii) tegeliku intressimäära (mida Ilva peaks maksma ja mida nõuti ajavahemikul, kui asjaomased summad tehti Ilvale kättesaadavaks) vahel. |
| --- | --- |

(214)

Meetmena nr 5 määratletud riikliku laenuga seotud eelise suurus tuleb arvutada kui vahe i) põhjenduse 213 selgituste järgi arvutatud intressimäära (mida kohaldati laenu põhiosa suhtes) ja ii) tegeliku intressimäära (mida Ilva peaks maksma ja mida nõuti ajavahemikul, kui asjaomased summad tehti Ilvale kättesaadavaks) vahel.

5.2.5.3.   Valikulisus

Valikulisus

| (215) | Meetmena nr 5 määratletud riiklik laen on ad hoc toetusmeede, mis anti üheainsa ettevõtja kasuks: Ilvale. Sellisena on meede nr 5 valikuline. |
| --- | --- |

(215)

Meetmena nr 5 määratletud riiklik laen on ad hoc toetusmeede, mis anti üheainsa ettevõtja kasuks: Ilvale. Sellisena on meede nr 5 valikuline.

ad hoc

5.2.5.4.   Järeldused meetme nr 5 kohta

Järeldused meetme nr 5 kohta

| (216) | Kuna meede nr 5 täidab kõiki Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 kehtestatud kriteeriume, teeb komisjon järelduse, et see kujutab endast riigiabi summas, mille saab kindlaks määrata põhjenduses 214 kirjeldatud metoodikale tuginedes. |
| --- | --- |

(216)

Kuna meede nr 5 täidab kõiki Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 kehtestatud kriteeriume, teeb komisjon järelduse, et see kujutab endast riigiabi summas, mille saab kindlaks määrata põhjenduses 214 kirjeldatud metoodikale tuginedes.

5.3.   Abi ebaseaduslikkus

Abi ebaseaduslikkus

| (217) | Meetmed nr 3 ja nr 5 kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mida rakendati ilma komisjoni eelnevalt teavitamata, rikkudes sellega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Sellisena on need meetmed rakendatud ebaseaduslikult. |
| --- | --- |

(217)

Meetmed nr 3 ja nr 5 kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mida rakendati ilma komisjoni eelnevalt teavitamata, rikkudes sellega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Sellisena on need meetmed rakendatud ebaseaduslikult.

5.4.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

| (218) | Riigiabi keeld ei ole absoluutne ega tingimusteta. Eelkõige kujutavad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiked 2 ja 3 endast õiguslikku alust, mis võimaldab pidada teatavaid abimeetmeid siseturuga kokkusobivaks. Kuna Itaalia ametiasutused leiavad, et vaadeldavad meetmed ei kujuta endast riigiabi, ei esitanud nad ühtegi põhjendust nende kokkusobivuse kohta siseturuga. |
| --- | --- |

(218)

Riigiabi keeld ei ole absoluutne ega tingimusteta. Eelkõige kujutavad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiked 2 ja 3 endast õiguslikku alust, mis võimaldab pidada teatavaid abimeetmeid siseturuga kokkusobivaks. Kuna Itaalia ametiasutused leiavad, et vaadeldavad meetmed ei kujuta endast riigiabi, ei esitanud nad ühtegi põhjendust nende kokkusobivuse kohta siseturuga.

| (219) | Seega hindab komisjon omal algatusel, kas Ilvale antud riigiabimeetmeid, st meetmeid nr 3 ja nr 5, võib lugeda kokkusobivaks siseturuga, tuginedes kasvõi ühele võimalikest õiguslikest alustest. |
| --- | --- |

(219)

Seega hindab komisjon omal algatusel, kas Ilvale antud riigiabimeetmeid, st meetmeid nr 3 ja nr 5, võib lugeda kokkusobivaks siseturuga, tuginedes kasvõi ühele võimalikest õiguslikest alustest.

| (220) | Komisjon märgib, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 mööndused on selgelt kohaldamatud. Selle artikli lõike 3 mööndustest võivad sobivaks osutuda vaid punktid a ja c. Punktis a on sätestatud, et abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb suur tööpuudus, võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Punktis c on sätestatud, et siseturuga võib kokkusobivaks pidada ka abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(220)

Komisjon märgib, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 mööndused on selgelt kohaldamatud. Selle artikli lõike 3 mööndustest võivad sobivaks osutuda vaid punktid a ja c. Punktis a on sätestatud, et abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb suur tööpuudus, võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Punktis c on sätestatud, et siseturuga võib kokkusobivaks pidada ka abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (221) | Seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga a ei ole Ilva-sugused ettevõtjad, kes tegutsevad terasesektoris, kõlblikud saama piirkondlikku abi vastavalt regionaalabi suuniste punktile 9 (84). Seega ei saa seda õiguslikku alust vaadeldavate meetmete suhtes kohaldada. |
| --- | --- |

(221)

Seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga a ei ole Ilva-sugused ettevõtjad, kes tegutsevad terasesektoris, kõlblikud saama piirkondlikku abi vastavalt regionaalabi suuniste punktile 9 (84). Seega ei saa seda õiguslikku alust vaadeldavate meetmete suhtes kohaldada.

84

| (222) | Seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c ei leia komisjon ühtegi artikli 107 lõike 3 kohaldamist käsitlevat raamistikku ega suunist, mida saaks kohaldada vaadeldavate meetmete suhtes. Eelkõige ei ole terasesektoris tegutsevad Ilva-sugused ettevõtjad kõlblikud saama päästmiseks ja ümberkorraldamiseks mõeldud abi vastavalt raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste punktile 18 (85). Kuna Ilva kvalifitseerub raskustes olevaks ettevõtjaks vastavalt raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste punkti 20 alapunktile c, ei ole Ilva ka kõlblik saama keskkonnaalast abi vastavalt keskkonnakaitse ja energiaalase riigiabi suuniste punktile 16 (86). |
| --- | --- |

(222)

Seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c ei leia komisjon ühtegi artikli 107 lõike 3 kohaldamist käsitlevat raamistikku ega suunist, mida saaks kohaldada vaadeldavate meetmete suhtes. Eelkõige ei ole terasesektoris tegutsevad Ilva-sugused ettevõtjad kõlblikud saama päästmiseks ja ümberkorraldamiseks mõeldud abi vastavalt raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste punktile 18 (85). Kuna Ilva kvalifitseerub raskustes olevaks ettevõtjaks vastavalt raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste punkti 20 alapunktile c, ei ole Ilva ka kõlblik saama keskkonnaalast abi vastavalt keskkonnakaitse ja energiaalase riigiabi suuniste punktile 16 (86).

85

86

| (223) | Eeltoodut silmas pidades teeb komisjon järelduse, et Ilvale antud riigiabimeetmed ei ole kokkusobivad siseturuga. |
| --- | --- |

(223)

Eeltoodut silmas pidades teeb komisjon järelduse, et Ilvale antud riigiabimeetmed ei ole kokkusobivad siseturuga.

5.5.   Siseturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmine

Siseturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmine

| (224) | Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on komisjon pädev otsustama, et asjaomane riik peab abi tühistama või seda muutma, kui ta on leidnud, et abi ei ole kokkusobiv siseturuga (87). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (88). |
| --- | --- |

(224)

Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on komisjon pädev otsustama, et asjaomane riik peab abi tühistama või seda muutma, kui ta on leidnud, et abi ei ole kokkusobiv siseturuga (87). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (88).

87

88

| (225) | Sellega seoses on Euroopa Kohus kindlaks teinud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ning kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord (89). |
| --- | --- |

(225)

Sellega seoses on Euroopa Kohus kindlaks teinud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ning kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord (89).

89

| (226) | Kooskõlas kohtupraktikaga on nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (90) artikli 16 lõikes 1 sätestatud: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada.“ |
| --- | --- |

(226)

Kooskõlas kohtupraktikaga on nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (90) artikli 16 lõikes 1 sätestatud: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada.“

90

| (227) | Seega, võttes arvesse, et kõnealuste meetmete rakendamisel rikuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 108 ning need kujutavad endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi, tuleb see abi tagasi nõuda, et taastada enne abi väljamaksmist turul valitsenud olukord. Abi tuleks tagasi nõuda alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st alates ajast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni tegeliku tagasimaksmiseni ning abisaajal tuleb tasuda abisumma pealt intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni. |
| --- | --- |

(227)

Seega, võttes arvesse, et kõnealuste meetmete rakendamisel rikuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 108 ning need kujutavad endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi, tuleb see abi tagasi nõuda, et taastada enne abi väljamaksmist turul valitsenud olukord. Abi tuleks tagasi nõuda alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st alates ajast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni tegeliku tagasimaksmiseni ning abisaajal tuleb tasuda abisumma pealt intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni.

| (228) | Tuginedes eeltoodud hinnangule punktides 5.2.3 ja 5.2.5, tuleb meetmetes nr 3 ja 5 sisalduv abi element tagasi maksta järgmiselt.






  a) | Meetme nr 3 puhul vahe i) põhjenduse 190 selgituste järgi arvutatud intressimäära (mida kohaldati laenu põhiosale) ja ii) garanteeritud laenu kogumaksumuse (mis on arvutatud kui laenu põhiosale pankade kohaldatud intressimäärade ja riigi kohaldatud garantiipreemia summa) vahel, mis on arvutatud ja sisse nõutud ajavahemikul, mille jooksul need summad tehti Ilvale kättesaadavaks. |
| --- | --- | --- |

(228)

Tuginedes eeltoodud hinnangule punktides 5.2.3 ja 5.2.5, tuleb meetmetes nr 3 ja 5 sisalduv abi element tagasi maksta järgmiselt.

a)

Meetme nr 3 puhul vahe i) põhjenduse 190 selgituste järgi arvutatud intressimäära (mida kohaldati laenu põhiosale) ja ii) garanteeritud laenu kogumaksumuse (mis on arvutatud kui laenu põhiosale pankade kohaldatud intressimäärade ja riigi kohaldatud garantiipreemia summa) vahel, mis on arvutatud ja sisse nõutud ajavahemikul, mille jooksul need summad tehti Ilvale kättesaadavaks.

| b) | Meetme nr 5 puhul vahe i) põhjenduse 213 selgituste järgi arvutatud intressimäära (mida kohaldati laenu põhiosa suhtes) ja ii) tegeliku intressimäära (mida Ilva peaks maksma ja mida nõuti ajavahemikul, kui asjaomased summad tehti Ilvale kättesaadavaks) vahel. |
| --- | --- |

b)

Meetme nr 5 puhul vahe i) põhjenduse 213 selgituste järgi arvutatud intressimäära (mida kohaldati laenu põhiosa suhtes) ja ii) tegeliku intressimäära (mida Ilva peaks maksma ja mida nõuti ajavahemikul, kui asjaomased summad tehti Ilvale kättesaadavaks) vahel.

| (229) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 lõike 3 kohasele lojaalse koostöö põhimõttele peab Itaalia esitama komisjonile kahe kuu jooksul käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast Ilvale antud abi täpse summa, võttes eelkõige arvesse laenudena antud abi, tegelikke makse- ja lunastustähtpäevi ning teisi Itaalia esitatud asjaomaseid tingimusi. Igal juhul peavad tagasimakstavad summad sisaldama intressi kuni kogu tagasimaksmise lõpuni. |
| --- | --- |

(229)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 lõike 3 kohasele lojaalse koostöö põhimõttele peab Itaalia esitama komisjonile kahe kuu jooksul käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast Ilvale antud abi täpse summa, võttes eelkõige arvesse laenudena antud abi, tegelikke makse- ja lunastustähtpäevi ning teisi Itaalia esitatud asjaomaseid tingimusi. Igal juhul peavad tagasimakstavad summad sisaldama intressi kuni kogu tagasimaksmise lõpuni.

| (230) | Sama kahekuulise tähtaja jooksul peab Itaalia teavitama komisjoni edasiste majanduslike eeliste lõpetamisest, mis tulenevad meetmetest nr 3 ja nr 5. Sel eesmärgil tagab Itaalia, et asjaomased rahastamise kogukulud ja intressimäärad vähemalt kattuvad vastavalt põhjendustes 190 ja 213 osutatud turupõhiste intressimääradega. Kuni intressimäärade kohandamiseni kättesaadavaks tehtud summad on siseturuga kokkusobimatud ning need tuleb tagasi nõuda koos intressidega kuni summade tegeliku tagasisaamiseni. |
| --- | --- |

(230)

Sama kahekuulise tähtaja jooksul peab Itaalia teavitama komisjoni edasiste majanduslike eeliste lõpetamisest, mis tulenevad meetmetest nr 3 ja nr 5. Sel eesmärgil tagab Itaalia, et asjaomased rahastamise kogukulud ja intressimäärad vähemalt kattuvad vastavalt põhjendustes 190 ja 213 osutatud turupõhiste intressimääradega. Kuni intressimäärade kohandamiseni kättesaadavaks tehtud summad on siseturuga kokkusobimatud ning need tuleb tagasi nõuda koos intressidega kuni summade tegeliku tagasisaamiseni.

6.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (231) | Komisjon leiab, et Itaalia on käesoleva otsuse punktides 2.2.3 ja 2.2.5 osutatud meedet nr 3 ja nr 5 rakendanud ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. |
| --- | --- |

(231)

Komisjon leiab, et Itaalia on käesoleva otsuse punktides 2.2.3 ja 2.2.5 osutatud meedet nr 3 ja nr 5 rakendanud ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

| (232) | Komisjon teeb järelduse, et meetmete nr 3 ja nr 5 abielement on siseturuga kokkusobimatu ning see tuleb abisaajalt Ilvalt koos intressidega tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(232)

Komisjon teeb järelduse, et meetmete nr 3 ja nr 5 abielement on siseturuga kokkusobimatu ning see tuleb abisaajalt Ilvalt koos intressidega tagasi nõuda.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Järgmised meetmed, mille suhtes kohaldatakse käesolevat otsust, ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses:

| a) | Ilva eelmise omaniku vastu algatatud kriminaalmenetluse ajal konfiskeeritud varade ülekanne 1,1 miljardi euro ulatuses vastavalt Ilvaga eraviisiliselt sõlmitud kompromisskokkuleppele; |
| --- | --- |

a)

Ilva eelmise omaniku vastu algatatud kriminaalmenetluse ajal konfiskeeritud varade ülekanne 1,1 miljardi euro ulatuses vastavalt Ilvaga eraviisiliselt sõlmitud kompromisskokkuleppele;

| b) | 250 miljoni euro suuruse eralaenu suhtes kohaldatud 11. augusti 2014. aasta dekreetseaduse nr 101/2013 artikli 12 lõige 5 eelnevalt mahaarvatavate laenude kohta; |
| --- | --- |

b)

250 miljoni euro suuruse eralaenu suhtes kohaldatud 11. augusti 2014. aasta dekreetseaduse nr 101/2013 artikli 12 lõige 5 eelnevalt mahaarvatavate laenude kohta;

| c) | 5. märtsil 2015 Fintecna ja Ilva vahel sõlmitud kompromisskokkulepe 156 miljoni euro suhtes 4. märtsi 2015. aasta dekreetseaduse nr 1/2015 alusel. |
| --- | --- |

c)

5. märtsil 2015 Fintecna ja Ilva vahel sõlmitud kompromisskokkulepe 156 miljoni euro suhtes 4. märtsi 2015. aasta dekreetseaduse nr 1/2015 alusel.

Artikkel 2

Teised meetmed, mille suhtes kohaldatakse käesolevat otsust ja mis Itaalia ebaseaduslikult kehtestas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes, kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi:

| a) | Ilva 400 miljoni euro suurusele laenule riigigarantii andmine ministri 30. aprilli 2015. aasta määrusega vastavalt dekreetseadusele nr 1/2015; |
| --- | --- |

a)

Ilva 400 miljoni euro suurusele laenule riigigarantii andmine ministri 30. aprilli 2015. aasta määrusega vastavalt dekreetseadusele nr 1/2015;

| b) | Ilvale 300 miljoni euro suuruse riigilaenu andmine ministri 15. detsembri 2015. aasta määrusega vastavalt dekreetseadusele nr 191/2015. |
| --- | --- |

b)

Ilvale 300 miljoni euro suuruse riigilaenu andmine ministri 15. detsembri 2015. aasta määrusega vastavalt dekreetseadusele nr 191/2015.

Artikkel 3

1.   Itaalia nõuab abisaajatelt tagasi artiklis 2 nimetatud meetmete alusel antud abi, mis on siseturuga kokkusobimatu.

2.   Tagasinõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil need anti abisaajate käsutusse, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (91) V peatükile ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 271/2008, (92) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.

4.   Itaalia kohandab kõikide artiklis 2 osutatud meetmete alusel antud abi tagasimaksete suhtes turupõhiseid tingimusi, mis on esitatud käesoleva otsuse põhjendustes 190 ja 213, kahe kuu jooksul käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Artiklis 2 osutatud meetmete alusel antud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tulemuslikult.

2.   Itaalia tagab, et käesolev otsus rakendatakse nelja kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 5

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist esitab Itaalia järgmise teabe:

| a) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| b) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajat on abi tagastamise kohustusest teavitatud; |
| --- | --- |

b)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajat on abi tagastamise kohustusest teavitatud;

| c) | dokumendid, mis tõendavad, et käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 4 esitatud kohandused on rakendatud. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad, et käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 4 esitatud kohandused on rakendatud.

2.   Itaalia teavitab komisjoni käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklike meetmete edenemisest seni, kuni artiklis 2 osutatud meetmete alusel antud abi on täielikult tagasi makstud. Ta esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 21. detsember 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 142, 22.4.2016, lk 37, ja ELT C 241, 1.7.2016, lk 12.

1

(2)  Vt allmärkus nr 1.

2

(3)  
  ELT C 209, 23.7.2013, lk 1.

3

(*1)  [...] konfidentsiaalne teave

*1

(4)  Ilva ja Euroferi tootmisvõimsuse prognoosid.

4

(5)  Vastavalt esitlusele, mille Ilva erivolinikud esitasid Itaalia Saadikutekojale 10. jaanuaril 2017: http://www.gruppoilva.com/it/media/media/comunicazioni-dei-commissari.

5

(6)  Vastavalt Ilva siseandmetele 2015. aasta kohta.

6

(7)  Vt http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-1151_en.htm

7

(8)  Kriminaalmenetlus nr 938/2010 R.G.

8

R.G

(9)  Rikkumismenetlus nr 2013/2177.

9

(10)  Septembris 2013 ja aprillis 2014.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiiv 2008/1/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (ELT L 24, 29.1.2008, lk 8).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

12

(13)  Põhineb 4. juuni 2013. aasta dekreetseadusel nr 61/2013, mis muudeti 3. augustil 2013 seaduseks nr 89/2013. Seadust nr 89/2013 muudeti täiendavalt 10. detsembril 2013 dekreetseaduse nr 136/2013 artikliga 7, mis muudeti 6. veebruaril 2014 seaduseks nr 6/2014.

13

(14)  Vt Riigi Teataja nr 105, 8.5.2014, kättesaadav aadressil: http://www.gazzettaufficiale.it/eli/id/2014/05/08/14A03637/sg

14

(15)  http://www.gruppoilva.com/sites/ilvacorp/files/document_attachments/acq_res.pdf

15

(16)  Seaduseks muudetud dekreetseaduse tekst on kättesaadav aadressil: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2015-01-05;1!vig=

16

(17)  Seaduseks muudetud dekreetseaduse tekst on kättesaadav aadressil: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2015-12-04;191!vig=

17

(18)  http://www.gruppoilva.com/it/press-release/2017-05-26/comunicato-stampa

18

(19)  http://www.sviluppoeconomico.gov.it/index.php/it/194-comunicati-stampa/2036649-calenda-firma-il-decreto-di-aggiudicazione-del-complesso-industriale-del-gruppo-ilva-ad-am-investco-italy

19

(20)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-4485_en.htm

20

(21)  Vastavalt dekreetseaduse nr 143/2008 artikli 2 lõikele 4.

21

(22)  Selle kohta vaata lähemalt http://www.giustizia.it/giustizia/it/mg_2_9_1.wp

22

(23)  Õiguslik alus kehtestati esimest korda dekreetseaduse nr 61/2013 artikli 1 lõikes 11 quinquies, mida muudeti 2013. aasta detsembris, 2014. aasta augustis ja viimati 2015. aasta märtsis.

23

quinquies

(24)  [...]

24

(25)  Vt http://www.ilsole24ore.com/art/notizie/2015-11-24/ilva-giudici-svizzeri-no-rientro-italia-12-miliardi-riva-171441.shtml ja http://www.repubblica.it/economia/finanza/2015/11/24/news/ilva_annullato_il_sequestro_da_un_miliardo_in_svizzera-128062132/.

25

(26)  Vt http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2017-05-24/ilva-firmata-transazione-il-rientro-fondi-svizzera-131344.shtml

26

(27)  Vt http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-05-12/ilva-taranto-stipendi-salvi-ma-resta-crisi-finanziaria-123429.shtml?uuid=ABUglaHB.

27

(28)  Vt http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-07-03/ilva-aggrappata-prestito-ponte-063934_PRV.shtml?uuid=ABpE6DXB&fromSearch.

28

(29)  Vt „L'incontro di ieri a Palazzo Chigi tra rappresentanti degli istituti di credito e Governo – il sottosegretario alla presidenza, Graziano Del Rio, il ministro e il vice ministro dello Sviluppo economico, rispettivamente Federica Guidi e Claudio De Vincenti – non ha portato i segnali che l'azienda attende in modo da attenuare la propria crisi finanziaria“, nagu on teatatud http://www.ilsole24ore.com/art/notizie/2014-05-14/ilva-nessuna-concessione-un-prestito-ponte-132300.shtml?uuid=ABPqs9HB: Vt ka 2014. aasta mais avaldatud artiklit: http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-05-12/ilva-taranto-stipendi-salvi-ma-resta-crisi-finanziaria-123429.shtml?uuid=ABUglaHB: „L'Ilva ha avanzato la richiesta ed ha avviato la trattativa con le banche che viene seguita anche dal Governo“.

29

(30)  Seaduse nr 116/2014 artikkel 22-quater, millega muudetakse sõnastust ja muudetakse 24. juuni 2014. aasta dekreetseadus nr 91/2014 seaduseks.

30

quater

(31)  Põhineb dekreetseaduse nr 61/2013 artikli 1 lõikel 1 koostoimes 3. detsembri 2012. aasta dekreetseaduse nr 207/2012 artikliga 1, mis muudeti seaduseks 24. detsembril 2012 seadusega nr 231/2012.

31

(32)  Intesa Sanpaolo S.p.A., Unicredit S.p.A. ja Banco Popolare Società Cooperativa.

32

(33)  
  „L'organo commissariale di ILVA S.p.A. al fine della realizzazione degli investimenti necessari al risanamento ambientale, nonché di quelli destinati ad interventi a favore di ricerca, sviluppo e innovazione, formazione e occupazione, nel rispetto della normativa dell'Unione europea in materia, è autorizzato a contrarre finanziamenti per un ammontare complessivo fino a 400 milioni di euro, assistiti dalla garanzia dello Stato. Il predetto finanziamento è rimborsato dall'organo commissariale in prededuzione rispetto agli altri debiti [...].“

33

(34)  
  „Allo scopo di definire tempestivamente le pendenze tuttora aperte, il commissario straordinario, entro sessanta giorni dell'entrata in vigore del presente decreto, è autorizzato a sottoscrivere con FINTECNA S.p.A., in qualità di avente causa dell'IRI, un atto convenzionale di liquidazione dell'obbligazione contenuta nell'articolo 17.7 del contratto di cessione dell'ILVA Laminati Piani (oggi ILVA S.p.A.). La liquidazione è determinata nell'importo di 156.000.000 di euro, ha carattere definitivo, non è soggetta ad azione revocatoria e preclude ogni azione concernente il danno ambientale generatosi, relativamente agli stabilimenti produttivi ceduti dall'IRI in sede di privatizzazione dell'ILVA Laminati Piani (oggi ILVA S.p.A.), antecedentemente al 16 marzo 1995. Le somme rinvenienti di detta operazione affluiscono nella contabilità ordinaria del Commissario straordinario.“

34

(35)  Pressiteade on kättesaadav aadressil http://www.cdp.it/static/upload/com/0000/comunicato-n.-12-del--11-03-2015_fintecna-ilva.pdf

35

(36)  Seaduseks muudetud dekreetseaduse tekst on kättesaadav aadressil: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2016-06-09;98!vig=

36

(37)  Seaduseks muudetud dekreetseaduse tekst on kättesaadav aadressil: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2016-12-29;243!vig=

37

(38)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 11. september 2014, komisjon vs. Saksamaa, C-527/12, ECLI:EU:C:2014:2193, punkt 56. Vaata ka kohtuotsus, Euroopa Kohus, 18. juuli 2007, Ministero dell'Industria, del Commercio e dell'Artigianato vs. Lucchini SpA, C-119/05, ECLI:EU:C:2007:434, punkt 59.

38

vs

vs

(39)  Euroopa Kohtu 1. detsembri 1998. aasta otsus, Ecotrade Srl vs. Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS), C-200/97, ECLI:EU:C:1998:579, ja Euroopa Kohtu 17. juuni 1999. aasta otsus, Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA vs. International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH ja Ministero della Difesa, C-295/97, ECLI:EU:C:1999:313.

39

vs

vs

(40)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. mai 2002, Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, punktid 55 ja 56. Vt ka kohtujurist Jacobsi ettepanekut kohtuasjas C-482/99, Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust), EU:C:2001:685, punktid 65–68.

40

vs

vs

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta) (ELT L 143, 30.4.2004, lk 56) artikli 6 lõige 3 ja artikli 8 lõige 2.

41

(42)  Seadusandliku dekreedi nr 152/2006 artikliga 250 rakendatakse direktiivi 2004/35/EÜ artikli 6 lõiget 3.

42

(43)  Ettekirjutused nr 4, 5, 6-16i, 40, 51, 58, 65, 67;

43

(44)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 30. mai 2013, Doux Élevage SNC ja Coopérative agricole UKL-ARREE vs. Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire ja Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF), C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, punkt 35.

44

vs

(45)  Kohtuotsus, Üldkohus, 24. september 2015, TV2/Danmark vs. komisjon, T-674/11, ECLI:EU:T:2015:684.

45

vs

(46)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. jaanuar 2015, The Queen, on the application from Eventech Ltd vs. Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, punkt 34.

46

vs

(47)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 30. mai 2013, Doux Élevage SNC ja Coopérative agricole UKL-ARREE vs. Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire ja Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF), C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, punkt 38.

47

vs

(48)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. märts 2013, Bouygues SA ja Bouygues Télécom SA vs. komisjon, C-399/10 P ja C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175, punkt 109.

48

vs

(49)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. juuni 1999, Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA vs. International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH ja Ministero della Difesa, C-295/97, ECLI:EU:C:1999:313.

49

vs

(50)  Komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (ELT C 155, 20.6.2008, lk 10).

50

(51)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 5. juuni 2012, komisjon vs. Électricité de France (EDF), C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, punktid 86–87.

51

vs

(52)  Komisjoni 7. juuni 2005. aasta otsus asjas C2/2005, mis käsitleb Alitalia struktuuri ümberkorraldamise kava, põhjendused 207 ja 217–218.

52

(53)  Menetluse algatamise otsuse põhjendused 93 ja 94.

53

(54)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. märts 1993, Firma Sloman Neptun Schiffahrts AG vs. Seebetriebsrat Bodo Ziesemer der Sloman Neptun Schiffahrts AG, C-72/91, ECLI:EU:C:1993:97, punkt 21.

54

vs

(55)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 1. detsember 1998, Ecotrade Srl vs. Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS), C-200/97, ECLI:EU:C:1998:579, punkt 36.

55

vs

(56)  Vt muu hulgas kohtuotsust, Euroopa Kohus, 19. märts 2013, Bouygues SA ja Bouygues Télécom SA vs. komisjon, liidetud kohtuasjad C-399/10 P ja C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175.

56

vs

(57)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. juuli 1974, Itaalia vs. komisjon, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, punkt 13.

57

vs

(58)  Komisjoni 15. oktoobri 2003. aasta otsus 2004/339/EÜ Itaalia RAI SpA suhtes kohaldatud meetmete kohta (ELT L 119, 23.4.2004, lk 1), põhjendus 69; kohtujurist Fennelly 26. novembri 1998. aasta ettepanek kohtuasjas Prantsusmaa vs. komisjon, C-251/97, ECLI:EU:C:1998:572, punkt 26.

58

vs

(59)  Menetluse algatamise otsuse põhjendused 114 ja 115.

59

(60)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. september 2000, liidetud kohtuasjad C-180/98 kuni C-184/98, Pavlov jt, ECLI:EU:C:2000:428, punkt 74. Euroopa Kohtu 10. jaanuari 2006. aasta otsus kohtuasjas Cassa di Risparmio di Firenze SpA ja teised, C-222/04, ECLI:EU: C:2006:8, punkt 107.

60

(61)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. juuni 1987, komisjon vs. Itaalia, 118/85, ECLI:EU:C:1987:283, punkt 7; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 18. juuni 1998, komisjon vs. Itaalia, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, punkt 36; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. september 2000, liidetud kohtuasjad C-180/98 kuni C-184/98, Pavlov jt, ECLI:EU:C:2000:428, punkt 75.

61

vs

vs

(62)  Vt eeskätt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. september 1980, Philip Morris vs. komisjon, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, punkt 11; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. november 2001, Ferring, C-53/00, ECLI:EU:C:2001:627, punkt 21; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 29. aprill 2004, Itaalia vs. komisjon, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, punkt 44.

62

vs

vs

(63)  Kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 1998, Het Vlaamse Gewest vs. komisjon, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

63

vs

(64)  Vaata näiteks komisjoni 2. juuni 2006. aasta otsus Mittal/Arcelori ühinemise kohta (M.4137), milles komisjon leidis, et süsinikteraseturgudele asjaomane geograafiline määratlus hõlmab vähemalt Euroopa Majanduspiirkonda.

64

(65)  Seoses sellega tasub märkida, et Riva varad jäid Riva perekonnaliikmete välismaistele arvelduskontodele kuni lõpliku kompromisskokkuleppe täitmiseni 2017. aasta juunis.

65

(66)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 5. juuni 2012, komisjon vs. EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, punktid 80–81.

66

vs

(67)  
  „Finanziamenti Alle Imprese in Crisi E Priorità Nel Rimborso: Gli Effetti Della Prededucibilità Nel Concordato Preventivo“, E. Brodi, L. Casolaro; Itaalia Pank, Occasional Paper No 387, september 2017.

67

Occasional Paper No 387

(68)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 13. märts 2001, PreussenElektra, C-379/98, ECLI:EU:C:2001:160, punkt 62. Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. märts 1993, Sloman Neptun Schiffahrts AG; ühendatud kohtuasjad C-72/91 ja C-73/91, ECLI:EU:C:1993:97, punktid 20 ja 21; vt ka kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. mai 1998, Viscido et al., ühendatud kohtuasjad C-52/97, C-53/97 ja C-54/97, ECLI:EU:C:1998:209, punktid 13 ja 14; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 30. november 1993, Kirsammer-Hack, C-189/91, ECLI:EU:C:1993:907, punktid 17 ja 18, asjaolu kohta, et tööhõiveseaduse teatud sätete mittekohaldamine ei kujuta endast riigi ressursside ülekandmist.

68

et al

(69)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 29. juuni 1999, DMT, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, punkt 22.

69

(70)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 11. juuli 1996, SFEI jt, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, punkt 60; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 29. aprill 1999, Hispaania vs. komisjon, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, punkt 41.

70

vs

(71)  Vaata käesoleva otsuse põhjendus 98.

71

(72)  
  ELT C 249, 31.7.2014, lk 1.

72

(73)  
  ELT C 155, 20.6.2008, lk 10.

73

(74)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 28. jaanuar 2003, Saksamaa vs. komisjon, C-334/99, ECLI:EU:C:2003:55, punkt 138.

74

vs

(75)  Ajakirjanduse sõnul näitasid Ilva varade omandamise vastu huvi üles terasetootjad ArcelorMittal, Marcegaglia ja Arvedi juba 2014. aasta sügisel; vt http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-11-13/ilva-decisivo-ruolo-stato-063904.shtml?uuid=ABDP2MDC.

75

(76)  Selle teabe esitasid Itaalia ametiasutused, tuginedes siseanalüüsile, mille tegid Ilva ja selle finantsnõustajad, ilma et see piiraks Milano kohtu lõplikke järeldusi iga laenu tagasimaksmise järjekorra kohta.

76

(77)  Pärast maksejõuetusmenetluse algust Ilvas vähendas [...] oma krediidiliini kuni [...] euroni esialgsest summast [...] eurot.

77

(78)  Tegelikult ei kanta laenu Ilva varade omandajale ArcelorMittalile.

78

(79)  Vt ex multis ja kõige viimaste puhul komisjoni lõplikud otsused järgmiste juhtumite kohta: SA.38544 Kem One (28. juuli 2015), SA 38545 Mory Global (6. november 2015), SA.38644 Brandt Groupe (21. märts 2016).

79

ex multis

(80)  https://www.capitaliq.com

80

(81)  S&P Capital IQ andmebaasist komisjoni kogutud andmete kohaselt.

81

(82)  Kohtuotsus, Esimese Astme Kohus, 29. märts 2007, Scott vs. komisjon, T-366/00, ECLI:EU:T:2012:649, punkt 158.

82

vs

(83)  https://www.capitaliq.com

83

(84)  
  ELT C 209, 23.7.2013, lk 1.

84

(85)  
  ELT C 249, 31.7.2014, lk 1.

85

(86)  Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020 (ELT C 200, 28.6.2014, lk 1).

86

(87)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. juuli 1973, komisjon vs. Saksamaa, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, punkt 13.

87

vs

(88)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. september 1994, Hispaania vs. komisjon, C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, punkt 75.

88

vs

(89)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. juuni 1999, Belgia vs. komisjon, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, punktid 64 ja 65.

89

vs

(90)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

90

(91)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

91

(92)  Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 82, 25.3.2008, lk 1).

92

---

| 9.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/76 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/76

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1499,

8. oktoober 2018,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/954, millega kehtestatakse teatavad kaitsemeetmed, et tõkestada väikemäletsejaliste katku levikut Bulgaarias

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 6662 all)

(Ainult bulgaariakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Väikemäletsejaliste katk on väikemäletsejalistel, täpsemalt lammastel ja kitsedel, esinev raske viirushaigus, mis levib eelkõige otsekontakti kaudu. Väikemäletsejaliste katkust tingitud haigestumus ja suremus võib olla väga suur, seda eelkõige piirkondades, kus kõnealune haigus esineb esimest korda, ning see võib oluliselt mõjutada põllumajandussektorit. Väikemäletsejaliste katk inimestele üle ei kandu. Väikemäletsejaliste katk on paljudes Aafrika, Lähis-Ida ja Aasia riikides endeemiline haigus ning loomatervise ja loomade heaolu seisukohast muret tekitav. |
| --- | --- |

(1)

Väikemäletsejaliste katk on väikemäletsejalistel, täpsemalt lammastel ja kitsedel, esinev raske viirushaigus, mis levib eelkõige otsekontakti kaudu. Väikemäletsejaliste katkust tingitud haigestumus ja suremus võib olla väga suur, seda eelkõige piirkondades, kus kõnealune haigus esineb esimest korda, ning see võib oluliselt mõjutada põllumajandussektorit. Väikemäletsejaliste katk inimestele üle ei kandu. Väikemäletsejaliste katk on paljudes Aafrika, Lähis-Ida ja Aasia riikides endeemiline haigus ning loomatervise ja loomade heaolu seisukohast muret tekitav.

| (2) | Nõukogu direktiivis 92/119/EMÜ (3) on sätestatud üldmeetmed teatavate loomahaiguste, sealhulgas väikemäletsejaliste katku tõrjeks. Nende hulka kuuluvad tõrjemeetmed, mida tuleb võtta põllumajandusettevõttes väikemäletsejaliste katku kahtluse korral ja juhul, kui haiguse esinemine on leidnud kinnitust. Kõnealused tõrjemeetmed hõlmavad ka ohustatud ja järelevalvetsoonide kehtestamist selle haiguse puhangu kollete ümber ning muid täiendavaid meetmeid haiguse leviku tõkestamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu direktiivis 92/119/EMÜ (3) on sätestatud üldmeetmed teatavate loomahaiguste, sealhulgas väikemäletsejaliste katku tõrjeks. Nende hulka kuuluvad tõrjemeetmed, mida tuleb võtta põllumajandusettevõttes väikemäletsejaliste katku kahtluse korral ja juhul, kui haiguse esinemine on leidnud kinnitust. Kõnealused tõrjemeetmed hõlmavad ka ohustatud ja järelevalvetsoonide kehtestamist selle haiguse puhangu kollete ümber ning muid täiendavaid meetmeid haiguse leviku tõkestamiseks.

| (3) | 23. juunil 2018 teatas Bulgaaria komisjonile ja teistele liikmesriikidele väikemäletsejaliste katku puhangust Jamboli piirkonna Boljarovo omavalitsuses asuvas kolmes väikemäletsejalisi kasvatavas põllumajandusettevõttes, kelle väikemäletsejalisi karjatatakse koos. Teisest haiguspuhangust teatati 28. juunil 2018 Burgase piirkonnas. |
| --- | --- |

(3)

23. juunil 2018 teatas Bulgaaria komisjonile ja teistele liikmesriikidele väikemäletsejaliste katku puhangust Jamboli piirkonna Boljarovo omavalitsuses asuvas kolmes väikemäletsejalisi kasvatavas põllumajandusettevõttes, kelle väikemäletsejalisi karjatatakse koos. Teisest haiguspuhangust teatati 28. juunil 2018 Burgase piirkonnas.

| (4) | Bulgaaria on võtnud direktiiviga 92/119/EMÜ ette nähtud tõrjemeetmeid, eelkõige rakendanud nakatunud karjade hädatapmist, ning kõnealuse direktiivi kohaselt kehtestanud puhangupiirkondi ümbritsevad ohustatud ja järelevalvetsoonid. Samuti on tugevdatud järelevalvet nakatunud piirkondadega piirnevates omavalitsustes ning nendes omavalitsustes, mis asuvad piki liidu ja selliste kolmandate riikide piiri, kus esineb väikemäletsejaliste katku. |
| --- | --- |

(4)

Bulgaaria on võtnud direktiiviga 92/119/EMÜ ette nähtud tõrjemeetmeid, eelkõige rakendanud nakatunud karjade hädatapmist, ning kõnealuse direktiivi kohaselt kehtestanud puhangupiirkondi ümbritsevad ohustatud ja järelevalvetsoonid. Samuti on tugevdatud järelevalvet nakatunud piirkondadega piirnevates omavalitsustes ning nendes omavalitsustes, mis asuvad piki liidu ja selliste kolmandate riikide piiri, kus esineb väikemäletsejaliste katku.

| (5) | Selleks et vältida haiguse levikut Bulgaaria teistesse osadesse, teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse, võttis komisjon seejärel lisameetmena vastu komisjoni rakendusotsuse (EL) 2018/954, (4) millega nähakse ette ajutised kaitsemeetmed ja keelatakse väikemäletsejaliste lähetamine Bulgaaria Bolyarovo ja Elhovo omavalitsusüksustest Jamboli piirkonnas ja Sozopoli, Primorsko, Tsarevo, Malko Tarnovo ja Sredetsi omavalitsusüksustest Burgase piirkonnas ning kõnealuste piirkondade väikemäletsejalistest saadud teatavate toodete turule laskmine. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et vältida haiguse levikut Bulgaaria teistesse osadesse, teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse, võttis komisjon seejärel lisameetmena vastu komisjoni rakendusotsuse (EL) 2018/954, (4) millega nähakse ette ajutised kaitsemeetmed ja keelatakse väikemäletsejaliste lähetamine Bulgaaria Bolyarovo ja Elhovo omavalitsusüksustest Jamboli piirkonnas ja Sozopoli, Primorsko, Tsarevo, Malko Tarnovo ja Sredetsi omavalitsusüksustest Burgase piirkonnas ning kõnealuste piirkondade väikemäletsejalistest saadud teatavate toodete turule laskmine.

| (6) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2018/954 vastuvõtmise kuupäeva on Bulgaaria komisjonile teatanud viiest uuest väikemäletsejaliste katku puhangust selle liikmesriigi Jamboli piirkonnas asuvatel piirangutega aladel. |
| --- | --- |

(6)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2018/954 vastuvõtmise kuupäeva on Bulgaaria komisjonile teatanud viiest uuest väikemäletsejaliste katku puhangust selle liikmesriigi Jamboli piirkonnas asuvatel piirangutega aladel.

| (7) | 18. septembril 2018 teavitas Bulgaaria komisjoni ja teisi liikmesriike varem kinnitust leidnud väikemäletsejaliste katku puhangu kollete ümbruses läbiviidud seroloogilise seire tulemustest. Kõnealuse seire tulemuste kohaselt on piirangualadel asuvates ettevõtetes tuvastatud loomad, kellel on väikemäletsejaliste katku vastased antikehad, ilma et oleks teatatud katku kliinilistest avaldumisnähtudest. Mitu sellist põllumajandusettevõtet asub väga lähedal piirile kõnealuste piirangutega alade ja ülejäänud Bulgaaria territooriumi vahel, kus ei ole seni teatatud väikemäletsejaliste katku puhangutest. |
| --- | --- |

(7)

18. septembril 2018 teavitas Bulgaaria komisjoni ja teisi liikmesriike varem kinnitust leidnud väikemäletsejaliste katku puhangu kollete ümbruses läbiviidud seroloogilise seire tulemustest. Kõnealuse seire tulemuste kohaselt on piirangualadel asuvates ettevõtetes tuvastatud loomad, kellel on väikemäletsejaliste katku vastased antikehad, ilma et oleks teatatud katku kliinilistest avaldumisnähtudest. Mitu sellist põllumajandusettevõtet asub väga lähedal piirile kõnealuste piirangutega alade ja ülejäänud Bulgaaria territooriumi vahel, kus ei ole seni teatatud väikemäletsejaliste katku puhangutest.

| (8) | Seropositiivsete loomade asukoha ja kliiniliste avaldumisnähtude puudumise tõttu on vaja laiendada piirkonda, kus kohaldatakse täiendavaid väikemäletsejaliste katku levikut tõkestavaid kaitsemeetmeid, ning rakendada täiendavaid kaitsemeetmeid kõnealuse uue ala piires, et keelata väikemäletsejate ja teatavate väikemäletsejalistelt saadud toodete saadetiste lähetamine, et hoida ära väikemäletsejaliste katku võimalikku levikut. Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2018/954 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seropositiivsete loomade asukoha ja kliiniliste avaldumisnähtude puudumise tõttu on vaja laiendada piirkonda, kus kohaldatakse täiendavaid väikemäletsejaliste katku levikut tõkestavaid kaitsemeetmeid, ning rakendada täiendavaid kaitsemeetmeid kõnealuse uue ala piires, et keelata väikemäletsejate ja teatavate väikemäletsejalistelt saadud toodete saadetiste lähetamine, et hoida ära väikemäletsejaliste katku võimalikku levikut. Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2018/954 vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsusse (EL) 2018/954 lisatakse artikli 3 järele järgmine artikkel 3a:

„Artikkel 3a

1.   Bulgaaria keelab lisas loetletud piirkondades järgmiste kaupade saatmise:

| a) | väikemäletsejalised; |
| --- | --- |

a)

väikemäletsejalised;

| b) | väikemäletsejaliste sperma, munarakud ja embrüod. |
| --- | --- |

b)

väikemäletsejaliste sperma, munarakud ja embrüod.

2.   Erandina käesoleva artikli punktis 1 sätestatud keelust võib pädev asutus lubada väikemäletsejate liikumist lisas loetletud piirkondades tingimusel, et päritoluettevõtte suhtes ei kohaldata ühtegi direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut seoses väikemäletsejaliste katkuga ja et väikemäletsejalised vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | kõiki päritoluettevõttes olevaid väikemäletsejaid kontrolliti lähetamispäeval kliiniliselt ning neil ei esinenud väikemäletsejaliste katku kliinilisi sümptomeid; |
| --- | --- |

a)

kõiki päritoluettevõttes olevaid väikemäletsejaid kontrolliti lähetamispäeval kliiniliselt ning neil ei esinenud väikemäletsejaliste katku kliinilisi sümptomeid;

| b) | väikemäletsejad saadetakse viivitamatu tapmise eesmärgil otse pädeva asutuse määratud tapamajja, mis asub lisas loetletud alal; |
| --- | --- |

b)

väikemäletsejad saadetakse viivitamatu tapmise eesmärgil otse pädeva asutuse määratud tapamajja, mis asub lisas loetletud alal;

| c) | väikemäletsejatele on kuni seitse päeva enne lähetuskuupäeva tehtud väikemäletsejaliste katku antikehade avastamiseks diagnostiline test, mille tulemus oli negatiivne; |
| --- | --- |

c)

väikemäletsejatele on kuni seitse päeva enne lähetuskuupäeva tehtud väikemäletsejaliste katku antikehade avastamiseks diagnostiline test, mille tulemus oli negatiivne;

| d) | kuni 14 päeva enne lähetamist viidi päritoluettevõttes läbi seroloogiline uuring, mis hõlmas proovide võtmist piisavalt arvult väikemäletsejalistelt, et 5 % seropositiivsete väikemäletsejaliste tuvastamine oleks tagatud 95 % kindlusega, ning selle tulemus oli negatiivne.“ |
| --- | --- |

d)

kuni 14 päeva enne lähetamist viidi päritoluettevõttes läbi seroloogiline uuring, mis hõlmas proovide võtmist piisavalt arvult väikemäletsejalistelt, et 5 % seropositiivsete väikemäletsejaliste tuvastamine oleks tagatud 95 % kindlusega, ning selle tulemus oli negatiivne.“

Artikkel 2

Rakendusotsuse (EL) 2018/954 lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile.

Brüssel, 8. oktoober 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  Nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/119/EMÜ, millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega (EÜT L 62, 15.3.1993, lk 69).

3

(4)  Komisjoni 4. juuli 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/954, millega kehtestatakse teatavad kaitsemeetmed, et tõkestada väikemäletsejaliste katku levikut Bulgaarias (ELT L 168, 5.7.2018, lk 7).

4

---

LISA

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| — | Jamboli piirkond, |
| --- | --- |

—

Jamboli piirkond,

| — | Burgasi piirkond, |
| --- | --- |

—

Burgasi piirkond,

| — | Haskovo piirkond. |
| --- | --- |

—

Haskovo piirkond.

---