# Eiropas Savienības L 277/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 277 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 7. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 277

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 7. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1624 (2018. gada 23. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām, standarta veidlapām un veidnēm informācijas sniegšanai kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējuma plānu vajadzībām un atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1066 (
  1
  ) | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1624 (2018. gada 23. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām, standarta veidlapām un veidnēm informācijas sniegšanai kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējuma plānu vajadzībām un atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1066 (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 7.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 277/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1624

(2018. gada 23. oktobris),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām, standarta veidlapām un veidnēm informācijas sniegšanai kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējuma plānu vajadzībām un atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1066

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/59/ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/1066 (2) ir noteikta procedūra un ieviests veidņu minimuma kopums, lai kredītiestādes un ieguldījumu brokeru sabiedrības (“finanšu iestādes”) noregulējuma iestādēm sniegtu informāciju nolūkā sagatavot un īstenot iestāžu noregulējuma plānus. Kopš Īstenošanas regulas (ES) 2016/1066 pieņemšanas noregulējuma iestādes ir guvušas pieredzi noregulējuma plānošanas jomā. Ņemot vērā šo pieredzi, ir jāatjaunina veidņu minimuma kopums informācijas ievākšanai noregulējuma plānošanas nolūkos. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/1066 (2) ir noteikta procedūra un ieviests veidņu minimuma kopums, lai kredītiestādes un ieguldījumu brokeru sabiedrības (“finanšu iestādes”) noregulējuma iestādēm sniegtu informāciju nolūkā sagatavot un īstenot iestāžu noregulējuma plānus. Kopš Īstenošanas regulas (ES) 2016/1066 pieņemšanas noregulējuma iestādes ir guvušas pieredzi noregulējuma plānošanas jomā. Ņemot vērā šo pieredzi, ir jāatjaunina veidņu minimuma kopums informācijas ievākšanai noregulējuma plānošanas nolūkos.

| (2) | Īstenošanas regulas (ES) 2016/1066 mērķis ir arī izstrādāt procedūru un veidņu minimuma kopumu informācijai, ko finanšu iestādes sniedz noregulējuma iestādēm, tādā veidā, kas ļauj noregulējuma iestādēm konsekventi vākt šādu informāciju visā Savienībā un atvieglot informācijas apmaiņu starp attiecīgajām iestādēm. Taču pieredze ir apliecinājusi, ka saskaņota pieeja šādas informācijas vākšanai ir īstenota tikai daļēji. Tāpēc ir nepieciešams nodrošināt, ka noregulējuma iestādes visā Savienībā regulāri ievāc minimālo pamatinformāciju saistībā ar finanšu iestādi vai grupu. Tas neliedz noregulējuma iestādei vākt jebkādu papildu informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu, lai sagatavotu un īstenotu noregulējuma plānus vai noteiktu, kā minēts Direktīvas 2014/59/ES 4. pantā, vienkāršotus informēšanas pienākumus. |
| --- | --- |

(2)

Īstenošanas regulas (ES) 2016/1066 mērķis ir arī izstrādāt procedūru un veidņu minimuma kopumu informācijai, ko finanšu iestādes sniedz noregulējuma iestādēm, tādā veidā, kas ļauj noregulējuma iestādēm konsekventi vākt šādu informāciju visā Savienībā un atvieglot informācijas apmaiņu starp attiecīgajām iestādēm. Taču pieredze ir apliecinājusi, ka saskaņota pieeja šādas informācijas vākšanai ir īstenota tikai daļēji. Tāpēc ir nepieciešams nodrošināt, ka noregulējuma iestādes visā Savienībā regulāri ievāc minimālo pamatinformāciju saistībā ar finanšu iestādi vai grupu. Tas neliedz noregulējuma iestādei vākt jebkādu papildu informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu, lai sagatavotu un īstenotu noregulējuma plānus vai noteiktu, kā minēts Direktīvas 2014/59/ES 4. pantā, vienkāršotus informēšanas pienākumus.

| (3) | Lai nodrošinātu, ka noregulējuma plāni ir balstīti uz datu minimālo kopumu, kam ir konsekventi augsta kvalitāte un precizitāte, ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/1066 ieviestajās pārskata veidnēs noteiktie datu posteņi būtu jāpārveido vienotā datu punkta modelī, kā tiek praktizēts uzraudzības pārskatu sniegšanā. Vienotajam datu punktu modelim būtu jāsastāv no strukturāla datu posteņu atveidojuma un jāidentificē visas būtiskās darījumdarbības koncepcijas, lai panāktu vienotu ziņošanu noregulējuma plānošanai, un tam būtu jāietver visas attiecīgās specifikācijas, kas vajadzīgas, lai turpmāk attīstītu vienotus IT pārskatu sniegšanas risinājumus. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu, ka noregulējuma plāni ir balstīti uz datu minimālo kopumu, kam ir konsekventi augsta kvalitāte un precizitāte, ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/1066 ieviestajās pārskata veidnēs noteiktie datu posteņi būtu jāpārveido vienotā datu punkta modelī, kā tiek praktizēts uzraudzības pārskatu sniegšanā. Vienotajam datu punktu modelim būtu jāsastāv no strukturāla datu posteņu atveidojuma un jāidentificē visas būtiskās darījumdarbības koncepcijas, lai panāktu vienotu ziņošanu noregulējuma plānošanai, un tam būtu jāietver visas attiecīgās specifikācijas, kas vajadzīgas, lai turpmāk attīstītu vienotus IT pārskatu sniegšanas risinājumus.

| (4) | Lai nodrošinātu finanšu iestāžu ziņoto datu posteņu kvalitāti, konsekvenci un precizitāti, datu posteņiem būtu jāpiemēro kopīgi validācijas noteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu finanšu iestāžu ziņoto datu posteņu kvalitāti, konsekvenci un precizitāti, datu posteņiem būtu jāpiemēro kopīgi validācijas noteikumi.

| (5) | Validācijas noteikumi un datu punktu definīcijas to būtības dēļ tiek regulāri atjaunināti, lai nodrošinātu, ka tie vienmēr atbilst piemērojamajām regulatīvajām, analītiskajām un informācijas tehnoloģiju prasībām. Tomēr laiks, kas pašlaik nepieciešams, lai pieņemtu un publicētu detalizētu vienoto datu punktu modeli un validācijas noteikumus, nozīmē, ka nav iespējams pietiekami ātri un laicīgi veikt izmaiņas, ar kurām tiktu nodrošināta pastāvīga vienotas informācijas sniegšana attiecībā uz noregulējuma plāniem Savienībā. Tāpēc būtu jānosaka stingri kvalitātes kritēriji attiecībā uz detalizētu vienoto datu punktu modeli un detalizētiem kopīgajiem validācijas noteikumiem, ko Eiropas Banku iestāde (EBI) elektroniski publicēs savā tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

(5)

Validācijas noteikumi un datu punktu definīcijas to būtības dēļ tiek regulāri atjaunināti, lai nodrošinātu, ka tie vienmēr atbilst piemērojamajām regulatīvajām, analītiskajām un informācijas tehnoloģiju prasībām. Tomēr laiks, kas pašlaik nepieciešams, lai pieņemtu un publicētu detalizētu vienoto datu punktu modeli un validācijas noteikumus, nozīmē, ka nav iespējams pietiekami ātri un laicīgi veikt izmaiņas, ar kurām tiktu nodrošināta pastāvīga vienotas informācijas sniegšana attiecībā uz noregulējuma plāniem Savienībā. Tāpēc būtu jānosaka stingri kvalitātes kritēriji attiecībā uz detalizētu vienoto datu punktu modeli un detalizētiem kopīgajiem validācijas noteikumiem, ko Eiropas Banku iestāde (EBI) elektroniski publicēs savā tīmekļa vietnē.

| (6) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 11. panta 2. punktu kompetentajām un noregulējuma iestādēm būtu jāsadarbojas, lai mazinātu gadījumus, kad prasības sniegt informāciju tiek noteiktas atkārtoti. Šajā nolūkā Īstenošanas regulā (ES) 2016/1066 ir paredzēta sadarbības procedūra starp kompetentajām un noregulējuma iestādēm, kas būtu jāsaglabā, lai kompetentās un noregulējuma iestādes kopīgi pārbaudītu, vai kompetentajai iestādei jau ir daļēji vai pilnībā pieejama prasītā informācija. Ja kompetentajai iestādei informācija ir pieejama, tai šāda informācija būtu tieši jānosūta noregulējuma iestādei. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 11. panta 2. punktu kompetentajām un noregulējuma iestādēm būtu jāsadarbojas, lai mazinātu gadījumus, kad prasības sniegt informāciju tiek noteiktas atkārtoti. Šajā nolūkā Īstenošanas regulā (ES) 2016/1066 ir paredzēta sadarbības procedūra starp kompetentajām un noregulējuma iestādēm, kas būtu jāsaglabā, lai kompetentās un noregulējuma iestādes kopīgi pārbaudītu, vai kompetentajai iestādei jau ir daļēji vai pilnībā pieejama prasītā informācija. Ja kompetentajai iestādei informācija ir pieejama, tai šāda informācija būtu tieši jānosūta noregulējuma iestādei.

| (7) | Ņemot vērā Īstenošanas regulā (ES) 2016/1066 nepieciešamo grozījumu apmēru, juridiskās noteiktības un skaidrības nolūkos ir vēlams pieņemt jaunu īstenošanas regulu un attiecīgi atcelt Īstenošanas regulu (ES) 2016/1066. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā Īstenošanas regulā (ES) 2016/1066 nepieciešamo grozījumu apmēru, juridiskās noteiktības un skaidrības nolūkos ir vēlams pieņemt jaunu īstenošanas regulu un attiecīgi atcelt Īstenošanas regulu (ES) 2016/1066.

| (8) | Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehniskajiem standartiem, ko Komisijai iesniedza EBI. |
| --- | --- |

(8)

Šī regula ir balstīta uz īstenošanas tehniskajiem standartiem, ko Komisijai iesniedza EBI.

| (9) | EBI ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehniskajiem standartiem, uz kuriem ir balstīta šī regula, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu, |
| --- | --- |

(9)

EBI ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehniskajiem standartiem, uz kuriem ir balstīta šī regula, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu nosaka īstenošanas tehniskos standartus, paredzot procedūras un standarta veidņu minimālo kopumu, lai noregulējuma iestādēm iesniegtu informāciju, kas nepieciešama individuālu noregulējuma plānu sagatavošanai un īstenošanai saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 11. pantu un grupu noregulējuma plāniem saskaņā ar minētās direktīvas 13. pantu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “noregulējuma vienība” ir viena no šādām vienībām:






  a) | vienība, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ko noregulējuma iestāde saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 12. pantu ir identificējusi kā vienību, attiecībā uz kuru noregulējuma plānā ir paredzēta noregulējuma darbība; vai |
| --- | --- | --- |

1)

“noregulējuma vienība” ir viena no šādām vienībām:

a)

vienība, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ko noregulējuma iestāde saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 12. pantu ir identificējusi kā vienību, attiecībā uz kuru noregulējuma plānā ir paredzēta noregulējuma darbība; vai

| b) | finanšu iestāde, kas nav daļa no grupas, kam piemēro konsolidētu uzraudzību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (4) 111. un 112. pantu, un attiecībā uz kuru noregulējuma plānā, kurš izstrādāts saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 10. pantu, ir paredzēta noregulējuma darbība; |
| --- | --- |

b)

finanšu iestāde, kas nav daļa no grupas, kam piemēro konsolidētu uzraudzību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (4) 111. un 112. pantu, un attiecībā uz kuru noregulējuma plānā, kurš izstrādāts saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 10. pantu, ir paredzēta noregulējuma darbība;

4

| 2) | “noregulējuma grupa” ir viena no šādām struktūrām:






  a) | noregulējuma vienība un tās meitasuzņēmumi, kas nav:






  i) | pašas noregulējuma vienības; vai |
| --- | --- | --- | --- |

2)

“noregulējuma grupa” ir viena no šādām struktūrām:

a)

noregulējuma vienība un tās meitasuzņēmumi, kas nav:

i)

pašas noregulējuma vienības; vai

| ii) | citu noregulējuma vienību meitasuzņēmumi; vai |
| --- | --- |

ii)

citu noregulējuma vienību meitasuzņēmumi; vai

| iii) | vienības, kas veic uzņēmējdarbību trešajā valstī un nav iekļautas noregulējuma grupā saskaņā ar noregulējuma plānu, un to meitasuzņēmumi; |
| --- | --- |

iii)

vienības, kas veic uzņēmējdarbību trešajā valstī un nav iekļautas noregulējuma grupā saskaņā ar noregulējuma plānu, un to meitasuzņēmumi;

| b) | kredītiestādes, kas ir pastāvīgi saistītas ar centrālo iestādi, centrālā iestāde un jebkura iestāde, kas ir centrālās iestādes kontrolē, ja kāda no minētajām vienībām ir noregulējuma vienība; |
| --- | --- |

b)

kredītiestādes, kas ir pastāvīgi saistītas ar centrālo iestādi, centrālā iestāde un jebkura iestāde, kas ir centrālās iestādes kontrolē, ja kāda no minētajām vienībām ir noregulējuma vienība;

| 3) | “grupas finanšu iestāde” ir grupas vienība, kas ir kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība; |
| --- | --- |

3)

“grupas finanšu iestāde” ir grupas vienība, kas ir kredītiestāde vai ieguldījumu brokeru sabiedrība;

| 4) | “attiecīgā juridiskā persona” ir grupas vienība, kas vai nu:






  a) | veic kritiski svarīgas funkcijas; vai |
| --- | --- | --- |

4)

“attiecīgā juridiskā persona” ir grupas vienība, kas vai nu:

a)

veic kritiski svarīgas funkcijas; vai

| b) | pārstāv vai nodrošina vairāk nekā 5 % no:






  i) | grupas kopējās riska darījumu vērtības, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (5) 92. panta 3. punktā; vai |
| --- | --- | --- |

b)

pārstāv vai nodrošina vairāk nekā 5 % no:

i)

grupas kopējās riska darījumu vērtības, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (5) 92. panta 3. punktā; vai

5

| ii) | grupas sviras rādītāja kopējās riska darījumu vērtības mēra, kas minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. panta 4. punktā; vai |
| --- | --- |

ii)

grupas sviras rādītāja kopējās riska darījumu vērtības mēra, kas minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. panta 4. punktā; vai

| iii) | grupas darbības ieņēmumiem konsolidēti. |
| --- | --- |

iii)

grupas darbības ieņēmumiem konsolidēti.

3. pants

Pamatinformācijas sniegšana individuālo un grupu noregulējuma plānu nolūkā

1.   Finanšu iestādes un – grupu gadījumā – Savienības mātesuzņēmumi vai nu tieši, vai ar kompetentās iestādes starpniecību iesniedz noregulējuma iestādēm I pielikumā noteiktajās veidnēs minēto informāciju saskaņā ar informācijas konsolidācijas līmeni, biežumu un formātu, kā noteikts attiecīgi 4., 5. un 6. pantā, un saskaņā ar II pielikumā minētajiem norādījumiem.

2.   Ja noregulējuma iestāde vai – grupu gadījumā – grupas līmeņa noregulējuma iestāde piemēro vienkāršotus pienākumus saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 4. pantu, tā attiecīgās iestādes vai Savienības mātesuzņēmumus informē par to, kāda informācija nav jāiekļauj šī panta 1. punktā minētās informācijas sniegšanā. Tā norāda uz attiecīgo informāciju, atsaucoties uz I pielikumā iekļautajām veidnēm.

4. pants

Informācijas konsolidācijas līmenis

1.   Finanšu iestādes, kas nav daļa no grupas, individuāli iesniedz 3. panta 1. punktā minēto informāciju, izņemot I pielikuma Z 07.02. un Z 04.00. veidnē minēto informāciju.

2.   Grupu gadījumā Savienības mātesuzņēmumi iesniedz 3. panta 1. punktā minēto informāciju saskaņā ar šādu specifikāciju:

| a) | I pielikuma Z 01.00. veidnē minēto informāciju saistībā ar:






  i) | tās konsolidētajos finanšu pārskatos iekļautajām grupas vienībām, kas pārsniedz 0,5 % no grupas kopējiem aktīviem vai kopējām saistībām; |
| --- | --- | --- |

a)

I pielikuma Z 01.00. veidnē minēto informāciju saistībā ar:

i)

tās konsolidētajos finanšu pārskatos iekļautajām grupas vienībām, kas pārsniedz 0,5 % no grupas kopējiem aktīviem vai kopējām saistībām;

| ii) | grupas finanšu iestādēm, kas pārsniedz 0,5 % no kopējās riska darījumu vērtības vai 0,5 % no grupas kopējā pirmā līmeņa pamata kapitāla, pamatojoties uz Savienības mātesuzņēmuma konsolidēto finanšu stāvokli; |
| --- | --- |

ii)

grupas finanšu iestādēm, kas pārsniedz 0,5 % no kopējās riska darījumu vērtības vai 0,5 % no grupas kopējā pirmā līmeņa pamata kapitāla, pamatojoties uz Savienības mātesuzņēmuma konsolidēto finanšu stāvokli;

| iii) | grupas vienībām, kas veic kritiski svarīgas funkcijas; |
| --- | --- |

iii)

grupas vienībām, kas veic kritiski svarīgas funkcijas;

| b) | I pielikuma Z 02.00. un Z 03.00. veidnē minēto informāciju:






  i) | Savienības mātesuzņēmuma līmenī vai, ja atšķiras, individuāli katras noregulējuma vienības līmenī; |
| --- | --- | --- |

b)

I pielikuma Z 02.00. un Z 03.00. veidnē minēto informāciju:

i)

Savienības mātesuzņēmuma līmenī vai, ja atšķiras, individuāli katras noregulējuma vienības līmenī;

| ii) | individuāli katras grupas finanšu iestādes līmenī, kas ir attiecīgā juridiskā persona un neiekļaujas i) punkta darbības jomā, izņemot gadījumus, kad noregulējuma iestāde attiecīgajai finanšu iestādei ir pilnībā atcēlusi individuālās minimuma prasības piemērošanu pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 11. vai 12. punktu; |
| --- | --- |

ii)

individuāli katras grupas finanšu iestādes līmenī, kas ir attiecīgā juridiskā persona un neiekļaujas i) punkta darbības jomā, izņemot gadījumus, kad noregulējuma iestāde attiecīgajai finanšu iestādei ir pilnībā atcēlusi individuālās minimuma prasības piemērošanu pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 11. vai 12. punktu;

| iii) | Savienības mātesuzņēmuma līmenī konsolidēti vai, ja atšķiras, katras noregulējuma vienības līmenī, pamatojoties uz noregulējuma grupas konsolidēto finanšu stāvokli; |
| --- | --- |

iii)

Savienības mātesuzņēmuma līmenī konsolidēti vai, ja atšķiras, katras noregulējuma vienības līmenī, pamatojoties uz noregulējuma grupas konsolidēto finanšu stāvokli;

| c) | I pielikuma Z 04.00. veidnē minēto informāciju saistībā ar savstarpējām finansiālajām saiknēm starp visām attiecīgajām juridiskajām personām; |
| --- | --- |

c)

I pielikuma Z 04.00. veidnē minēto informāciju saistībā ar savstarpējām finansiālajām saiknēm starp visām attiecīgajām juridiskajām personām;

| d) | I pielikuma Z 05.01. un Z 05.02. veidnē minēto informāciju:






  i) | Savienības mātesuzņēmuma līmenī vai, ja atšķiras, individuāli katras noregulējuma vienības līmenī; |
| --- | --- | --- |

d)

I pielikuma Z 05.01. un Z 05.02. veidnē minēto informāciju:

i)

Savienības mātesuzņēmuma līmenī vai, ja atšķiras, individuāli katras noregulējuma vienības līmenī;

| ii) | Savienības mātesuzņēmuma līmenī konsolidēti vai, ja atšķiras, katras noregulējuma vienības līmenī, pamatojoties uz noregulējuma grupas konsolidēto finanšu stāvokli; |
| --- | --- |

ii)

Savienības mātesuzņēmuma līmenī konsolidēti vai, ja atšķiras, katras noregulējuma vienības līmenī, pamatojoties uz noregulējuma grupas konsolidēto finanšu stāvokli;

| e) | I pielikuma Z 06.00. veidnē minēto informāciju Savienības mātesuzņēmuma līmenī konsolidēti saistībā ar visām kredītiestādēm, kuras ir attiecīgās juridiskās personas; |
| --- | --- |

e)

I pielikuma Z 06.00. veidnē minēto informāciju Savienības mātesuzņēmuma līmenī konsolidēti saistībā ar visām kredītiestādēm, kuras ir attiecīgās juridiskās personas;

| f) | I pielikuma Z 07.01. veidnē minēto informāciju atsevišķi par katru dalībvalsti, kurā grupa darbojas; |
| --- | --- |

f)

I pielikuma Z 07.01. veidnē minēto informāciju atsevišķi par katru dalībvalsti, kurā grupa darbojas;

| g) | I pielikuma Z 07.02., Z 07.03. un Z 07.04. veidnē minēto informāciju saistībā ar jebkuras grupas vienības kritiski svarīgām funkcijām un galvenajām darbības jomām; |
| --- | --- |

g)

I pielikuma Z 07.02., Z 07.03. un Z 07.04. veidnē minēto informāciju saistībā ar jebkuras grupas vienības kritiski svarīgām funkcijām un galvenajām darbības jomām;

| h) | I pielikuma Z 08.00. veidnē minēto informāciju saistībā ar jebkādiem kritiski svarīgiem pakalpojumiem, ko sniedz jebkurai I pielikuma Z 01.00. veidnē iekļautai grupas vienībai; |
| --- | --- |

h)

I pielikuma Z 08.00. veidnē minēto informāciju saistībā ar jebkādiem kritiski svarīgiem pakalpojumiem, ko sniedz jebkurai I pielikuma Z 01.00. veidnē iekļautai grupas vienībai;

| i) | I pielikuma Z 09.00. veidnē minēto informāciju saistībā ar visām finanšu tirgus infrastruktūrām, kuru traucējumi ievērojami sarežģītu vai kavētu jebkuru Z 07.02. veidnē minētu kritiski svarīgu funkciju veikšanu; |
| --- | --- |

i)

I pielikuma Z 09.00. veidnē minēto informāciju saistībā ar visām finanšu tirgus infrastruktūrām, kuru traucējumi ievērojami sarežģītu vai kavētu jebkuru Z 07.02. veidnē minētu kritiski svarīgu funkciju veikšanu;

| j) | I pielikuma Z 10.01. un Z 10.02. veidnē minēto informāciju saistībā ar jebkādām kritiski svarīgām informācijas sistēmām grupā. |
| --- | --- |

j)

I pielikuma Z 10.01. un Z 10.02. veidnē minēto informāciju saistībā ar jebkādām kritiski svarīgām informācijas sistēmām grupā.

5. pants

Biežums, atsauces datumi un nosūtīšanas datumi

1.   Finanšu iestādes iesniedz 3. panta 1. punktā minēto informāciju, vēlākais, līdz 30. aprīlim katru gadu attiecībā uz iepriekšējā kalendārā gada vai attiecīgā finanšu gada pēdējo dienu. Ja 30. aprīlis nav darba diena, informāciju sniedz nākamajā darba dienā.

2.   Noregulējuma iestādes sniedz nepieciešamo kontaktinformāciju informācijas iesniegšanai noregulējuma iestādē vai – attiecīgā gadījumā – kompetentajā iestādē.

3.   Finanšu iestādes var iesniegt nerevidētus datus. Ja revidētie dati atšķiras no iesniegtajiem nerevidētajiem datiem, pārskatītos revidētos datus iesniedz bez liekas kavēšanās. Nerevidēti dati ir dati, par kuriem nav sniegts ārēja revidenta atzinums, savukārt revidēti dati ir dati, kuru revīziju ir veicis ārējs revidents, sniedzot revīzijas atzinumu.

4.   Iesniegto pārskatu korekcijas iesniedz bez nepamatotas kavēšanās.

6. pants

Informācijas iesniegšanas formāts

1.   Finanšu iestādes vai – grupu gadījumā – Savienības mātesuzņēmumi iesniedz 3. panta 1. punktā minēto informāciju datu apmaiņas formātos un atveidojumos, kurus noteikušas noregulējuma iestādes, un ievēro datu punktu definīcijas, kas iekļautas III pielikumā noteiktajā vienotajā datu punktu modelī, un IV pielikumā noteiktos validācijas noteikumus, kā arī šādas specifikācijas:

| a) | informāciju, kas nav nepieciešama vai nav piemērojama, neiekļauj nosūtamajos datos; |
| --- | --- |

a)

informāciju, kas nav nepieciešama vai nav piemērojama, neiekļauj nosūtamajos datos;

| b) | skaitliskas vērtības iesniedz kā faktus, ievērojot turpmāko:






  i) | datu punktus ar datu tipu “monetārā summa” iesniedz, izmantojot minimuma precizitāti, kas izteikta tūkstošos; |
| --- | --- | --- |

b)

skaitliskas vērtības iesniedz kā faktus, ievērojot turpmāko:

i)

datu punktus ar datu tipu “monetārā summa” iesniedz, izmantojot minimuma precizitāti, kas izteikta tūkstošos;

| ii) | datu punktus ar datu tipu “procenti” izsaka relatīvajās vienībās ar minimuma precizitāti, kas izteikta ar četriem cipariem aiz komata; |
| --- | --- |

ii)

datu punktus ar datu tipu “procenti” izsaka relatīvajās vienībās ar minimuma precizitāti, kas izteikta ar četriem cipariem aiz komata;

| iii) | datu punktus ar datu tipu “vesels skaitlis” iesniedz bez cipariem aiz komata un ar precizitāti, kas izteikta vienos. |
| --- | --- |

iii)

datu punktus ar datu tipu “vesels skaitlis” iesniedz bez cipariem aiz komata un ar precizitāti, kas izteikta vienos.

2.   Datus, ko iesniedz finanšu iestādes vai – grupu gadījumā – Savienības mātesuzņēmumi, saista ar šādu informāciju:

| a) | iesniegšanas atsauces datums; |
| --- | --- |

a)

iesniegšanas atsauces datums;

| b) | pārskata sniegšanas valūta; |
| --- | --- |

b)

pārskata sniegšanas valūta;

| c) | piemērojamie grāmatvedības standarti; |
| --- | --- |

c)

piemērojamie grāmatvedības standarti;

| d) | pārskatu sniedzošās vienības identifikators; |
| --- | --- |

d)

pārskatu sniedzošās vienības identifikators;

| e) | informācijas konsolidācijas līmenis saskaņā ar 4. pantu. |
| --- | --- |

e)

informācijas konsolidācijas līmenis saskaņā ar 4. pantu.

7. pants

Papildu informācijas sniegšana individuālo vai grupu noregulējuma plānu nolūkā

1.   Ja noregulējuma iestāde vai grupas līmeņa noregulējuma iestāde uzskata, ka noregulējuma plānu sagatavošanas un īstenošanas nolūkos ir nepieciešama informācija, kas nav minēta nevienā I pielikuma veidnē, vai ja formāts, kurā kompetentā iestāde sniedz papildu informāciju saskaņā ar 8. panta 2. punktu, nav piemērots noregulējuma plānu sagatavošanas vai īstenošanas nolūkiem, noregulējuma iestāde pieprasa šādu informāciju no finanšu iestādes vai no Savienības mātesuzņēmuma.

2.   Pieprasījuma nolūkos saskaņā ar 1. punktu noregulējuma iestāde:

| a) | identificē sniedzamo papildu informāciju; |
| --- | --- |

a)

identificē sniedzamo papildu informāciju;

| b) | norāda, ņemot vērā prasītās informācijas apjomu un sarežģītību, piemērotu laika grafiku, kurā finanšu iestādei vai – grupu gadījumā – Savienības mātesuzņēmumam jāsniedz informācija noregulējuma iestādei; |
| --- | --- |

b)

norāda, ņemot vērā prasītās informācijas apjomu un sarežģītību, piemērotu laika grafiku, kurā finanšu iestādei vai – grupu gadījumā – Savienības mātesuzņēmumam jāsniedz informācija noregulējuma iestādei;

| c) | norāda formātu, kas finanšu iestādēm vai – grupu gadījumā – Savienības mātesuzņēmumiem jāizmanto, lai sniegtu informāciju noregulējuma iestādei; |
| --- | --- |

c)

norāda formātu, kas finanšu iestādēm vai – grupu gadījumā – Savienības mātesuzņēmumiem jāizmanto, lai sniegtu informāciju noregulējuma iestādei;

| d) | norāda, vai informācija ir jāaizpilda individuālā vai grupas līmenī un vai tās darbības joma ir vietēja, Savienības mēroga vai globāla; |
| --- | --- |

d)

norāda, vai informācija ir jāaizpilda individuālā vai grupas līmenī un vai tās darbības joma ir vietēja, Savienības mēroga vai globāla;

| e) | norāda nepieciešamo kontaktinformāciju papildu informācijas sniegšanai. |
| --- | --- |

e)

norāda nepieciešamo kontaktinformāciju papildu informācijas sniegšanai.

8. pants

Sadarbība starp kompetentajām un noregulējuma iestādēm

1.   Kompetentās un noregulējuma iestādes kopīgi pārbauda, vai informācija, kas saskaņā ar 3. panta 1. punktu un 7. pantu jāiesniedz noregulējuma iestādēm, jau ir daļēji vai pilnībā pieejama kompetentajai iestādei.

2.   Ja visa informācija vai tās daļa jau ir pieejama kompetentajai iestādei, tā šo informāciju laikus sniedz noregulējuma iestādei.

3.   Panta 2. punktā minētajā gadījumā noregulējuma iestādes nodrošina, ka finanšu iestādes vai – grupu gadījumā – Savienības mātesuzņēmumi ir informēti par to, kura informācija ir jāiekļauj, iesniedzot informāciju saskaņā ar 3. panta 1. punktu. Tās norāda uz attiecīgo informāciju, atsaucoties uz I pielikumā sniegtajām veidnēm.

9. pants

Pārejas periods

1.   Atkāpjoties no 5. panta 1. punkta, attiecībā uz finanšu gadu, kas beidzas kādā no datumiem starp 2018. gada 1. janvāri un 31. decembri, nosūtīšanas datums ir, vēlākais, 2019. gada 31. maijs.

2.   Atkāpjoties no 5. panta 1. punkta, attiecībā uz finanšu gadu, kas beidzas kādā no datumiem starp 2019. gada 1. janvāri un 31. decembri, nosūtīšanas datums ir, vēlākais, 2020. gada 30. aprīlis.

10. pants

Atcelšana

Īstenošanas regulu (ES) 2016/1066 atceļ.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 23. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.

1

(2)  Komisijas 2016. gada 17. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2016/1066, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām, standarta veidlapām un veidnēm informācijas sniegšanai kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējuma plānu vajadzībām (OV L 181, 6.7.2016., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

NOREGULĒJUMA VEIDNES

| Veidnes numurs | Veidnes kods | Veidnes / veidņu grupas nosaukums | Saīsinātais nosaukums |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INFORMĀCIJA PAR VIENĪBU, GRUPAS STRUKTŪRA UN PAKĻAUTĪBA | |
| 1 | Z 01.00 | Organizatoriskā struktūra | ORG |
| | | INFORMĀCIJA PAR BILANCES UN ĀRPUSBILANCES POSTEŅIEM | |
| 2 | Z 02.00 | Saistību struktūra | LIAB |
| 3 | Z 03.00 | Pašu kapitāla prasības | OWN |
| 4 | Z 04.00 | Grupas iekšējās finansiālās saiknes | IFC |
| 5,1 | Z 05.01 | Nozīmīgākie darījumu partneri (saistības) | MCP 1 |
| 5,2 | Z 05.02 | Nozīmīgākie darījumu partneri (ārpusbilances) | MCP 2 |
| 6 | Z 06.00 | Noguldījumu apdrošināšana | DIS |
| | | PAMATDARBĪBAS VIRZIENI, KRITISKI SVARĪGAS FUNKCIJAS UN SAISTĪTĀS INFORMĀCIJAS SISTĒMAS UN FINANŠU TIRGUS INFRASTRUKTŪRAS | |
| | | Kritiski svarīgas funkcijas un pamatdarbības virzieni (galvenās darbības jomas) | |
| 7,1 | Z 07.01 | Ekonomisko funkciju kritiskā svarīguma novērtējums | FUNC 1 |
| 7,2 | Z 07.02 | Kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana ar juridiskajām personām | FUNC 2 |
| 7,3 | Z 07.03 | Pamatdarbības virzienu sasaistīšana ar juridiskajām personām | FUNC 3 |
| 7,4 | Z 07.04 | Kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana ar pamatdarbības virzieniem (galvenajām darbības jomām) | FUNC 4 |
| 8 | Z 08.00 | Kritiski svarīgi pakalpojumi | SERV |
| | | Finanšu tirgus infrastruktūras pakalpojumi — sniedzēji un lietotāji | |
| 9 | Z 09.00 | Finanšu tirgus infrastruktūras pakalpojumi — sniedzēji un lietotāji — sasaistīšana ar kritiski svarīgām funkcijām (FMI) | FMI 1 |
| | | Informācijas sistēmas | |
| 10,1 | Z 10.01 | Kritiski svarīgas informācijas sistēmas (vispārīga informācija) | CIS 1 |
| 10,2 | Z 10.02 | Informācijas sistēmu sasaistīšana | CIS 2 |

Veidnes numurs

Veidnes kods

Veidnes / veidņu grupas nosaukums

Saīsinātais nosaukums

INFORMĀCIJA PAR VIENĪBU, GRUPAS STRUKTŪRA UN PAKĻAUTĪBA

1

Z 01.00

Organizatoriskā struktūra

ORG

INFORMĀCIJA PAR BILANCES UN ĀRPUSBILANCES POSTEŅIEM

2

Z 02.00

Saistību struktūra

LIAB

3

Z 03.00

Pašu kapitāla prasības

OWN

4

Z 04.00

Grupas iekšējās finansiālās saiknes

IFC

5,1

Z 05.01

Nozīmīgākie darījumu partneri (saistības)

MCP 1

5,2

Z 05.02

Nozīmīgākie darījumu partneri (ārpusbilances)

MCP 2

6

Z 06.00

Noguldījumu apdrošināšana

DIS

PAMATDARBĪBAS VIRZIENI, KRITISKI SVARĪGAS FUNKCIJAS UN SAISTĪTĀS INFORMĀCIJAS SISTĒMAS UN FINANŠU TIRGUS INFRASTRUKTŪRAS

Kritiski svarīgas funkcijas un pamatdarbības virzieni (galvenās darbības jomas)

7,1

Z 07.01

Ekonomisko funkciju kritiskā svarīguma novērtējums

FUNC 1

7,2

Z 07.02

Kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana ar juridiskajām personām

FUNC 2

7,3

Z 07.03

Pamatdarbības virzienu sasaistīšana ar juridiskajām personām

FUNC 3

7,4

Z 07.04

Kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana ar pamatdarbības virzieniem (galvenajām darbības jomām)

FUNC 4

8

Z 08.00

Kritiski svarīgi pakalpojumi

SERV

Finanšu tirgus infrastruktūras pakalpojumi — sniedzēji un lietotāji

9

Z 09.00

Finanšu tirgus infrastruktūras pakalpojumi — sniedzēji un lietotāji — sasaistīšana ar kritiski svarīgām funkcijām (FMI)

FMI 1

Informācijas sistēmas

10,1

Z 10.01

Kritiski svarīgas informācijas sistēmas (vispārīga informācija)

CIS 1

10,2

Z 10.02

Informācijas sistēmu sasaistīšana

CIS 2

Z 01.00 — organizatoriskā struktūra (ORG)

| Vienība | Tiešais mātesuzņēmums |
| --- | --- |
| Nosaukums | Kods | LEI kods | Vienības veids | Valsts | Iekļauts prudenciālajā konsolidācijā | Atbrīvojums no KPR 7. panta | Atbrīvojums no KPR 10. panta | Aktīvi kopā | Kopējā riska darījumu vērtība | Sviras rādītāja riska darījumi | Grāmatvedības standarts | Iemaksa kopējos konsolidētajos aktīvos | Iemaksa kopējā konsolidētajā riska darījumu vērtībā | Iemaksa konsolidētajos sviras rādītāja riska darījumos | Attiecīgā juridiskā persona | Nosaukums | Kods | LEI kods | Akciju kapitāls | Balsstiesības vienībā |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 | 0190 | 0200 | 0210 |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Vienība

Tiešais mātesuzņēmums

Nosaukums

Kods

LEI kods

Vienības veids

Valsts

Iekļauts prudenciālajā konsolidācijā

Atbrīvojums no KPR 7. panta

Atbrīvojums no KPR 10. panta

Aktīvi kopā

Kopējā riska darījumu vērtība

Sviras rādītāja riska darījumi

Grāmatvedības standarts

Iemaksa kopējos konsolidētajos aktīvos

Iemaksa kopējā konsolidētajā riska darījumu vērtībā

Iemaksa konsolidētajos sviras rādītāja riska darījumos

Attiecīgā juridiskā persona

Nosaukums

Kods

LEI kods

Akciju kapitāls

Balsstiesības vienībā

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0190

0200

0210

Z 02.00 — saistību struktūra (LIAB)

| | Darījumu partneris | KOPĀ | |
| --- | --- | --- | --- |
| Mājsaimniecības | Nefinanšu sabiedrības (MVU) | Nefinanšu sabiedrības (kas nav MVU) | Kredītiestādes | Citas finanšu iestādes | Vispārējās valdības un centrālās bankas | Neidentificēts, iekļauts sarakstā tirdzniecības vietā | Neidentificēts, nav iekļauts sarakstā tirdzniecības vietā | no tiem: grupas iekšējie darījumi | no tiem: saistības, kurām piemēro trešās valsts tiesību aktus, izņemot grupas iekšējos darījumus |
| Rinda | Postenis | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 |
| 0100 | IEKŠĒJĀ REKAPITALIZĀCIJĀ NEIEKĻAUTĀS SAISTĪBAS | | | | | | | | | | | |
| 0110 | Segtie noguldījumi | | | | | | | | | | | |
| 0120 | Nodrošinātās saistības — daļa, kas izmantota kā nodrošinājums | | | | | | | | | | | |
| 0130 | Klientu saistības, ja aizsargātas maksātnespējas gadījumā | | | | | | | | | | | |
| 0140 | Fiduciārās saistības, ja aizsargātas maksātnespējas gadījumā | | | | | | | | | | | |
| 0150 | Iestādes saistības < 7 dienas | | | | | | | | | | | |
| 0160 | Sistēmas (operatora) saistības < 7 dienas | | | | | | | | | | | |
| 0170 | Darbinieku saistības | | | | | | | | | | | |
| 0180 | Saistības, kas ir kritiski svarīgas ikdienas operatīvajai darbībai | | | | | | | | | | | |
| 0190 | Nodokļu un sociālā nodrošinājuma iestāžu saistības, ja tām ir priekšroka | | | | | | | | | | | |
| 0200 | NGS saistības | | | | | | | | | | | |
| 0300 | IEKŠĒJĀ REKAPITALIZĀCIJĀ IEKĻAUTĀS SAISTĪBAS | | | | | | | | | | | |
| 0310 | Noguldījumi, nesegtie, bet preferenciālie | | | | | | | | | | | |
| 0311 | no tiem: atlikušais termiņš <= 1 mēnesis | | | | | | | | | | | |
| 0312 | no tiem: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads | | | | | | | | | | | |
| 0313 | no tiem: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0314 | no tiem: atlikušais termiņš >= 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0320 | Noguldījumi, nesegtie un nepreferenciālie | | | | | | | | | | | |
| 0321 | no tiem: atlikušais termiņš <= 1 mēnesis | | | | | | | | | | | |
| 0322 | no tiem: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads | | | | | | | | | | | |
| 0323 | no tiem: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0324 | no tiem: atlikušais termiņš >= 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0330 | No atvasinātajiem instrumentiem izrietošās bilances saistības | | | | | | | | | | | |
| 0331 | Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pirms nodrošinājuma kompensācijas | | | | | | | | | | | |
| 0332 | Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pēc nodrošinājuma kompensācijas | | | | | | | | | | | |
| 0333 | Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pēc nodrošinājuma kompensācijas, iekļaujot aplēstās slēgšanas summas | | | | | | | | | | | |
| 0334 | Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā prudenciālā ieskaita noteikumus | | | | | | | | | | | |
| 0340 | Nodrošinātās saistības, kas netiek izmantotas kā nodrošinājums | | | | | | | | | | | |
| 0341 | no tiem: atlikušais termiņš <= 1 mēnesis | | | | | | | | | | | |
| 0342 | no tiem: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads | | | | | | | | | | | |
| 0343 | no tiem: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0344 | no tiem: atlikušais termiņš >= 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0350 | Strukturētas parādzīmes | | | | | | | | | | | |
| 0351 | no tiem: atlikušais termiņš <= 1 mēnesis | | | | | | | | | | | |
| 0352 | no tiem: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads | | | | | | | | | | | |
| 0353 | no tiem: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0354 | no tiem: atlikušais termiņš >= 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0360 | Augstākās prioritātes nenodrošinātās saistības | | | | | | | | | | | |
| 0361 | no tiem: atlikušais termiņš <= 1 mēnesis | | | | | | | | | | | |
| 0362 | no tiem: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads | | | | | | | | | | | |
| 0363 | no tiem: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0364 | no tiem: atlikušais termiņš >= 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0365 | Augstākās prioritātes nepreferenciālās saistības | | | | | | | | | | | |
| 0366 | no tiem: atlikušais termiņš <= 1 mēnesis | | | | | | | | | | | |
| 0367 | no tiem: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads | | | | | | | | | | | |
| 0368 | no tiem: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0369 | no tiem: atlikušais termiņš >= 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0370 | Subordinētās saistības (nav atzītas kā pašu kapitāls) | | | | | | | | | | | |
| 0371 | no tiem: atlikušais termiņš <= 1 mēnesis | | | | | | | | | | | |
| 0372 | no tiem: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads | | | | | | | | | | | |
| 0373 | no tiem: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0374 | no tiem: atlikušais termiņš >= 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0380 | Citas MREL atbilstīgas saistības | | | | | | | | | | | |
| 0381 | no tiem: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0382 | no tiem: atlikušais termiņš >= 2 gadi | | | | | | | | | | | |
| 0390 | Nefinanšu saistības | | | | | | | | | | | |
| 0400 | Atlikušās saistības | | | | | | | | | | | |
| 0500 | PAŠU KAPITĀLS | | | | | | | | | | | |
| 0510 | Pirmā līmeņa pamata kapitāls | | | | | | | | | | | |
| 0511 | no tiem: kapitāla instrumenti / akciju kapitāls | | | | | | | | | | | |
| 0512 | no tiem: parastām akcijām līdzvērtīgi instrumenti | | | | | | | | | | | |
| 0520 | Pirmā līmeņa papildu kapitāls | | | | | | | | | | | |
| 0521 | no tiem: subordinētās saistības (to daļa), kas atzītas kā pašu kapitāls | | | | | | | | | | | |
| 0530 | Otrā līmeņa kapitāls | | | | | | | | | | | |
| 0531 | no tiem: subordinētās saistības (to daļa), kas atzītas kā pašu kapitāls | | | | | | | | | | | |
| 0600 | KOPĒJĀS SAISTĪBAS UN PAŠU KAPITĀLS, TOSTARP ATVASINĀTO INSTRUMENTU SAISTĪBAS | | | | | | | | | | | |

Darījumu partneris

KOPĀ

Mājsaimniecības

Nefinanšu sabiedrības (MVU)

Nefinanšu sabiedrības (kas nav MVU)

Kredītiestādes

Citas finanšu iestādes

Vispārējās valdības un centrālās bankas

Neidentificēts, iekļauts sarakstā tirdzniecības vietā

Neidentificēts, nav iekļauts sarakstā tirdzniecības vietā

no tiem: grupas iekšējie darījumi

no tiem: saistības, kurām piemēro trešās valsts tiesību aktus, izņemot grupas iekšējos darījumus

Rinda

Postenis

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0100

IEKŠĒJĀ REKAPITALIZĀCIJĀ NEIEKĻAUTĀS SAISTĪBAS

0110

Segtie noguldījumi

0120

Nodrošinātās saistības — daļa, kas izmantota kā nodrošinājums

0130

Klientu saistības, ja aizsargātas maksātnespējas gadījumā

0140

Fiduciārās saistības, ja aizsargātas maksātnespējas gadījumā

0150

Iestādes saistības < 7 dienas

0160

Sistēmas (operatora) saistības < 7 dienas

0170

Darbinieku saistības

0180

Saistības, kas ir kritiski svarīgas ikdienas operatīvajai darbībai

0190

Nodokļu un sociālā nodrošinājuma iestāžu saistības, ja tām ir priekšroka

0200

NGS saistības

0300

IEKŠĒJĀ REKAPITALIZĀCIJĀ IEKĻAUTĀS SAISTĪBAS

0310

Noguldījumi, nesegtie, bet preferenciālie

0311

no tiem: atlikušais termiņš <= 1 mēnesis

0312

no tiem: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads

0313

no tiem: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi

0314

no tiem: atlikušais termiņš >= 2 gadi

0320

Noguldījumi, nesegtie un nepreferenciālie

0321

no tiem: atlikušais termiņš <= 1 mēnesis

0322

no tiem: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads

0323

no tiem: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi

0324

no tiem: atlikušais termiņš >= 2 gadi

0330

No atvasinātajiem instrumentiem izrietošās bilances saistības

0331

Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pirms nodrošinājuma kompensācijas

0332

Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pēc nodrošinājuma kompensācijas

0333

Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pēc nodrošinājuma kompensācijas, iekļaujot aplēstās slēgšanas summas

0334

Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā prudenciālā ieskaita noteikumus

0340

Nodrošinātās saistības, kas netiek izmantotas kā nodrošinājums

0341

no tiem: atlikušais termiņš <= 1 mēnesis

0342

no tiem: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads

0343

no tiem: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi

0344

no tiem: atlikušais termiņš >= 2 gadi

0350

Strukturētas parādzīmes

0351

no tiem: atlikušais termiņš <= 1 mēnesis

0352

no tiem: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads

0353

no tiem: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi

0354

no tiem: atlikušais termiņš >= 2 gadi

0360

Augstākās prioritātes nenodrošinātās saistības

0361

no tiem: atlikušais termiņš <= 1 mēnesis

0362

no tiem: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads

0363

no tiem: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi

0364

no tiem: atlikušais termiņš >= 2 gadi

0365

Augstākās prioritātes nepreferenciālās saistības

0366

no tiem: atlikušais termiņš <= 1 mēnesis

0367

no tiem: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads

0368

no tiem: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi

0369

no tiem: atlikušais termiņš >= 2 gadi

0370

Subordinētās saistības (nav atzītas kā pašu kapitāls)

0371

no tiem: atlikušais termiņš <= 1 mēnesis

0372

no tiem: atlikušais termiņš > 1 mēnesis un < 1 gads

0373

no tiem: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi

0374

no tiem: atlikušais termiņš >= 2 gadi

0380

Citas MREL atbilstīgas saistības

0381

no tiem: atlikušais termiņš >= 1 gads un < 2 gadi

0382

no tiem: atlikušais termiņš >= 2 gadi

0390

Nefinanšu saistības

0400

Atlikušās saistības

0500

PAŠU KAPITĀLS

0510

Pirmā līmeņa pamata kapitāls

0511

no tiem: kapitāla instrumenti / akciju kapitāls

0512

no tiem: parastām akcijām līdzvērtīgi instrumenti

0520

Pirmā līmeņa papildu kapitāls

0521

no tiem: subordinētās saistības (to daļa), kas atzītas kā pašu kapitāls

0530

Otrā līmeņa kapitāls

0531

no tiem: subordinētās saistības (to daļa), kas atzītas kā pašu kapitāls

0600

KOPĒJĀS SAISTĪBAS UN PAŠU KAPITĀLS, TOSTARP ATVASINĀTO INSTRUMENTU SAISTĪBAS

Z 03.00 — pašu kapitāla prasības (OWN)

| | Summa vai procentuālā daļa |
| --- | --- |
| 0010 |
| KOPĒJĀ RISKA DARĪJUMU VĒRTĪBA | 0100 | |
| Iemaksa kopējā konsolidētajā riska darījumu vērtībā | 0110 | |
| SĀKOTNĒJĀ KAPITĀLA UN SVIRAS RĀDĪTĀJA PRASĪBA | | |
| Sākotnējais kapitāls | 0210 | |
| Sviras rādītāja prasība | 0220 | |
| KOPĒJĀS SREP KAPITĀLA PRASĪBAS (TSCR) RĀDĪTĀJS | 0300 | |
| TSCR: noteikt pēc pirmā līmeņa pamata kapitāla | 0310 | |
| TSCR: noteikt pēc pirmā līmeņa kapitāla | 0320 | |
| APVIENOTO REZERVJU PRASĪBAS | 0400 | |
| Kapitāla saglabāšanas rezerves | 0410 | |
| Saglabāšanas rezerves saistībā ar dalībvalsts līmenī konstatēto makroprudenciālo vai sistēmisko risku | 0420 | |
| Iestādes specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves | 0430 | |
| Sistēmiskā riska rezerves | 0440 | |
| Globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes rezerves | 0450 | |
| Citas sistēmiski nozīmīgas iestādes rezerves | 0460 | |
| Kopējās kapitāla prasības (OCR) rādītājs | 0500 | |
| OCR: noteikt pēc pirmā līmeņa pamata kapitāla | 0510 | |
| OCR: noteikt pēc pirmā līmeņa kapitāla | 0520 | |
| OCR un 2. pīlāra norādes (P2G) | 0600 | |
| OCR un P2G: noteikt pēc pirmā līmeņa pamata kapitāla | 0610 | |
| OCR un P2G: noteikt pēc pirmā līmeņa kapitāla | 0620 | |

Summa vai procentuālā daļa

0010

KOPĒJĀ RISKA DARĪJUMU VĒRTĪBA

0100

Iemaksa kopējā konsolidētajā riska darījumu vērtībā

0110

SĀKOTNĒJĀ KAPITĀLA UN SVIRAS RĀDĪTĀJA PRASĪBA

Sākotnējais kapitāls

0210

Sviras rādītāja prasība

0220

KOPĒJĀS SREP KAPITĀLA PRASĪBAS (TSCR) RĀDĪTĀJS

0300

TSCR: noteikt pēc pirmā līmeņa pamata kapitāla

0310

TSCR: noteikt pēc pirmā līmeņa kapitāla

0320

APVIENOTO REZERVJU PRASĪBAS

0400

Kapitāla saglabāšanas rezerves

0410

Saglabāšanas rezerves saistībā ar dalībvalsts līmenī konstatēto makroprudenciālo vai sistēmisko risku

0420

Iestādes specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves

0430

Sistēmiskā riska rezerves

0440

Globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes rezerves

0450

Citas sistēmiski nozīmīgas iestādes rezerves

0460

Kopējās kapitāla prasības (OCR) rādītājs

0500

OCR: noteikt pēc pirmā līmeņa pamata kapitāla

0510

OCR: noteikt pēc pirmā līmeņa kapitāla

0520

OCR un 2. pīlāra norādes (P2G)

0600

OCR un P2G: noteikt pēc pirmā līmeņa pamata kapitāla

0610

OCR un P2G: noteikt pēc pirmā līmeņa kapitāla

0620

Z 04.00 — finansiālās saiknes grupā (IFC)

| Emitents vai garantētā vienība | Kreditors, turētājs vai garantijas sniedzējs | Finansiālās saiknes |
| --- | --- | --- |
| Vienības nosaukums | Kods | Vienības nosaukums | Kods | Veids | Nenomaksātā summa |
| | no tiem: emitēta saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem | no tiem: atbilstīga MREL |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 |
| | | | | | | | |

Emitents vai garantētā vienība

Kreditors, turētājs vai garantijas sniedzējs

Finansiālās saiknes

Vienības nosaukums

Kods

Vienības nosaukums

Kods

Veids

Nenomaksātā summa

no tiem: emitēta saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem

no tiem: atbilstīga MREL

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

Z 05.01 — nozīmīgākie saistību partneri (MCP 1)

| Darījumu partneris | Veids | Nenomaksātā summa |
| --- | --- | --- |
| Vienības nosaukums | Kods | Grupa vai atsevišķs klients | Valsts | Sektors |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 |
| | | | | | | |

Darījumu partneris

Veids

Nenomaksātā summa

Vienības nosaukums

Kods

Grupa vai atsevišķs klients

Valsts

Sektors

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

Z 05.02 — nozīmīgākie ārpusbilances darījumu partneri (MCP 2)

| Darījumu partneris | Veids | Summa |
| --- | --- | --- |
| Vienības nosaukums | Kods | Grupa vai atsevišķs klients | Valsts | Sektors |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 |
| | | | | | | |

Darījumu partneris

Veids

Summa

Vienības nosaukums

Kods

Grupa vai atsevišķs klients

Valsts

Sektors

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

Z 06.00 — noguldījumu apdrošināšana (DIS)

| Juridiskā persona | Līdzdalība NGS | Institucionālās aizsardzības shēma | Papildu aizsardzība saskaņā ar līgumisko shēmu |
| --- | --- | --- | --- |
| Vienības nosaukums | Kods | NGS | Segto noguldījumu summa |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 |
| | | | | | |

Juridiskā persona

Līdzdalība NGS

Institucionālās aizsardzības shēma

Papildu aizsardzība saskaņā ar līgumisko shēmu

Vienības nosaukums

Kods

NGS

Segto noguldījumu summa

0010

0020

0030

0040

0050

0060

Z 07.01 —ekonomisko funkciju kritiskā svarīguma novērtējums (FUNC 1)

| Valsts: | | |
| --- | --- | --- |
| |
| Rinda | Ekonomiskās funkcijas | Kvantitatīvie dati | Kritiskā svarīguma novērtējums |
| ID | Ekonomiskā funkcija | Ekonomiskās funkcijas apraksts | Tirgus daļa | Monetārā summa | Skaitliskais rādītājs | Ietekme uz tirgu | Aizstājamība | Kritiski svarīga funkcija |
| | | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 |
| | 1 | Noguldījumi |
| 0010 | 1,1 | Mājsaimniecības | | | | | | | |
| 0020 | 1,2 | Nefinanšu sabiedrības — MVU | | | | | | | |
| 0030 | 1,3 | Nefinanšu sabiedrības, kas nav MVU | | | | | | | |
| 0040 | 1,4 | Vispārējās valdības | | | | | | | |
| 0050 | 1,5 | Citi sektori / darījumu partneri (1) | | | | | | | |
| 0060 | 1,6 | Citi sektori / darījumu partneri (2) | | | | | | | |
| 0070 | 1,7 | Citi sektori / darījumu partneri (2) | | | | | | | |
| | 2 | Aizdevumi |
| 0080 | 2,1 | Mājsaimniecības — aizdevumi mājas iegādei | | | | | | | |
| 0090 | 2,2 | Mājsaimniecības — citi aizdevumi | | | | | | | |
| 0100 | 2,3 | Nefinanšu sabiedrības — MVU | | | | | | | |
| 0110 | 2,4 | Nefinanšu sabiedrības, kas nav MVU | | | | | | | |
| 0120 | 2,5 | Vispārējās valdības | | | | | | | |
| 0130 | 2,6 | Citi sektori / darījumu partneri (1) | | | | | | | |
| 0140 | 2,7 | Citi sektori / darījumu partneri (2) | | | | | | | |
| 0150 | 2,8 | Citi sektori / darījumu partneri (3) | | | | | | | |
| | 3 | Maksājumi, skaidra nauda, norēķini, tīrvērte, kontu turēšanas pakalpojumi |
| 0160 | 3,1 | Maksājumu pakalpojumi monetārām finanšu iestādēm | | | | | | | |
| 0170 | 3,2 | Maksājumu pakalpojumi nemonetārām finanšu iestādēm | | | | | | | |
| 0180 | 3,3 | Skaidras naudas pakalpojumi | | | | | | | |
| 0190 | 3,4 | Vērtspapīru norēķinu pakalpojumi | | | | | | | |
| 0200 | 3,5 | Centrālo darījumu partneru tīrvērtes pakalpojumi | | | | | | | |
| 0210 | 3,6 | Kontu turēšanas pakalpojumi | | | | | | | |
| 0220 | 3,7 | Citi pakalpojumi / darbības / funkcijas (1) | | | | | | | |
| 0230 | 3,8 | Citi pakalpojumi / darbības / funkcijas (2) | | | | | | | |
| 0240 | 3,9 | Citi pakalpojumi / darbības / funkcijas (3) | | | | | | | |
| | 4 | Kapitāla tirgi |
| 0250 | 4,1 | Atvasinātie finanšu instrumenti turēti tirdzniecībai — ārpusbiržas | | | | | | | |
| 0260 | 4,2 | Atvasinātie finanšu instrumenti turēti tirdzniecībai — biržas | | | | | | | |
| 0270 | 4,3 | Sekundārie tirgi / tirdzniecība (tikai tirdzniecības nolūkā turētie) | | | | | | | |
| 0280 | 4,4 | Primārie tirgi / riska parakstīšana | | | | | | | |
| 0290 | 4,5 | Citi pakalpojumi / darbības / funkcijas (1) | | | | | | | |
| 0300 | 4,6 | Citi pakalpojumi / darbības / funkcijas (2) | | | | | | | |
| 0310 | 4,7 | Citi pakalpojumi / darbības / funkcijas (3) | | | | | | | |
| | 5 | Korporatīvais finansējums |
| 0320 | 5,1 | Aizņēmumi | | | | | | | |
| 0330 | 5,2 | Atvasinātie instrumenti (aktīvi) | | | | | | | |
| 0340 | 5,3 | Aizdevumi | | | | | | | |
| 0350 | 5,4 | Atvasinātie instrumenti (saistības) | | | | | | | |
| 0360 | 5,5 | Citi produkta veidi (1) | | | | | | | |
| 0370 | 5,6 | Citi produkta veidi (2) | | | | | | | |
| 0380 | 5.7. | Citi produkta veidi (3) | | | | | | | |

Valsts:

Rinda

Ekonomiskās funkcijas

Kvantitatīvie dati

Kritiskā svarīguma novērtējums

ID

Ekonomiskā funkcija

Ekonomiskās funkcijas apraksts

Tirgus daļa

Monetārā summa

Skaitliskais rādītājs

Ietekme uz tirgu

Aizstājamība

Kritiski svarīga funkcija

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

1

Noguldījumi

0010

1,1

Mājsaimniecības

0020

1,2

Nefinanšu sabiedrības — MVU

0030

1,3

Nefinanšu sabiedrības, kas nav MVU

0040

1,4

Vispārējās valdības

0050

1,5

Citi sektori / darījumu partneri (1)

0060

1,6

Citi sektori / darījumu partneri (2)

0070

1,7

Citi sektori / darījumu partneri (2)

2

Aizdevumi

0080

2,1

Mājsaimniecības — aizdevumi mājas iegādei

0090

2,2

Mājsaimniecības — citi aizdevumi

0100

2,3

Nefinanšu sabiedrības — MVU

0110

2,4

Nefinanšu sabiedrības, kas nav MVU

0120

2,5

Vispārējās valdības

0130

2,6

Citi sektori / darījumu partneri (1)

0140

2,7

Citi sektori / darījumu partneri (2)

0150

2,8

Citi sektori / darījumu partneri (3)

3

Maksājumi, skaidra nauda, norēķini, tīrvērte, kontu turēšanas pakalpojumi

0160

3,1

Maksājumu pakalpojumi monetārām finanšu iestādēm

0170

3,2

Maksājumu pakalpojumi nemonetārām finanšu iestādēm

0180

3,3

Skaidras naudas pakalpojumi

0190

3,4

Vērtspapīru norēķinu pakalpojumi

0200

3,5

Centrālo darījumu partneru tīrvērtes pakalpojumi

0210

3,6

Kontu turēšanas pakalpojumi

0220

3,7

Citi pakalpojumi / darbības / funkcijas (1)

0230

3,8

Citi pakalpojumi / darbības / funkcijas (2)

0240

3,9

Citi pakalpojumi / darbības / funkcijas (3)

4

Kapitāla tirgi

0250

4,1

Atvasinātie finanšu instrumenti turēti tirdzniecībai — ārpusbiržas

0260

4,2

Atvasinātie finanšu instrumenti turēti tirdzniecībai — biržas

0270

4,3

Sekundārie tirgi / tirdzniecība (tikai tirdzniecības nolūkā turētie)

0280

4,4

Primārie tirgi / riska parakstīšana

0290

4,5

Citi pakalpojumi / darbības / funkcijas (1)

0300

4,6

Citi pakalpojumi / darbības / funkcijas (2)

0310

4,7

Citi pakalpojumi / darbības / funkcijas (3)

5

Korporatīvais finansējums

0320

5,1

Aizņēmumi

0330

5,2

Atvasinātie instrumenti (aktīvi)

0340

5,3

Aizdevumi

0350

5,4

Atvasinātie instrumenti (saistības)

0360

5,5

Citi produkta veidi (1)

0370

5,6

Citi produkta veidi (2)

0380

5.7.

Citi produkta veidi (3)

Z 07.02 — kritiski svarīgu funkciju sasaistīšana pēc juridiskajām personām (FUNC 2)

| Kritiski svarīgas funkcijas | Juridiskā persona | Monetārais nozīmīgums |
| --- | --- | --- |
| Valsts | ID | Vienības nosaukums | Kods | Monetārā summa |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 |
| | | | | |

Kritiski svarīgas funkcijas

Juridiskā persona

Monetārais nozīmīgums

Valsts

ID

Vienības nosaukums

Kods

Monetārā summa

0010

0020

0030

0040

0050

Z 07.03 — pamatdarbības virzienu sasaistīšana ar juridiskajām personām (FUNC 3)

| Pamatdarbības virziens | Juridiskā persona |
| --- | --- |
| Pamatdarbības virziens | Darbības jomas ID | Apraksts | Vienības nosaukums | Kods |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 |
| | | | | |

Pamatdarbības virziens

Juridiskā persona

Pamatdarbības virziens

Darbības jomas ID

Apraksts

Vienības nosaukums

Kods

0010

0020

0030

0040

0050

Z 07.04 — kritiski svarīgu funkciju sasaistīšana ar pamatdarbības virzieniem (FUNC 4)

| Kritiski svarīgas funkcijas | Pamatdarbības virziens |
| --- | --- |
| Valsts | Funkcijas ID | Pamatdarbības virziens | Darbības jomas ID |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 |
| | | | |

Kritiski svarīgas funkcijas

Pamatdarbības virziens

Valsts

Funkcijas ID

Pamatdarbības virziens

Darbības jomas ID

0010

0020

0030

0040

Z 08.00 — kritiski svarīgi pakalpojumi (SERV)

| Identifikators | Pakalpojuma veids | Pakalpojuma saņēmējs | Pakalpojuma sniedzējs | Kritiski svarīga funkcija | Plānotais aizstājamības laiks | Plānotais laiks piekļuvei līgumiem | Piemērojamie tiesību akti | Noregulējuma apliecinājuma līgums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības nosaukums | Kods | Vienības nosaukums | Kods | Grupas daļa | Valsts | ID |
| 0005 | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 |
| | | | | | | | | | | | | |

Identifikators

Pakalpojuma veids

Pakalpojuma saņēmējs

Pakalpojuma sniedzējs

Kritiski svarīga funkcija

Plānotais aizstājamības laiks

Plānotais laiks piekļuvei līgumiem

Piemērojamie tiesību akti

Noregulējuma apliecinājuma līgums

Vienības nosaukums

Kods

Vienības nosaukums

Kods

Grupas daļa

Valsts

ID

0005

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

Z 09.00 — finanšu tirgus infrastruktūras pakalpojumi — sniedzēji un lietotāji — sasaistīšana ar kritiski svarīgām funkcijām (FMI)

| Lietotājs | Kritiski svarīga funkcija | Nodrošinātājs | Piemērojamie tiesību akti |
| --- | --- | --- | --- |
| Vienības nosaukums | Kods | Valsts | ID | Finanšu tirgus infrastruktūra (FMI) | Līdzdalības veids | Starpnieks | Pakalpojuma apraksts |
| Sistēmas veids | Nosaukums | FMI kods | Nosaukums | Kods |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 |
| | | | | | | | | | | | |

Lietotājs

Kritiski svarīga funkcija

Nodrošinātājs

Piemērojamie tiesību akti

Vienības nosaukums

Kods

Valsts

ID

Finanšu tirgus infrastruktūra (FMI)

Līdzdalības veids

Starpnieks

Pakalpojuma apraksts

Sistēmas veids

Nosaukums

FMI kods

Nosaukums

Kods

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

Z 10.01 — kritiski svarīgas informācijas sistēmas (vispārīga informācija) (CIS 1)

| Kritiski svarīgas informācijas sistēma | Par sistēmu atbildīgā grupas vienība |
| --- | --- |
| Sistēma Identifikācijas kods | Nosaukums | Veids | Apraksts | Vienības nosaukums | Kods |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 |
| | | | | | |

Kritiski svarīgas informācijas sistēma

Par sistēmu atbildīgā grupas vienība

Sistēma Identifikācijas kods

Nosaukums

Veids

Apraksts

Vienības nosaukums

Kods

0010

0020

0030

0040

0050

0060

Z 10.02 — informācijas sistēmu sasaistīšana (CIS 2)

| Sistēma Identifikācijas kods | Sistēmu lietojošā grupas vienība | Kritiski svarīgs pakalpojums | Kritiski svarīga funkcija |
| --- | --- | --- | --- |
| Vienības nosaukums | Kods | Identifikators | Valsts | ID |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 |
| | | | | | |

Sistēma Identifikācijas kods

Sistēmu lietojošā grupas vienība

Kritiski svarīgs pakalpojums

Kritiski svarīga funkcija

Vienības nosaukums

Kods

Identifikators

Valsts

ID

0010

0020

0030

0040

0050

0060

---

II PIELIKUMS

Norādījumi

| I. | Vispārīgie norādījumi | 24 |
| --- | --- | --- |

I.

| I.1 | Struktūra | 24 |
| --- | --- | --- |

I.1

| I.2 | Atsauces | 25 |
| --- | --- | --- |

I.2

| I.3 | Grāmatvedības standarti | 25 |
| --- | --- | --- |

I.3

| I.4 | Konsolidācijas tvērums | 25 |
| --- | --- | --- |

I.4

| I.5 | Numerācija un citas konvencijas | 26 |
| --- | --- | --- |

I.5

| II. | Norādījumi saistībā ar veidnēm | 26 |
| --- | --- | --- |

II.

| II.1 | Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG) | 26 |
| --- | --- | --- |

II.1

| II.2 | Z 02.00 – saistību struktūra (LIAB) | 29 |
| --- | --- | --- |

II.2

| II.3 | Z 03.00 – pašu kapitāla prasības (OWN) | 36 |
| --- | --- | --- |

II.3

| II.4 | Z 04.00 – grupas iekšējās finansiālās saiknes (IFC) | 39 |
| --- | --- | --- |

II.4

| II.5 | Z 05.01 un Z 05.02 – nozīmīgākie darījumi partneri (MCP) | 41 |
| --- | --- | --- |

II.5

| II.6 | Z 06.00 – noguldījumu apdrošināšana (DIS) | 44 |
| --- | --- | --- |

II.6

| II.7 | Kritiski svarīgas funkcijas un pamatdarbības virzieni (galvenās darbības jomas) | 47 |
| --- | --- | --- |

II.7

| II.8 | Z 08.00 – kritiski svarīgi pakalpojumi (SERV) | 55 |
| --- | --- | --- |

II.8

| II.9 | Z 09.00 – finanšu tirgus infrastruktūras pakalpojumi – sniedzēji un lietotāji – sasaistīšana ar kritiski svarīgām funkcijām | 59 |
| --- | --- | --- |

II.9

| II.10 | Kritiski svarīgas informācijas sistēmas | 61 |
| --- | --- | --- |

II.10

I.   Vispārīgie norādījumi

I.1   Struktūra

| 1. | Satvaru veido 15 veidnes, kas sakārtotas 3 blokos:






  (1) | “Vispārīga informācija”, kurā sniegts pārskats par grupas organizatorisko struktūru un tās vienībām, aktīvu sadalījumu un riska darījumu vērtībām. Šajā blokā ir veidne “Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG)”. |
| --- | --- | --- |

1.

(1)

“Vispārīga informācija”, kurā sniegts pārskats par grupas organizatorisko struktūru un tās vienībām, aktīvu sadalījumu un riska darījumu vērtībām. Šajā blokā ir veidne “Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG)”.

| (2) | “Informācija par bilances un ārpusbilances posteņiem”, kurā sniegta finanšu informācija par saistībām, pašu kapitālu, finansiālajām saiknēm starp grupas vienībām, saistībām pret nozīmīgākajiem darījumu partneriem un ārpusbilances posteņiem, kas saņemti no galvenajiem darījumu partneriem, kā arī par noguldījumu apdrošināšanu. Šajā blokā ir 6 veidnes:






  a) | “Z 02.00 – saistību struktūra (LIAB)”; |
| --- | --- | --- |

(2)

“Informācija par bilances un ārpusbilances posteņiem”, kurā sniegta finanšu informācija par saistībām, pašu kapitālu, finansiālajām saiknēm starp grupas vienībām, saistībām pret nozīmīgākajiem darījumu partneriem un ārpusbilances posteņiem, kas saņemti no galvenajiem darījumu partneriem, kā arī par noguldījumu apdrošināšanu. Šajā blokā ir 6 veidnes:

a)

“Z 02.00 – saistību struktūra (LIAB)”;

| b) | “Z 03.00 – pašu kapitāla prasības (OWN)”; |
| --- | --- |

b)

“Z 03.00 – pašu kapitāla prasības (OWN)”;

| c) | “Z 04.00 – grupas iekšējās finansiālās saiknes (IFC)”; |
| --- | --- |

c)

“Z 04.00 – grupas iekšējās finansiālās saiknes (IFC)”;

| d) | divas veidnes par galvenajiem darījumu partneriem “Z 05.01 – nozīmīgākie saistību darījumu partneri (MCP 1)” un “Z 05.02 – nozīmīgākie ārpusbilances darījumu partneri (MCP 2)”; |
| --- | --- |

d)

divas veidnes par galvenajiem darījumu partneriem “Z 05.01 – nozīmīgākie saistību darījumu partneri (MCP 1)” un “Z 05.02 – nozīmīgākie ārpusbilances darījumu partneri (MCP 2)”;

| e) | “Z 06.00 – noguldījumu apdrošināšana (DIS)”. |
| --- | --- |

e)

“Z 06.00 – noguldījumu apdrošināšana (DIS)”.

| (3) | “Kritiski svarīgas funkcijas”, kurā sniegts pārskats par kritiski svarīgām funkcijām un tās sasaistītas ar juridiskajām personām, pamatdarbības virzieniem, kritiski svarīgiem pakalpojumiem, finanšu tirgus infrastruktūrām un informācijas sistēmām. Šajā blokā ir 7 veidnes:






  — | 4 veidnes par kritiski svarīgu funkciju identifikāciju to sasaistīšanu ar pamatdarbības virzieniem un grupas vienībām: “Z 07.01 – ekonomisko funkciju kritiskā svarīguma novērtējums (FUNC 1)”, “Z 07.02 – kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana pēc juridiskajām personām (FUNC 2)”, “Z 07.03 – pamatdarbības virzienu sasaistīšana ar juridiskajām personām (FUNC 3)” un “Z 07.04 – kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana ar pamatdarbības virzieniem (FUNC 4)”; |
| --- | --- | --- |

(3)

“Kritiski svarīgas funkcijas”, kurā sniegts pārskats par kritiski svarīgām funkcijām un tās sasaistītas ar juridiskajām personām, pamatdarbības virzieniem, kritiski svarīgiem pakalpojumiem, finanšu tirgus infrastruktūrām un informācijas sistēmām. Šajā blokā ir 7 veidnes:

—

4 veidnes par kritiski svarīgu funkciju identifikāciju to sasaistīšanu ar pamatdarbības virzieniem un grupas vienībām: “Z 07.01 – ekonomisko funkciju kritiskā svarīguma novērtējums (FUNC 1)”, “Z 07.02 – kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana pēc juridiskajām personām (FUNC 2)”, “Z 07.03 – pamatdarbības virzienu sasaistīšana ar juridiskajām personām (FUNC 3)” un “Z 07.04 – kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana ar pamatdarbības virzieniem (FUNC 4)”;

| — | “Z 08.00 – kritiski svarīgi pakalpojumi (SERV)”; |
| --- | --- |

—

“Z 08.00 – kritiski svarīgi pakalpojumi (SERV)”;

| — | “Z 09.00 – finanšu tirgus infrastruktūras pakalpojumi – sniedzēji un lietotāji – sasaiste ar kritiski svarīgām funkcijām (FMI)”; |
| --- | --- |

—

“Z 09.00 – finanšu tirgus infrastruktūras pakalpojumi – sniedzēji un lietotāji – sasaiste ar kritiski svarīgām funkcijām (FMI)”;

| — | 2 veidnes par kritiski svarīgām informācijas sistēmām: “Z 10.01 – kritiski svarīgas informācijas sistēmas (vispārīga informācija) (CIS 1)” un “Z 10.02 – informācijas sistēmu sasaistīšana (CIS 2)”. |
| --- | --- |

—

2 veidnes par kritiski svarīgām informācijas sistēmām: “Z 10.01 – kritiski svarīgas informācijas sistēmas (vispārīga informācija) (CIS 1)” un “Z 10.02 – informācijas sistēmu sasaistīšana (CIS 2)”.

I.2   Atsauces

| 2. | Šajā pielikumā piemēro šādus saīsinājumus:






  a) | “BCBS” ir Starptautisko norēķinu bankas Bāzeles Banku uzraudzības komiteja; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

“BCBS” ir Starptautisko norēķinu bankas Bāzeles Banku uzraudzības komiteja;

| b) | “CPMI” ir Starptautisko norēķinu bankas Maksājumu un tirgus infrastruktūru komiteja; |
| --- | --- |

b)

“CPMI” ir Starptautisko norēķinu bankas Maksājumu un tirgus infrastruktūru komiteja;

| c) | “FINREP” ir Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 (1) III un IV pielikumā iekļautās finanšu informācijas veidnes un V pielikumā iekļautie papildu norādījumi; |
| --- | --- |

c)

“FINREP” ir Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 (1) III un IV pielikumā iekļautās finanšu informācijas veidnes un V pielikumā iekļautie papildu norādījumi;

| d) | “COREP (OF)” ir Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 I pielikums (veidnes) un II pielikums (norādījumi); |
| --- | --- |

d)

“COREP (OF)” ir Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 I pielikums (veidnes) un II pielikums (norādījumi);

| e) | “COREP (LR)” ir Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 X pielikums (veidnes) un XI pielikums (norādījumi); |
| --- | --- |

e)

“COREP (LR)” ir Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 X pielikums (veidnes) un XI pielikums (norādījumi);

| f) | “FSP” ir Finanšu stabilitātes padome; |
| --- | --- |

f)

“FSP” ir Finanšu stabilitātes padome;

| g) | “SGS” ir starptautiskie grāmatvedības standarti, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1606/2002 (2) 2. pantā; |
| --- | --- |

g)

“SGS” ir starptautiskie grāmatvedības standarti, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1606/2002 (2) 2. pantā;

| h) | “SFPS” ir starptautiskie finanšu pārskatu standarti, kas definēti Regulas (EK) Nr. 1606/2002 (2) 2. pantā; |
| --- | --- |

h)

“SFPS” ir starptautiskie finanšu pārskatu standarti, kas definēti Regulas (EK) Nr. 1606/2002 (2) 2. pantā;

| i) | “LEI” ir juridiskās personas identifikatora kods, kura mērķis ir nodrošināt unikālu pasaules mēroga identifikāciju finanšu darījumu pusēm, kā ierosinājusi Finanšu stabilitātes padome (FSP) un apstiprinājušas G20 valstis. Kamēr globālā LEI kodu sistēma nav sākusi pilnībā darboties, vietējā struktūrvienība, ko apstiprinājusi Regulatīvās uzraudzības komiteja (RUK), darījumu partneriem piešķir pre-LEI kodus, sīkāka informācija pieejama vietnē: www.leiroc.org). Ja attiecīgam darījumu partnerim ir juridiskas personas identifikators (LEI kods), to izmanto, lai identificētu minēto partneri; |
| --- | --- |

i)

“LEI” ir juridiskās personas identifikatora kods, kura mērķis ir nodrošināt unikālu pasaules mēroga identifikāciju finanšu darījumu pusēm, kā ierosinājusi Finanšu stabilitātes padome (FSP) un apstiprinājušas G20 valstis. Kamēr globālā LEI kodu sistēma nav sākusi pilnībā darboties, vietējā struktūrvienība, ko apstiprinājusi Regulatīvās uzraudzības komiteja (RUK), darījumu partneriem piešķir pre-LEI kodus, sīkāka informācija pieejama vietnē: www.leiroc.org). Ja attiecīgam darījumu partnerim ir juridiskas personas identifikators (LEI kods), to izmanto, lai identificētu minēto partneri;

| j) | “nGAAP” jeb “valsts vispārpieņemti grāmatvedības principi” ir valstu uzskaites ietvari, kas izstrādāti saskaņā ar Direktīvu 86/635/EEK (3). |
| --- | --- |

j)

“nGAAP” jeb “valsts vispārpieņemti grāmatvedības principi” ir valstu uzskaites ietvari, kas izstrādāti saskaņā ar Direktīvu 86/635/EEK (3).

I.3   Grāmatvedības standarti

| 3. | Ja vien šajos norādījumos nav minēts citādi, iestādes sniedz pārskatus par visām summām, pamatojoties uz uzskaites ietvaru, ko tās izmanto, lai sniegtu pārskatus par finanšu informāciju saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 9.–11. pantu. Iestādes, kurām nav jāsniedz finanšu pārskati saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014, piemēro savu attiecīgo uzskaites ietvaru noteikumus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Iestādēm, kas sniedz pārskatus saskaņā ar SFPS, ir iekļautas atsauces uz attiecīgajiem SFPS. |
| --- | --- |

4.

I.4   Konsolidācijas tvērums

| 5. | Atkarībā no veidnes šis satvars attiecas uz:






  — | konsolidāciju, pamatojoties uz uzskaites konsolidāciju (vienības, kas iekļautas konsolidētajos finanšu pārskatos saskaņā ar piemērojamo uzskaites ietvaru); |
| --- | --- | --- |

5.

—

konsolidāciju, pamatojoties uz uzskaites konsolidāciju (vienības, kas iekļautas konsolidētajos finanšu pārskatos saskaņā ar piemērojamo uzskaites ietvaru);

| — | prudenciālo konsolidāciju (vienības, kas ir konsolidācijas tvērumā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (4) pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu) ES mātesuzņēmuma līmenī; |
| --- | --- |

—

prudenciālo konsolidāciju (vienības, kas ir konsolidācijas tvērumā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (4) pirmās daļas II sadaļas 2. nodaļu) ES mātesuzņēmuma līmenī;

| — | noregulējuma grupas konsolidāciju noregulējuma vienības līmenī. |
| --- | --- |

—

noregulējuma grupas konsolidāciju noregulējuma vienības līmenī.

| 6. | Attiecībā uz katru veidni iestādes ievēro konsolidācijas pamatu vai pamatus, kas piemērojami saskaņā ar šīs Regulas 4. pantu. |
| --- | --- |

6.

I.5   Numerācija un citas konvencijas

| 7. | Šajos norādījumos, atsaucoties uz veidņu slejām, rindām un ailēm, izmantota turpmāk izklāstītā marķēšanas konvencija. Šos ciparu kodus plaši izmanto validācijas noteikumos. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lai norādītu uz veidnes slejām, rindām un ailēm, šajos norādījumos izmanto šādu vispārēju pieraksta formu: {Veidne;Rinda;Sleja}. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ja validāciju veic veidnē, kurā izmantoti tikai minētās veidnes datu punkti, apzīmējumi neattiecas uz veidni: {Rinda;Sleja}. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ja veidnēs ir tikai viena sleja, atsaucas vienīgi uz rindām: {Veidne;Rinda}. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Zvaigznītes zīmi izmanto, lai norādītu, ka validāciju veic attiecībā uz iepriekš norādītām rindām vai slejām. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ja uz vienībām, par kurām tiek iesniegts pārskats, kāds informācijas postenis neattiecas, attiecīgo lauku atstāj tukšu. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ja šie norādījumi ietver atsauci uz primāro atslēgu, tas nozīmē sleju vai sleju kombināciju, kas unikāli identificē visas veidnes rindas. Primārā atslēga ietver unikālu vērtību katrai veidnes rindai. Tā nevar ietvert nulles vērtību. |
| --- | --- |

13.

II.   Norādījumi saistībā ar veidnēm

II.1   Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG)

II.1.1   Vispārīgas piezīmes

| 14. | Šī veidne sniedz pārskatu par grupas juridisko un īpašumtiesību struktūru. Saistībā ar visām grupas vienībām, kas atbilst šīs regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajam minimālajam slieksnim, iesniedz vienu veidni. Veidnē norāda tikai juridiskās personas. |
| --- | --- |

14.

II.1.2   Norādījumi attiecībā uz konkrētām pozīcijām

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010-0160 | Vienība |
| 0010 | Nosaukums

  Vienības nosaukums. Oficiālais nosaukums, kas minēts uzņēmuma aktos, tostarp norāde uz juridisko formu. |
| 0020 | Kods

  Vienības kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.
  Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi. Kodam vienmēr ir kāda vērtība. |
| 0030 | LEI kods

  Vienības burtciparu LEI kods, ko veido 20 zīmes, ja tas ir pieejams. |
| 0040 | Vienības veids

  Vienības veids prioritārā secībā ir kāds no turpmāk minētajiem.






  a) | “Kredītiestāde”
  Šī kategorija ietver kredītiestādes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā minēto definīciju, izņemot Direktīvas 2013/36/ES 2. panta 5. punktā minētās vienības (5); |

Slejas

Norādījumi

0010-0160

Vienība

0010

Nosaukums

Vienības nosaukums. Oficiālais nosaukums, kas minēts uzņēmuma aktos, tostarp norāde uz juridisko formu.

0020

Kods

Vienības kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.

Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi. Kodam vienmēr ir kāda vērtība.

0030

LEI kods

Vienības burtciparu LEI kods, ko veido 20 zīmes, ja tas ir pieejams.

0040

Vienības veids

Vienības veids prioritārā secībā ir kāds no turpmāk minētajiem.

a)

“Kredītiestāde”

Šī kategorija ietver kredītiestādes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā minēto definīciju, izņemot Direktīvas 2013/36/ES 2. panta 5. punktā minētās vienības (5);

| b) | “Ieguldījumu brokeru sabiedrība, uz kuru attiecas Direktīvas 2013/36/ES 28. panta 2. punktā noteiktā sākotnējā kapitāla prasība”
  Šī kategorija ietver ieguldījumu brokeru sabiedrības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktā minēto definīciju, uz kurām attiecas Direktīvas 2013/36/ES 28. panta 2. punktā noteiktā sākotnējā kapitāla prasība; |
| --- | --- |

b)

“Ieguldījumu brokeru sabiedrība, uz kuru attiecas Direktīvas 2013/36/ES 28. panta 2. punktā noteiktā sākotnējā kapitāla prasība”

Šī kategorija ietver ieguldījumu brokeru sabiedrības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktā minēto definīciju, uz kurām attiecas Direktīvas 2013/36/ES 28. panta 2. punktā noteiktā sākotnējā kapitāla prasība;

| c) | “Ieguldījumu brokeru sabiedrība, uz kuru neattiecas Direktīvas 2013/36/ES 28. panta 2. punktā noteiktā sākotnējā kapitāla prasība” |
| --- | --- |

c)

“Ieguldījumu brokeru sabiedrība, uz kuru neattiecas Direktīvas 2013/36/ES 28. panta 2. punktā noteiktā sākotnējā kapitāla prasība”

| d) | “Finanšu iestāde”
  Šī kategorija ietver finanšu iestādes, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 26. apakšpunktā, izņemot tās, kuras klasificētas kā “pārvaldītājsabiedrība”, kā izklāstīts nākamajā e) punktā. |
| --- | --- |

d)

“Finanšu iestāde”

Šī kategorija ietver finanšu iestādes, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 26. apakšpunktā, izņemot tās, kuras klasificētas kā “pārvaldītājsabiedrība”, kā izklāstīts nākamajā e) punktā.

| e) | “Pārvaldītājsabiedrība”
  Šī kategorija ietver jebkuru no turpmāk minētajām sabiedrībām:






  — | finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 20. apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

e)

“Pārvaldītājsabiedrība”

Šī kategorija ietver jebkuru no turpmāk minētajām sabiedrībām:

—

finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 20. apakšpunktā;

| — | jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 21. apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 21. apakšpunktā;

| — | jauktas darbības pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 22. apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

jauktas darbības pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 22. apakšpunktā;

| — | mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības, kā tās definētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 30. apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības, kā tās definētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 30. apakšpunktā;

| — | Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 31. apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

Savienības mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 31. apakšpunktā;

| — | mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 32. apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 32. apakšpunktā;

| — | Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 33. apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

Savienības mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 33. apakšpunktā;

| f) | “Apdrošināšanas sabiedrība”
  Šī kategorija ietver apdrošināšanas sabiedrības, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK 13. pantā (6). |
| --- | --- |

f)

“Apdrošināšanas sabiedrība”

Šī kategorija ietver apdrošināšanas sabiedrības, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK 13. pantā (6).

| g) | “Cits vienības veids”, ja vienība nav ietverta nevienā no minētajām kategorijām. |
| --- | --- |

g)

“Cits vienības veids”, ja vienība nav ietverta nevienā no minētajām kategorijām.

0050

Valsts

Vienības reģistrācijas valsts, kas var būt dalībvalsts vai trešā valsts, ISO 3166-1–alfa–2 kods.

0060

Iekļauta prudenciālajā perimetrā

Uzrāda šādus saīsinājumus:

| | “J – Jā; |
| --- | --- |

“J – Jā;

| | “N” – Nē. |
| --- | --- |

“N” – Nē.

0070

Atbrīvojums no KPR 7. panta

Uzrāda šādus saīsinājumus:

| | “J” – ja kompetentā iestāde ir atcēlusi Regulas (ES) Nr. 575/2013 6. panta 1. punkta piemērošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 7. pantu; |
| --- | --- |

“J” – ja kompetentā iestāde ir atcēlusi Regulas (ES) Nr. 575/2013 6. panta 1. punkta piemērošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 7. pantu;

| | “N” – pārējos gadījumos. |
| --- | --- |

“N” – pārējos gadījumos.

0080

Atbrīvojums no KPR 10. panta

Uzrāda šādus saīsinājumus:

| | “J” – ja kompetentā iestāde ir piemērojusi atbrīvojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. pantu. |
| --- | --- |

“J” – ja kompetentā iestāde ir piemērojusi atbrīvojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. pantu.

| | “N” – pārējos gadījumos. |
| --- | --- |

“N” – pārējos gadījumos.

0090

Aktīvi kopā

Aktīvi kopā, kā noteikts attiecībā uz FINREP {F 01.01;380,010}

0100

Kopējā riska darījumu vērtība

Kopējā riska darījumu vērtība, kā noteikts attiecībā uz COREP (OF): {C 02.00;010;010}

Vienībām, kas nav iestādes, un vienībām, kas izmanto atbrīvojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 7. vai 10. pantu, pārskatu par šo posteni nesniedz.

0110

Sviras rādītāja riska darījumi

Kopējie sviras rādītāja riska darījumi, kā noteikts attiecībā uz COREP (LR): {C 47.00;290;010}

Vienībām, kas nav iestādes, un vienībām, kas izmanto atbrīvojumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 7. vai 10. pantu, pārskatu par šo posteni nesniedz.

0120

Grāmatvedības standarts

Vienības piemērotie grāmatvedības standarti. Uzrāda šādus saīsinājumus:

| — | SFPS |
| --- | --- |

—

SFPS

| — | nGAAP |
| --- | --- |

—

nGAAP

0130

Iemaksa kopējos konsolidētajos aktīvos

Summa, ko vienība iemaksā tās grupas kopējos konsolidētajos aktīvos, par kuru iesniegts pārskats.

0140

Iemaksa kopējā konsolidētajā riska darījumu vērtībā

Summa, ko vienība iemaksā tās grupas kopējā konsolidētajā riska darījumu vērtībā, par kuru iesniegts pārskats.

0150

Iemaksa konsolidētajos sviras rādītāja riska darījumos

Summa, ko vienība iemaksā tās grupas kopējos konsolidētajos sviras rādītāja riska darījumos, par kuru iesniegts pārskats.

0160

Attiecīgā juridiskā persona

Vai vienība ir attiecīgā juridiskā persona saskaņā ar šīs regulas 2. pantā minēto definīciju.

0170-0210

Tiešais mātesuzņēmums

Vienības tiešais mātesuzņēmums. Pārskatu iesniedz tikai par tiešu mātesuzņēmumu, kam ir vairāk nekā 5 % balsstiesību vienībā.

Ja vienībai ir vairāki tiešie mātesuzņēmumi, pārskatu iesniedz tikai par tiešo mātesuzņēmumu, kam ir augstākā kapitāla daļa vai – attiecīgā gadījumā – balsstiesību daļa.

0140

Nosaukums

Vienības tiešā mātesuzņēmuma nosaukums.

0150

Kods

Tiešā mātesuzņēmuma kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.

Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi. Kodam vienmēr ir kāda vērtība.

0160

LEI kods

Vienības burtciparu LEI kods, ko veido 20 zīmes, ja tas ir pieejams.

0170

Akciju kapitāls

Akciju kapitāla summa, ko tiešais mātesuzņēmums tur vienībā, izņemot rezerves.

0180

Balsstiesības vienībā

Tiešā mātesuzņēmuma balsstiesību procentuālā daļa vienībā.

Šī informācija ir nepieciešama tikai tad, ja viena akcija neatbilst vienai balsij (attiecīgi balsstiesības neatbilst akciju kapitālam).

II.2   Z 02.00 – saistību struktūra (LIAB)

II.2.1   Vispārīgas piezīmes

| 15. | Šajā veidnē ir pieprasīta detalizēta informācija par vienības vai grupas saistību struktūru. Saistības tiek nošķirtas kā iekšējā rekapitalizācijā neiekļautās saistības un iekšējā rekapitalizācijā iekļautās saistības. Tiek prasīts arī sīkāks sadalījums pēc saistību kategorijām, darījumu partneru kategorijām un termiņa. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ja šajā veidnē ir norādīts termiņa sadalījums, atlikušais termiņš ir laiks līdz līguma termiņam vai, ja instrumenta turētājam ir tiešas vai netiešas, līgumiskas vai likumiskas tiesības uz agrāku atmaksu, līdz pirmajam datumam, kurā šādas tiesības rodas. Pamatsummas starpposma maksājumus iedala attiecīgajos termiņa periodos. Ja piemērojams, termiņu norāda atsevišķi gan pamatsummai, gan uzkrātajiem procentiem. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Šajā veidnē norādītās summas pēc noklusējuma ir nenomaksātās summas. Prasības vai instrumenta nenomaksātā summa ir prasības vai instrumenta kopējā pamatsumma un uzkrātie procenti. Nenomaksātā summa, par ko jāveic maksājums, ir vienāda ar tās prasības vērtību, kuru kreditors varētu iesniegt maksātnespējas procedūrā. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Atkāpjoties no iepriekšējā punkta, no atvasinātajiem instrumentiem izrietošās bilances saistības (norādītas 0330 rindā) norāda kā tīrās aktīvu vērtības. Tīrā aktīvu vērtība ir tīrā aktīvu vērtība, kā noteikts FINREP nolūkos attiecīgi vai nu saskaņā ar SFPS vai nGAAP. Pārējos gadījumos izmanto skaitļus saskaņā ar nGAAP pārskatu iesniegšanas shēmām. |
| --- | --- |

18.

II.2.2   Norādījumi attiecībā uz konkrētām pozīcijām

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010 | Mājsaimniecības


  FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta f) apakšpunkts.
  Fiziskās personas vai personu grupas, kas ir preču un nefinanšu pakalpojumu patērētāji un ražotāji tikai savam galapatēriņam un tirgus preču ražotāji un nefinanšu un finanšu pakalpojumu sniedzēji ar nosacījumu, ka viņu darbība nav kvazisabiedrību darbība. Iekļautas ir arī bezpeļņas organizācijas, kas apkalpo mājsaimniecības un galvenokārt nodrošina ārpustirgus preces un pakalpojumus, kuri paredzēti konkrētām mājsaimniecību grupām. |
| 0020 | Nefinanšu sabiedrības (MVU)

  Komisijas 2003. gada 6. maija ieteikuma (7) I pielikums, I sadaļas 2. panta 1. punkts; FINREP, V pielikums, 1. daļas 5. punkta i) apakšpunkts.
  Uzņēmumi, kuros nodarbināti mazāk nekā 250 cilvēki un kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus euro un/vai gada kopējā bilance nepārsniedz 43 miljonus euro. |
| 0030 | Nefinanšu sabiedrības (kas nav MVU)


  FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta e) apakšpunkts.
  Sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nenodarbojas ar finanšu starpniecību, bet galvenokārt nodarbojas ar tirgū apgrozāmu preču ražošanu un nefinanšu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas regulu (ES) Nr. 1071/2013 (8).
  Izņemot 0020. slejā norādītos MVU. |
| 0040 | Kredītiestādes


  FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta c) apakšpunkts.
  Kredītiestādes Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunkta nozīmē un daudzpusējas attīstības bankas. |
| 0050 | Citas finanšu iestādes


  FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta d) apakšpunkts.
  Visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nav kredītiestādes, piemēram, ieguldījumu brokeru sabiedrības, ieguldījumu fondi, apdrošināšanas sabiedrības, pensiju fondi, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi un tīrvērtes iestādes, kā arī pārējie finanšu starpnieki, finanšu palīgiestādes, piesaistītās (kaptīvās) finanšu iestādes un naudas aizdevēji. |
| 0060 | Vispārējās valdības un centrālās bankas


  FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta a) un b) apakšpunkts.
  Centrālās bankas un centrālās valdības, pavalsts vai reģionālās pašvaldības un vietējās pašpārvaldes, tostarp administratīvās struktūras un nekomerciāli uzņēmumi, izņemot šo pārvaldes iestāžu publiskās un privātās sabiedrības, kas veic komercdarbību (atkarībā no darbības veida tās uzrāda kā “kredītiestādes”, “citas finanšu sabiedrības” vai “nefinanšu sabiedrības”); sociālā nodrošinājuma fondi; un tādas starptautiskās organizācijas kā Eiropas Savienība, Starptautiskais Valūtas fonds un Starptautisko norēķinu banka. |
| 0070 | Neidentificēts, iekļauts sarakstā tirdzniecības vietā

  Ja darījumu platformas (tirdzniecības vietas), kas noteikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem, sarakstā iekļauto instrumentu dēļ vērtspapīru turētāja identitāte nav zināma, summas norāda šajā slejā. |
| 0080 | Neidentificēts, neiekļauts sarakstā tirdzniecības vietā

  Ja vērtspapīru turētāja identitāte nav zināma un instrumenti nav iekļauti darījumu platformas (tirdzniecības vietas) sarakstā, summas norāda šajā slejā un nekāds sīkāks darījumu partneru iedalījums nav nepieciešams. Vienības dara visu iespējamo, lai identificētu darījumu partnerus un pēc iespējas ierobežotu šīs slejas izmantošanu. |
| 0090 | Kopā |
| 0100 | No tiem: grupas iekšējie darījumi

  Saistības pret vienībām, kas iekļautas galvenās mātessabiedrības konsolidētajos finanšu pārskatos (atšķirībā no konsolidācijas regulatīvās darbības jomas). |
| 0110 | No tiem: saistības, kurām piemēro trešās valsts tiesību aktus, izņemot grupas iekšējos darījumus

  Tās ietver saistību bruto summas, kurām piemēro trešās valsts tiesību aktus un/vai kuras emitē grupas vienības, kas nodibinātas trešajās valstīs. Grupas iekšējie darījumi netiek ņemti vērā.
  Ja noregulējuma iestāde ir apstiprinājusi, ka tā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (9) 45. panta 5. punktu ir apmierināta un ka jebkurš noregulējuma iestādes lēmums norakstīt vai konvertēt saistības stājas spēkā saskaņā ar attiecīgās trešās valsts tiesību aktiem, attiecīgās saistības šajā sadaļā nenorāda. |

Slejas

Norādījumi

0010

Mājsaimniecības

FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta f) apakšpunkts.

Fiziskās personas vai personu grupas, kas ir preču un nefinanšu pakalpojumu patērētāji un ražotāji tikai savam galapatēriņam un tirgus preču ražotāji un nefinanšu un finanšu pakalpojumu sniedzēji ar nosacījumu, ka viņu darbība nav kvazisabiedrību darbība. Iekļautas ir arī bezpeļņas organizācijas, kas apkalpo mājsaimniecības un galvenokārt nodrošina ārpustirgus preces un pakalpojumus, kuri paredzēti konkrētām mājsaimniecību grupām.

0020

Nefinanšu sabiedrības (MVU)

Komisijas 2003. gada 6. maija ieteikuma (7) I pielikums, I sadaļas 2. panta 1. punkts; FINREP, V pielikums, 1. daļas 5. punkta i) apakšpunkts.

Uzņēmumi, kuros nodarbināti mazāk nekā 250 cilvēki un kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus euro un/vai gada kopējā bilance nepārsniedz 43 miljonus euro.

0030

Nefinanšu sabiedrības (kas nav MVU)

FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta e) apakšpunkts.

Sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nenodarbojas ar finanšu starpniecību, bet galvenokārt nodarbojas ar tirgū apgrozāmu preču ražošanu un nefinanšu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas regulu (ES) Nr. 1071/2013 (8).

Izņemot 0020. slejā norādītos MVU.

0040

Kredītiestādes

FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta c) apakšpunkts.

Kredītiestādes Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunkta nozīmē un daudzpusējas attīstības bankas.

0050

Citas finanšu iestādes

FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta d) apakšpunkts.

Visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nav kredītiestādes, piemēram, ieguldījumu brokeru sabiedrības, ieguldījumu fondi, apdrošināšanas sabiedrības, pensiju fondi, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi un tīrvērtes iestādes, kā arī pārējie finanšu starpnieki, finanšu palīgiestādes, piesaistītās (kaptīvās) finanšu iestādes un naudas aizdevēji.

0060

Vispārējās valdības un centrālās bankas

FINREP, V pielikums, 1. daļas 42. punkta a) un b) apakšpunkts.

Centrālās bankas un centrālās valdības, pavalsts vai reģionālās pašvaldības un vietējās pašpārvaldes, tostarp administratīvās struktūras un nekomerciāli uzņēmumi, izņemot šo pārvaldes iestāžu publiskās un privātās sabiedrības, kas veic komercdarbību (atkarībā no darbības veida tās uzrāda kā “kredītiestādes”, “citas finanšu sabiedrības” vai “nefinanšu sabiedrības”); sociālā nodrošinājuma fondi; un tādas starptautiskās organizācijas kā Eiropas Savienība, Starptautiskais Valūtas fonds un Starptautisko norēķinu banka.

0070

Neidentificēts, iekļauts sarakstā tirdzniecības vietā

Ja darījumu platformas (tirdzniecības vietas), kas noteikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem, sarakstā iekļauto instrumentu dēļ vērtspapīru turētāja identitāte nav zināma, summas norāda šajā slejā.

0080

Neidentificēts, neiekļauts sarakstā tirdzniecības vietā

Ja vērtspapīru turētāja identitāte nav zināma un instrumenti nav iekļauti darījumu platformas (tirdzniecības vietas) sarakstā, summas norāda šajā slejā un nekāds sīkāks darījumu partneru iedalījums nav nepieciešams. Vienības dara visu iespējamo, lai identificētu darījumu partnerus un pēc iespējas ierobežotu šīs slejas izmantošanu.

0090

Kopā

0100

No tiem: grupas iekšējie darījumi

Saistības pret vienībām, kas iekļautas galvenās mātessabiedrības konsolidētajos finanšu pārskatos (atšķirībā no konsolidācijas regulatīvās darbības jomas).

0110

No tiem: saistības, kurām piemēro trešās valsts tiesību aktus, izņemot grupas iekšējos darījumus

Tās ietver saistību bruto summas, kurām piemēro trešās valsts tiesību aktus un/vai kuras emitē grupas vienības, kas nodibinātas trešajās valstīs. Grupas iekšējie darījumi netiek ņemti vērā.

Ja noregulējuma iestāde ir apstiprinājusi, ka tā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (9) 45. panta 5. punktu ir apmierināta un ka jebkurš noregulējuma iestādes lēmums norakstīt vai konvertēt saistības stājas spēkā saskaņā ar attiecīgās trešās valsts tiesību aktiem, attiecīgās saistības šajā sadaļā nenorāda.

| Rindas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0100 | Iekšējā rekapitalizācijā neiekļautās saistības

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punktā noteikts, ka “noregulējuma iestādes neīsteno norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras attiecībā uz šādām saistībām neatkarīgi no tā, vai uz tām attiecas kādas dalībvalsts vai trešās valsts tiesību akti”. |
| 0110 | Segtie noguldījumi

  Segto noguldījumu summa, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/49/ES (10) 2. panta 1. punkta 5. apakšpunktā, izņemot augstas pagaidu bilances vērtības, kā noteikts attiecīgās direktīvas 6. panta 2. punktā. |
| 0120 | Nodrošinātās saistības – daļa, kas izmantota kā nodrošinājums

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta b) apakšpunkts
  Nodrošinātās saistības, tostarp līgumi par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu, segtas obligācijas un saistības finanšu instrumentu veidā, kas veido seguma portfeļa neatņemamu daļu un kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošinātas līdzīgā veidā kā segtās obligācijas.
  Ne prasība gādāt, lai visi nodrošinātie aktīvi saistībā ar segto obligāciju seguma portfeli paliktu neskarti, nošķirti un ar pietiekamu finansējumu, ne Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētais izņēmums neliedz noregulējuma iestādēm attiecīgā gadījumā izmantot šādas pilnvaras saistībā ar jebkuru nodrošinātu saistību daļu vai saistībām, kurām ir ieķīlāts nodrošinājums, kas pārsniedz aktīvu, ķīlas, aizturējuma tiesību vai nodrošinājuma vērtību, pret ko tās ir nodrošinātas. Šādu nodrošināto saistību nesegto summu nenorāda šajā rindā, bet norāda 0340. rindā, piemērojot papildu sadalījumu.
  Centrālās bankas saistības, kuras sedz nodrošinājuma portfelis, (piem., galvenās refinansēšanas operācijas, ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas, mērķa ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas u. c.) uzskata par nodrošinātām saistībām.
  Īpašs saistību veids ir nodrošinājuma pozīcijas (piem., skaidras naudas nodrošinājums), kas saņemtas un reģistrētas bilancē. Ja šādas nodrošinājuma pozīcijas ir juridiski saistītas ar aktīvu pozīciju, tās šī pārskata iesniegšanas nolūkā uzskata par nodrošinātajām saistībām. |
| 0130 | Klientu saistības, ja aizsargātas maksātnespējas gadījumā

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta c) apakšpunkts
  Jebkuras saistības, ko rada iestādes vai Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētās vienības turējumā esoši klienta aktīvi vai nauda, tostarp klienta aktīvi vai nauda, kas ir tās turējumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (11) 1. panta 2. punktā definēto PVKIU vārdā vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (12) 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā definēto AIF vārdā, ar nosacījumu, ka šāds klients ir aizsargāts saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem maksātnespējas jomā. |
| 0140 | Fiduciārās saistības, ja aizsargātas maksātnespējas gadījumā

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta d) apakšpunkts
  Jebkuras saistības, kas rodas no fiduciārām attiecībām starp iestādi vai Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minēto vienību (kā fiduciāru) un citu personu (kā labuma guvēju), ar nosacījumu, ka šāds labuma guvējs ir aizsargāts saskaņā ar piemērojamajām maksātnespējas tiesībām vai civiltiesībām. |
| 0150 | Kredītiestādes saistības < 7 dienas

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta e) apakšpunkts
  Saistības pret kredītiestādēm, izņemot vienības, kas ir tajā pašā uzskaites grupā, kuru sākotnējais termiņš ir mazāks par septiņām dienām. |
| 0160 | Sistēmas (operatora) saistības < 7 dienas

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta f) apakšpunkts
  Tādas saistības pret sistēmām, kuras noteiktas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/26/EK (13), vai šādu sistēmu operatoriem vai to dalībniekiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par septiņām dienām un kuras rodas no dalības šādā sistēmā. |
| 0170 | Darbinieku saistības

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta g) apakšpunkta i) punkts
  Saistības pret darbiniekiem saistībā ar uzkrāto algu, pensijas pabalstu vai citu fiksētu atalgojumu, izņemot atalgojuma mainīgo daļu, ko neregulē darba koplīgums. Taču to nepiemēro personu, kas uzņemas būtisku risku, atalgojuma mainīgajai daļai, kā noteikts Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 2. punktā. |
| 0180 | Saistības, kas ir kritiski svarīgas ikdienas operatīvajai darbībai

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta g) apakšpunkta ii) punkts
  Saistības pret komerckreditoru vai tirdzniecības kreditoru, ja saistības rodas no iestādes vai Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētās vienības ikdienas darba nodrošināšanai kritiski vajadzīgo preču vai pakalpojumu, tostarp IT pakalpojumu, sabiedrisko pakalpojumu un telpu īres, apkalpošanas un uzturēšanas pakalpojumu, sniegšanas. |
| 0190 | Nodokļu un sociālā nodrošinājuma iestāžu saistības, ja tām ir priekšroka

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta g) apakšpunkta iii) punkts
  Saistības pret nodokļu un sociālā nodrošinājuma iestādēm ar nosacījumu, ka minētajām saistībām ir prioritāte saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem. |
| 0200 | NGS saistības

  Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta g) apakšpunkta iv) punkts
  Saistības pret noguldījumu garantiju sistēmām, kas rodas no maksājamajām iemaksām saskaņā ar Direktīvu 2014/49/ES. |
| 0300 | Iekšējā rekapitalizācijā iekļautās saistības

  0310., 0320., 0334., 0340., 0350., 0360., 0365., 0370., 0380., 0390. un 0400. rindas summa. |
| 0310 | Noguldījumi, nesegtie, bet preferenciālie

  Direktīvas 2014/59/ES 108. pants
  Noguldījumi, kā noteikts Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktā, kas nekvalificējas atbrīvojumam no iekšējas rekapitalizācijas (Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta a) apakšpunkts), taču attiecībā uz kuriem ir paredzēts preferenciāls režīms saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 108. pantu. |
| 0320 | Noguldījumi, nesegtie un nepreferenciālie

  Noguldījumi, kā noteikts Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktā, kas nekvalificējas atbrīvojumam no iekšējas rekapitalizācijas vai preferenciālam režīmam, piemērojot Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta a) apakšpunktu vai 108. pantu. |
| 0330 | No atvasinātajiem instrumentiem izrietošās bilances saistības

  No atvasinātajiem instrumentiem izrietošo saistību uzskaites vērtība par kopējo summu, kas atbilst FINREP: {F 01.02;020;010} + {F 01.02;150;010}. |
| 0331 | Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pirms nodrošinājuma kompensācijas

  Pēc noklusējuma visu atvasināto instrumentu saistību neto tirgus vērtību summa katrai līgumisko savstarpējo prasījumu ieskaita kopai. Savstarpējo prasījumu ieskaita kopu iekļauj pārskatā tikai tad, ja savstarpējo prasījumu ieskaita kopas tirgus vērtība ir saistības. Šajā nolūkā atvasinātos instrumentus, uz kuriem neattiecas savstarpējā ieskaita līgumi, uzskata par vienu līgumu, t. i., it kā tā būtu savstarpējo prasījumu ieskaita kopa ar tikai vienu atvasināto instrumentu. |
| 0332 | Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pēc nodrošinājuma kompensācijas

  Uz novērtējumu 0331. rindā attiecina pielāgojumu nodrošinājumam, kas paredzēts, lai nodrošinātu šo riska darījumu, kā rezultātā tiek iegūta šo neto tirgus vērtību summa pēc nodrošinājuma savstarpējā ieskaita atbilstoši tā tirgus vērtībai. |
| 0333 | Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pēc nodrošinājuma kompensācijas, iekļaujot aplēstās slēgšanas summas

  Saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/1401 (14) par tādu saistību vērtēšanu, kas izriet no atvasinātajiem instrumentiem, papildu slēgšanas summu, kas sedz zaudējumu summu vai atvasināto instrumentu darījumu partneru radītās izmaksas vai to gūtos ieguvumus, aizstājot vai iegūstot ekonomisko ekvivalentu atbilstoši līgumu materiālajiem noteikumiem un pušu izvēles tiesības, ievērojot izbeigtos līgumus.
  Nepieciešamās aplēses, lai noteiktu slēgšanas summu saskaņā ar iepriekš minēto regulu, individuālā līmenī var būt sarežģītas. Tāpēc to vietā var izmantot aizstājējvērtības, kuru pamatā var būt pieejamie dati, piemēram, prudenciālās prasības tirgus riskam. Ja atvasināto instrumentu saistībām nav iespējams aprēķināt slēgšanas summu, norādītajai summai vajadzētu būt vienādai ar 0332. rindā norādīto summu. |
| 0334 | Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā prudenciālā ieskaita noteikumus

  Pārskatā norāda neto saistību pozīcijas atvasinātajiem instrumentiem, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. panta prudenciālā ieskaita noteikumus (saistībā ar sviras rādītāja kopējās riska darījumu vērtības mēra aprēķināšanu). |
| 0340 | Nodrošinātās saistības, kas netiek izmantotas kā nodrošinājums

  Nodrošināto saistību vai saistību summa, kurām ir ieķīlāts nodrošinājums, kas pārsniedz aktīvu, ķīlas, aizturējuma tiesību vai nodrošinājuma vērtību, pret ko tas ir nodrošināts. Tas ietver jebkādu saistību, kas tiek izmantotas kā nodrošinājums, “nenodrošināto” daļu, piemēram, segto obligāciju vai repo darījumu nenodrošināto daļu. |
| 0350 | Strukturētas parādzīmes

  Strukturētas parādzīmes šajā nolūkā definē kā parādsaistības, kas ietver iegulta atvasināta instrumenta elementu ar atdevi, kas saistīta ar bāzes aktīviem vai indeksu (publisku vai pasūtītu, piemēram, kapitāla vērtspapīrus vai obligācijas, fiksētas ieņēmumu likmes vai kredītu, ārvalstu valūtas, preces u. c.). Strukturētas parādzīmes neietver parāda instrumentus, kas ietver tikai pirkšanas vai pārdošanas iespējas, piem., instrumenta vērtība nav atkarīga ne no kāda iegulta atvasināta instrumenta elementa. |
| 0360 | Augstākās prioritātes nenodrošinātās saistības

  Tas ietver visus augstākās prioritātes nenodrošinātos instrumentus, kas nav iekļauti strukturēto parādzīmju kategorijā. |
| 0365 | Augstākās prioritātes nepreferenciālas saistības

  Jebkuru šādu saistību summa:






  — | nenodrošinātas prasības, kas izriet no Direktīvas 2014/59/ES 108. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā un 3. punktā minētajiem nosacījumiem atbilstošiem parāda instrumentiem; |

Rindas

Norādījumi

0100

Iekšējā rekapitalizācijā neiekļautās saistības

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punktā noteikts, ka “noregulējuma iestādes neīsteno norakstīšanas vai konvertācijas pilnvaras attiecībā uz šādām saistībām neatkarīgi no tā, vai uz tām attiecas kādas dalībvalsts vai trešās valsts tiesību akti”.

0110

Segtie noguldījumi

Segto noguldījumu summa, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/49/ES (10) 2. panta 1. punkta 5. apakšpunktā, izņemot augstas pagaidu bilances vērtības, kā noteikts attiecīgās direktīvas 6. panta 2. punktā.

0120

Nodrošinātās saistības – daļa, kas izmantota kā nodrošinājums

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta b) apakšpunkts

Nodrošinātās saistības, tostarp līgumi par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu, segtas obligācijas un saistības finanšu instrumentu veidā, kas veido seguma portfeļa neatņemamu daļu un kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem tiek nodrošinātas līdzīgā veidā kā segtās obligācijas.

Ne prasība gādāt, lai visi nodrošinātie aktīvi saistībā ar segto obligāciju seguma portfeli paliktu neskarti, nošķirti un ar pietiekamu finansējumu, ne Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētais izņēmums neliedz noregulējuma iestādēm attiecīgā gadījumā izmantot šādas pilnvaras saistībā ar jebkuru nodrošinātu saistību daļu vai saistībām, kurām ir ieķīlāts nodrošinājums, kas pārsniedz aktīvu, ķīlas, aizturējuma tiesību vai nodrošinājuma vērtību, pret ko tās ir nodrošinātas. Šādu nodrošināto saistību nesegto summu nenorāda šajā rindā, bet norāda 0340. rindā, piemērojot papildu sadalījumu.

Centrālās bankas saistības, kuras sedz nodrošinājuma portfelis, (piem., galvenās refinansēšanas operācijas, ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas, mērķa ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas u. c.) uzskata par nodrošinātām saistībām.

Īpašs saistību veids ir nodrošinājuma pozīcijas (piem., skaidras naudas nodrošinājums), kas saņemtas un reģistrētas bilancē. Ja šādas nodrošinājuma pozīcijas ir juridiski saistītas ar aktīvu pozīciju, tās šī pārskata iesniegšanas nolūkā uzskata par nodrošinātajām saistībām.

0130

Klientu saistības, ja aizsargātas maksātnespējas gadījumā

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta c) apakšpunkts

Jebkuras saistības, ko rada iestādes vai Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētās vienības turējumā esoši klienta aktīvi vai nauda, tostarp klienta aktīvi vai nauda, kas ir tās turējumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (11) 1. panta 2. punktā definēto PVKIU vārdā vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (12) 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā definēto AIF vārdā, ar nosacījumu, ka šāds klients ir aizsargāts saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem maksātnespējas jomā.

0140

Fiduciārās saistības, ja aizsargātas maksātnespējas gadījumā

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta d) apakšpunkts

Jebkuras saistības, kas rodas no fiduciārām attiecībām starp iestādi vai Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minēto vienību (kā fiduciāru) un citu personu (kā labuma guvēju), ar nosacījumu, ka šāds labuma guvējs ir aizsargāts saskaņā ar piemērojamajām maksātnespējas tiesībām vai civiltiesībām.

0150

Kredītiestādes saistības < 7 dienas

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta e) apakšpunkts

Saistības pret kredītiestādēm, izņemot vienības, kas ir tajā pašā uzskaites grupā, kuru sākotnējais termiņš ir mazāks par septiņām dienām.

0160

Sistēmas (operatora) saistības < 7 dienas

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta f) apakšpunkts

Tādas saistības pret sistēmām, kuras noteiktas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/26/EK (13), vai šādu sistēmu operatoriem vai to dalībniekiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par septiņām dienām un kuras rodas no dalības šādā sistēmā.

0170

Darbinieku saistības

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta g) apakšpunkta i) punkts

Saistības pret darbiniekiem saistībā ar uzkrāto algu, pensijas pabalstu vai citu fiksētu atalgojumu, izņemot atalgojuma mainīgo daļu, ko neregulē darba koplīgums. Taču to nepiemēro personu, kas uzņemas būtisku risku, atalgojuma mainīgajai daļai, kā noteikts Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 2. punktā.

0180

Saistības, kas ir kritiski svarīgas ikdienas operatīvajai darbībai

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta g) apakšpunkta ii) punkts

Saistības pret komerckreditoru vai tirdzniecības kreditoru, ja saistības rodas no iestādes vai Direktīvas 2014/59/ES 1. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētās vienības ikdienas darba nodrošināšanai kritiski vajadzīgo preču vai pakalpojumu, tostarp IT pakalpojumu, sabiedrisko pakalpojumu un telpu īres, apkalpošanas un uzturēšanas pakalpojumu, sniegšanas.

0190

Nodokļu un sociālā nodrošinājuma iestāžu saistības, ja tām ir priekšroka

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta g) apakšpunkta iii) punkts

Saistības pret nodokļu un sociālā nodrošinājuma iestādēm ar nosacījumu, ka minētajām saistībām ir prioritāte saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem.

0200

NGS saistības

Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta g) apakšpunkta iv) punkts

Saistības pret noguldījumu garantiju sistēmām, kas rodas no maksājamajām iemaksām saskaņā ar Direktīvu 2014/49/ES.

0300

Iekšējā rekapitalizācijā iekļautās saistības

0310., 0320., 0334., 0340., 0350., 0360., 0365., 0370., 0380., 0390. un 0400. rindas summa.

0310

Noguldījumi, nesegtie, bet preferenciālie

Direktīvas 2014/59/ES 108. pants

Noguldījumi, kā noteikts Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktā, kas nekvalificējas atbrīvojumam no iekšējas rekapitalizācijas (Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta a) apakšpunkts), taču attiecībā uz kuriem ir paredzēts preferenciāls režīms saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 108. pantu.

0320

Noguldījumi, nesegtie un nepreferenciālie

Noguldījumi, kā noteikts Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktā, kas nekvalificējas atbrīvojumam no iekšējas rekapitalizācijas vai preferenciālam režīmam, piemērojot Direktīvas 2014/59/ES 44. panta 2. punkta a) apakšpunktu vai 108. pantu.

0330

No atvasinātajiem instrumentiem izrietošās bilances saistības

No atvasinātajiem instrumentiem izrietošo saistību uzskaites vērtība par kopējo summu, kas atbilst FINREP: {F 01.02;020;010} + {F 01.02;150;010}.

0331

Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pirms nodrošinājuma kompensācijas

Pēc noklusējuma visu atvasināto instrumentu saistību neto tirgus vērtību summa katrai līgumisko savstarpējo prasījumu ieskaita kopai. Savstarpējo prasījumu ieskaita kopu iekļauj pārskatā tikai tad, ja savstarpējo prasījumu ieskaita kopas tirgus vērtība ir saistības. Šajā nolūkā atvasinātos instrumentus, uz kuriem neattiecas savstarpējā ieskaita līgumi, uzskata par vienu līgumu, t. i., it kā tā būtu savstarpējo prasījumu ieskaita kopa ar tikai vienu atvasināto instrumentu.

0332

Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pēc nodrošinājuma kompensācijas

Uz novērtējumu 0331. rindā attiecina pielāgojumu nodrošinājumam, kas paredzēts, lai nodrošinātu šo riska darījumu, kā rezultātā tiek iegūta šo neto tirgus vērtību summa pēc nodrošinājuma savstarpējā ieskaita atbilstoši tā tirgus vērtībai.

0333

Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā līgumiskās savstarpējo prasījumu ieskaita kopas, pēc novērtēšanas atbilstoši tirgus cenas pielāgojumiem un pēc nodrošinājuma kompensācijas, iekļaujot aplēstās slēgšanas summas

Saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/1401 (14) par tādu saistību vērtēšanu, kas izriet no atvasinātajiem instrumentiem, papildu slēgšanas summu, kas sedz zaudējumu summu vai atvasināto instrumentu darījumu partneru radītās izmaksas vai to gūtos ieguvumus, aizstājot vai iegūstot ekonomisko ekvivalentu atbilstoši līgumu materiālajiem noteikumiem un pušu izvēles tiesības, ievērojot izbeigtos līgumus.

Nepieciešamās aplēses, lai noteiktu slēgšanas summu saskaņā ar iepriekš minēto regulu, individuālā līmenī var būt sarežģītas. Tāpēc to vietā var izmantot aizstājējvērtības, kuru pamatā var būt pieejamie dati, piemēram, prudenciālās prasības tirgus riskam. Ja atvasināto instrumentu saistībām nav iespējams aprēķināt slēgšanas summu, norādītajai summai vajadzētu būt vienādai ar 0332. rindā norādīto summu.

0334

Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā prudenciālā ieskaita noteikumus

Pārskatā norāda neto saistību pozīcijas atvasinātajiem instrumentiem, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. panta prudenciālā ieskaita noteikumus (saistībā ar sviras rādītāja kopējās riska darījumu vērtības mēra aprēķināšanu).

0340

Nodrošinātās saistības, kas netiek izmantotas kā nodrošinājums

Nodrošināto saistību vai saistību summa, kurām ir ieķīlāts nodrošinājums, kas pārsniedz aktīvu, ķīlas, aizturējuma tiesību vai nodrošinājuma vērtību, pret ko tas ir nodrošināts. Tas ietver jebkādu saistību, kas tiek izmantotas kā nodrošinājums, “nenodrošināto” daļu, piemēram, segto obligāciju vai repo darījumu nenodrošināto daļu.

0350

Strukturētas parādzīmes

Strukturētas parādzīmes šajā nolūkā definē kā parādsaistības, kas ietver iegulta atvasināta instrumenta elementu ar atdevi, kas saistīta ar bāzes aktīviem vai indeksu (publisku vai pasūtītu, piemēram, kapitāla vērtspapīrus vai obligācijas, fiksētas ieņēmumu likmes vai kredītu, ārvalstu valūtas, preces u. c.). Strukturētas parādzīmes neietver parāda instrumentus, kas ietver tikai pirkšanas vai pārdošanas iespējas, piem., instrumenta vērtība nav atkarīga ne no kāda iegulta atvasināta instrumenta elementa.

0360

Augstākās prioritātes nenodrošinātās saistības

Tas ietver visus augstākās prioritātes nenodrošinātos instrumentus, kas nav iekļauti strukturēto parādzīmju kategorijā.

0365

Augstākās prioritātes nepreferenciālas saistības

Jebkuru šādu saistību summa:

—

nenodrošinātas prasības, kas izriet no Direktīvas 2014/59/ES 108. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā un 3. punktā minētajiem nosacījumiem atbilstošiem parāda instrumentiem;

| — | nenodrošinātas prasības, kas izriet no Direktīvas 2014/59/ES 108. panta 5. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētajiem parāda instrumentiem; vai |
| --- | --- |

—

nenodrošinātas prasības, kas izriet no Direktīvas 2014/59/ES 108. panta 5. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētajiem parāda instrumentiem; vai

| — | parāda instrumenti, kam ir viszemākā prioritāte starp parastajām nenodrošinātajām prasībām, kas izriet no Direktīvas 2014/59/ES 108. panta 7. punktā minētajiem parāda instrumentiem, attiecībā uz kuriem kāda dalībvalsts saskaņā ar minēto punktu ir noteikusi, ka tie ir vienā līmenī ar prasībām, kas atbilst Direktīvas 2014/59/ES 108. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā un 3. punktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

—

parāda instrumenti, kam ir viszemākā prioritāte starp parastajām nenodrošinātajām prasībām, kas izriet no Direktīvas 2014/59/ES 108. panta 7. punktā minētajiem parāda instrumentiem, attiecībā uz kuriem kāda dalībvalsts saskaņā ar minēto punktu ir noteikusi, ka tie ir vienā līmenī ar prasībām, kas atbilst Direktīvas 2014/59/ES 108. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā un 3. punktā minētajiem nosacījumiem.

0370

Subordinētās saistības

Saistības, kuras tiks atmaksātas tikai saskaņā ar valsts tiesību aktiem maksātnespējas jomā pēc tam, kad visām parasto kreditoru un augstākās prioritātes nepreferenciālo kreditoru kategorijām ir veikta pilnīga atmaksa. Tās ietver gan līgumiskās, gan likumiskās subordinētās saistības. Pārvaldītājsabiedrību gadījumā šajā kategorijā var norādīt arī nesubordinētos parāda vērtspapīrus (t. i., strukturāla subordinācija).

Šajā kategorijā iekļauj tikai subordinētus instrumentus, kas netiek atzīti kā pašu kapitāls.

Šajā rindā arī iekļauj to subordinēto saistību daļu, kas principā ir kvalificējama kā pašu kapitāls, taču nav iekļauta pašu kapitālā pārejas noteikumu dēļ, piemēram, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 64. pantu (atlikušais termiņš) vai Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. daļu (tiesību saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus ietekme).

0380

Citas MREL atbilstīgas saistības

Jebkurš MREL atbilstīgs instruments, kas nav norādīts 0320. un 0340.–0370. rindā.

0390

Nefinanšu saistības

Šī rinda ietver nefinanšu saistības, kas nav saistītas ar parāda instrumentiem, kurus turētājiem var rekapitalizēt praktisku iemeslu dēļ, piemēram, vienībai piemērojamie tiesvedības noteikumi.

0400

Atlikušās saistības

Jebkuras saistības, kas nav norādītas 0100.–0390. rindā.

0500

Pašu kapitāls

Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. un 118. punkts un 72. pants.

Tāda pati definīcija kā COREP (OF): {C 01.00;010;010}

0510

Pirmā līmeņa pamata kapitāls

Regulas (ES) Nr. 575/2013 50. pants

Tāda pati definīcija kā COREP (OF): {C 01.00;020;010}

0511

No tiem: kapitāla instrumenti/akciju kapitāls

Tiesību instrumenti, kas veido pirmā līmeņa pamata kapitālu (daļu no tā) kapitāla instrumentu/akciju kapitāla veidā.

0512

No tiem: parastām akcijām līdzvērtīgi instrumenti

Tiesību instrumenti, kas veido pirmā līmeņa pamata kapitāla pašu kapitālu (daļu no tā) kā instrumenti, kas nav kapitāla instrumenti/akciju kapitāls, taču ir līdzvērtīgi šai kategorijai.

0520

Pirmā līmeņa papildu kapitāls

Regulas (ES) Nr. 575/2013 61. pants

Tāda pati definīcija kā COREP (OF): {C 01.00;530;010}

0521

No tiem: subordinētās saistības (to daļa), kas atzītas kā pašu kapitāls

Tiesību instrumenti, kas veido pirmā līmeņa papildu kapitālu (daļu no tā).

0530

Otrā līmeņa kapitāls

Regulas (ES) Nr. 575/2013 71. pants

Tāda pati definīcija kā COREP (OF): {C 01.00;750;010}

0531

No tiem: subordinētās saistības (to daļa), kas atzītas kā pašu kapitāls

Šajā sadalījumā identificēti tiesību instrumenti, kas veido otrā līmeņa pašu kapitālu (daļu no tā).

0600

Kopējās saistības un pašu kapitāls, tostarp atvasināto instrumentu saistības

Visu šajā veidnē norādīto saistību un regulatīvām prasībām atbilstošā kapitāla summa. Šajā nolūkā pieskaita visas iepriekšējo rindu summas. Attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem izmantojamā vērtība ir 0334. rindā “Neto saistību pozīciju summa, ņemot vērā prudenciālā ieskaita noteikumus” norādītā vērtība.

II.3   Z 03.00 – pašu kapitāla prasības (OWN)

II.3.1   Vispārīgas piezīmes

| 19. | Šajā veidnē apkopota informācija par pašu kapitāla prasībām vienībai vai grupai. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Visa norādītā informācija atspoguļo pašu kapitāla prasības, kas piemērojamas pārskata atsauces datumā. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Informācija par šajā veidnē norādītajām 2. pīlāra prasībām ir balstīta uz jaunāko pieejamo oficiālo SREP vēstuli, ko nosūtījusi kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Ja vienībai, par kuru iesniegts pārskats, nav individuāli piemērojamu kapitāla prasību, tai jāsniedz informācija tikai 0110. rindā. |
| --- | --- |

22.

II.3.2   Norādījumi attiecībā uz konkrētām pozīcijām

| Rindas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0100 | Kopējā riska darījumu vērtība

  Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punkts.
  Sk. Z 01.00, 0100. sleju
  Kopējā riska darījumu vērtība, kā noteikts attiecībā uz COREP (OF): {C 02.00;010;010} |
| 0110 | Iemaksa kopējā konsolidētajā riska darījumu vērtībā

  Sk. Z 01.00, 0140. sleju
  Kopējie sviras rādītāja riska darījumi, kā noteikts attiecībā uz COREP (LR): {C 47.00;290;010}
  Šo posteni iekļauj pārskatā tikai vienībām, kurām nav individuāli piemērojamu kapitāla prasību. |
| 0210–0250 | Sākotnējā kapitāla un sviras rādītāja prasības |
| 0210 | Sākotnējais kapitāls

  Direktīvas 2013/36/ES 12. un 28.–31. pants un Regulas (ES) Nr. 575/2013 93. pants
  Sākotnējā kapitāla summa, kas nepieciešama kā priekšnosacījums atļaujai uzsākt iestādes darbību. |
| 0220 | Sviras rādītāja prasība

  Sviras rādītāja prasība, kā piemērojama vienībai vai grupai, izteikta kā procentuālā daļa no kopējiem sviras rādītāja riska darījumiem. Ja nav spēkā formāla prasība, vienības šo aili atstāj tukšu.
  Kopējos sviras rādītāja riska darījumus nosaka kā attiecībā uz COREP (LR): {C 47.00;290;010} |
| 0300 | Kopējais SREP kapitāla prasības (TSCR) rādītājs


  COREP (OF): {C 03.00;130;010}
  i) un ii) summa attiecīgi:






  i) | kopējais kapitāla rādītājs (8 %), kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā; |

Rindas

Norādījumi

0100

Kopējā riska darījumu vērtība

Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punkts.

Sk. Z 01.00, 0100. sleju

Kopējā riska darījumu vērtība, kā noteikts attiecībā uz COREP (OF): {C 02.00;010;010}

0110

Iemaksa kopējā konsolidētajā riska darījumu vērtībā

Sk. Z 01.00, 0140. sleju

Kopējie sviras rādītāja riska darījumi, kā noteikts attiecībā uz COREP (LR): {C 47.00;290;010}

Šo posteni iekļauj pārskatā tikai vienībām, kurām nav individuāli piemērojamu kapitāla prasību.

0210–0250

Sākotnējā kapitāla un sviras rādītāja prasības

0210

Sākotnējais kapitāls

Direktīvas 2013/36/ES 12. un 28.–31. pants un Regulas (ES) Nr. 575/2013 93. pants

Sākotnējā kapitāla summa, kas nepieciešama kā priekšnosacījums atļaujai uzsākt iestādes darbību.

0220

Sviras rādītāja prasība

Sviras rādītāja prasība, kā piemērojama vienībai vai grupai, izteikta kā procentuālā daļa no kopējiem sviras rādītāja riska darījumiem. Ja nav spēkā formāla prasība, vienības šo aili atstāj tukšu.

Kopējos sviras rādītāja riska darījumus nosaka kā attiecībā uz COREP (LR): {C 47.00;290;010}

0300

Kopējais SREP kapitāla prasības (TSCR) rādītājs

COREP (OF): {C 03.00;130;010}

i) un ii) summa attiecīgi:

i)

kopējais kapitāla rādītājs (8 %), kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

| ii) | papildu pašu kapitāla prasību (2. pīlāra prasības – P2R) rādītājs, kas noteikts saskaņā ar EBI pamatnostādnēs par kopējām procedūrām un metodoloģijām uzraudzības pārskatam un novērtēšanas procesam un uzraudzības stresa pārbaudei (EBI SREP GL) minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

ii)

papildu pašu kapitāla prasību (2. pīlāra prasības – P2R) rādītājs, kas noteikts saskaņā ar EBI pamatnostādnēs par kopējām procedūrām un metodoloģijām uzraudzības pārskatam un novērtēšanas procesam un uzraudzības stresa pārbaudei (EBI SREP GL) minētajiem kritērijiem.

Šajā postenī atspoguļo kopējo SREP kapitāla prasības (TSCR) rādītāju, ko kompetentā iestāde paziņojusi iestādei. TSCR ir definēts EBI SREP pamatnostādņu 1.2. sadaļā.

Ja kompetentā iestāde nav paziņojusi nekādas papildu pašu kapitāla prasības, pārskatu sniedz tikai par i) punktu.

0310

TSCR: noteikt pēc pirmā līmeņa pamata kapitāla

COREP (OF): {C 03.00;140;010}

i) un ii) summa attiecīgi:

| i) | kopējais pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs (4,5 %) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

i)

kopējais pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs (4,5 %) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| ii) | 300. rindas ii) punktā minētā P2R rādītāja daļa, ko kompetentā iestāde liek turēt kā pirmā līmeņa pamata kapitālu. |
| --- | --- |

ii)

300. rindas ii) punktā minētā P2R rādītāja daļa, ko kompetentā iestāde liek turēt kā pirmā līmeņa pamata kapitālu.

Ja kompetentā iestāde nav paziņojusi nekādas papildu pašu kapitāla prasības, kas jātur kā pirmā līmeņa pamata kapitāls, pārskatu sniedz tikai par i) punktu.

0320

TSCR: noteikt pēc pirmā līmeņa kapitāla

COREP (OF): {C 03.00;150;010}

i) un ii) summa attiecīgi:

| i) | pirmā līmeņa kapitāla rādītājs (6 %) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

i)

pirmā līmeņa kapitāla rādītājs (6 %) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| ii) | 300. rindas ii) punktā minētā P2R rādītāja daļa, ko kompetentā iestāde liek turēt kā pirmā līmeņa kapitālu. |
| --- | --- |

ii)

300. rindas ii) punktā minētā P2R rādītāja daļa, ko kompetentā iestāde liek turēt kā pirmā līmeņa kapitālu.

Ja kompetentā iestāde nav paziņojusi nekādas papildu pašu kapitāla prasības, kas jātur kā pirmā līmeņa kapitāls, pārskatu sniedz tikai par i) punktu.

0400

Apvienoto rezervju prasības

Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punkts

COREP (OF): {C 04.00;740;010}

0410

Kapitāla saglabāšanas rezerves

Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 1. punkts un 129. pants

COREP (OF): {C 04.00;750;010}.

Saskaņā ar 129. panta 1. punktu kapitāla saglabāšanas rezerves ir papildus pirmā līmeņa pamata kapitālam uzturēta summa. Tā kā kapitāla saglabāšanas rezervju likme 2,5 % apmērā ir stabila, summu uzrāda šajā ailē.

0420

Saglabāšanas rezerves saistībā ar dalībvalsts līmenī konstatēto makroprudenciālo vai sistēmisko risku

Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punkts

COREP (OF): {C 04.00;760;010}.

Šajā ailē uzrāda to saglabāšanas rezervju summu saistībā ar dalībvalsts līmenī konstatēto makroprudenciālo vai sistēmisko risku, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. pantu var pieprasīt papildus kapitāla saglabāšanas rezervēm.

Uzrādītā summa atspoguļo pašu kapitāla summu, kas nepieciešama, lai pārskata sniegšanas datumā izpildītu attiecīgās kapitāla rezervju prasības.

0430

Iestādes specifiskās pretcikliskās kapitāla rezerves

Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 2. punkts un 130., 135.–140. pants

(sk. COREP (OF): {C 04.00;770;010}).

Uzrādītā summa atspoguļo pašu kapitāla summu, kas nepieciešama, lai pārskata sniegšanas datumā izpildītu attiecīgās kapitāla rezervju prasības.

0440

Sistēmiskā riska rezerves

Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 5. punkts un 133. un 134. pants

(sk. COREP (OF): {C 04.00;780;010}).

Uzrādītā summa atspoguļo pašu kapitāla summu, kas nepieciešama, lai pārskata sniegšanas datumā izpildītu attiecīgās kapitāla rezervju prasības.

0450

Globālas sistēmiski nozīmīgas iestādes rezerves

Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 3. punkts un 131. pants

COREP (OF): {C 04.00;800;010}

Uzrādītā summa atspoguļo pašu kapitāla summu, kas nepieciešama, lai pārskata sniegšanas datumā izpildītu attiecīgās kapitāla rezervju prasības.

0460

Citas sistēmiski nozīmīgas iestādes rezerves

Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 4. punkts un 131. pants

COREP (OF): {C 04.00;810;010}

Uzrādītā summa atspoguļo pašu kapitāla summu, kas nepieciešama, lai pārskata sniegšanas datumā izpildītu attiecīgās kapitāla rezervju prasības.

0500

Kopējās kapitāla prasības (OCR) rādītājs

COREP (OF): {C 03.00;160;010}

i) un ii) summa attiecīgi:

| i) | 0300. rindā norādītais TSCR rādītājs; |
| --- | --- |

i)

0300. rindā norādītais TSCR rādītājs;

| ii) | ciktāl tas ir juridiski piemērojami, Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā minētais apvienoto rezervju prasības rādītājs. |
| --- | --- |

ii)

ciktāl tas ir juridiski piemērojami, Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā minētais apvienoto rezervju prasības rādītājs.

Šajā postenī atspoguļo kopējo kapitāla prasību (OCR) rādītāju, kā noteikts EBI SREP pamatnostādņu 1.2. iedaļā.

Ja nekādas rezervju prasības nav piemērojamas, pārskatu sniedz tikai par i) punktu.

0510

OCR: noteikt pēc pirmā līmeņa pamata kapitāla

COREP (OF): {C 03.00;170;010}

i) un ii) summa attiecīgi:

| i) | TSCR rādītājs, ko nosaka pēc rindā Nr. 0310 minētā pirmā līmeņa pamata kapitāla; |
| --- | --- |

i)

TSCR rādītājs, ko nosaka pēc rindā Nr. 0310 minētā pirmā līmeņa pamata kapitāla;

| ii) | ciktāl tas ir juridiski piemērojami, Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā minētais apvienoto rezervju prasības rādītājs. |
| --- | --- |

ii)

ciktāl tas ir juridiski piemērojami, Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā minētais apvienoto rezervju prasības rādītājs.

Ja nekādas rezervju prasības nav piemērojamas, pārskatu sniedz tikai par i) punktu.

0520

OCR: noteikt pēc pirmā līmeņa kapitāla

COREP (OF): {C 03.00;180;010}

i) un ii) summa attiecīgi:

| i) | TSCR rādītājs, ko nosaka pēc rindā Nr. 0320 minētā pirmā līmeņa kapitāla; |
| --- | --- |

i)

TSCR rādītājs, ko nosaka pēc rindā Nr. 0320 minētā pirmā līmeņa kapitāla;

| ii) | ciktāl tas ir juridiski piemērojami, Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā minētais apvienoto rezervju prasības rādītājs. |
| --- | --- |

ii)

ciktāl tas ir juridiski piemērojami, Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 6. punktā minētais apvienoto rezervju prasības rādītājs.

Ja nekādas rezervju prasības nav piemērojamas, pārskatu sniedz tikai par i) punktu.

0600

OCR un 2. pīlāra norādes (P2G)

COREP (OF): {C 03.00;190;010}

i) un ii) summa attiecīgi:

| i) | rindā Nr. 0500 norādītais OCR rādītājs; |
| --- | --- |

i)

rindā Nr. 0500 norādītais OCR rādītājs;

| ii) | ja piemērojami, 2. pīlāra norādījumus (P2G), kā noteikts EBI SREP pamatnostādnēs. P2G iekļauj tikai tad, ja kompetentā iestāde to ir paziņojusi iestādei. |
| --- | --- |

ii)

ja piemērojami, 2. pīlāra norādījumus (P2G), kā noteikts EBI SREP pamatnostādnēs. P2G iekļauj tikai tad, ja kompetentā iestāde to ir paziņojusi iestādei.

Ja kompetentā iestāde nav paziņojusi P2G, pārskatu sniedz tikai par i) punktu.

0610

OCR: noteikt pēc pirmā līmeņa pamata kapitāla

COREP (OF): {C 03.00;200;010}

i) un ii) summa attiecīgi:

| i) | OCR rādītājs, ko nosaka pēc 0520. rindā minētā pirmā līmeņa pamata kapitāla; |
| --- | --- |

i)

OCR rādītājs, ko nosaka pēc 0520. rindā minētā pirmā līmeņa pamata kapitāla;

| ii) | ja piemērojami, 0600. rindas ii) punktā minētā P2G rādītāja daļa, ko kompetentā iestāde liek turēt kā pirmā līmeņa pamata kapitālu. P2G iekļauj tikai tad, ja kompetentā iestāde to ir paziņojusi iestādei. |
| --- | --- |

ii)

ja piemērojami, 0600. rindas ii) punktā minētā P2G rādītāja daļa, ko kompetentā iestāde liek turēt kā pirmā līmeņa pamata kapitālu. P2G iekļauj tikai tad, ja kompetentā iestāde to ir paziņojusi iestādei.

Ja kompetentā iestāde nav paziņojusi P2G, pārskatu sniedz tikai par i) punktu.

0620

OCR un P2G: noteikt pēc pirmā līmeņa kapitāla

COREP (OF): {C 03.00;210;010}

i) un ii) summa attiecīgi:

| i) | OCR rādītājs, ko nosaka pēc 0520. rindā minētā pirmā līmeņa kapitāla; |
| --- | --- |

i)

OCR rādītājs, ko nosaka pēc 0520. rindā minētā pirmā līmeņa kapitāla;

| ii) | ja piemērojami, 600. rindas ii) punktā minētā P2G rādītāja daļa, ko kompetentā iestāde liek turēt kā pirmā līmeņa kapitālu. P2G iekļauj tikai tad, ja kompetentā iestāde to ir paziņojusi iestādei. |
| --- | --- |

ii)

ja piemērojami, 600. rindas ii) punktā minētā P2G rādītāja daļa, ko kompetentā iestāde liek turēt kā pirmā līmeņa kapitālu. P2G iekļauj tikai tad, ja kompetentā iestāde to ir paziņojusi iestādei.

Ja kompetentā iestāde nav paziņojusi P2G, pārskatu sniedz tikai par i) punktu.

II.4   Z 04.00 – grupas iekšējās finansiālās saiknes (IFC)

II.4.1   Vispārīgas piezīmes

| 23. | Šajā veidnē prasīta informācija par grupas iekšējām saistībām, kas nav izslēgtas no rekapitalizācijas, kapitāla instrumentiem un garantijām. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Pārskats jāsniedz par visām finansiālajām saiknēm starp attiecīgajām juridiskajām personām, kas ir iekļautas konsolidētajos finanšu pārskatos. Norādītās summas apkopo, ja tās ir saistītas ar tiem pašiem darījumu partneriem (gan emitents vai garantētā vienība, gan kreditors, turētājs vai garantijas sniedzējs) un tā paša veida saistībām, kapitāla instrumentiem vai garantijām. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Šīs veidnes 0020., 0040. un 0050. slejās norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā. |
| --- | --- |

25.

II.4.2   Norādījumi attiecībā uz konkrētām pozīcijām

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010–0020 | Emitents vai garantētā vienība

  Juridiskā persona, kas emitē saistības vai kapitāla instrumentu vai kas ir garantētā vienība. |
| 0010 | Vienības nosaukums

  Jābūt atšķirīgam no 0030. slejā minētā vienības nosaukuma. |
| 0020 | Kods

  Emitenta vai garantijas saņēmēja kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.
  Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi.
  Kodam jābūt atšķirīgam no 0040. slejā minētā koda. |
| 0030–0040 | Kreditors, turētājs vai garantijas sniedzējs

  Juridiskā persona, kas ir saistību kreditors, kapitāla instrumenta turētājs vai garantijas sniedzējs. |
| 0030 | Vienības nosaukums

  Jābūt atšķirīgam no 0010. slejā minētā vienības nosaukuma. |
| 0040 | Kods

  Kreditora, turētāja vai garantijas sniedzēja kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.
  Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi.
  Jābūt atšķirīgam no 0020. slejā minētā koda. |
| 0050–0070 | Finansiālās saiknes

  Šis lauks raksturo finansiālās saiknes starp attiecīgajām juridiskajām personām. |
| 0050 | Veids

  Izvēlēties no šā saraksta. | Grupas iekšējās saistības







  L.1. | Noguldījumi, nesegtie, bet preferenciālie
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0310. rindā |

Slejas

Norādījumi

0010–0020

Emitents vai garantētā vienība

Juridiskā persona, kas emitē saistības vai kapitāla instrumentu vai kas ir garantētā vienība.

0010

Vienības nosaukums

Jābūt atšķirīgam no 0030. slejā minētā vienības nosaukuma.

0020

Kods

Emitenta vai garantijas saņēmēja kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.

Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi.

Kodam jābūt atšķirīgam no 0040. slejā minētā koda.

0030–0040

Kreditors, turētājs vai garantijas sniedzējs

Juridiskā persona, kas ir saistību kreditors, kapitāla instrumenta turētājs vai garantijas sniedzējs.

0030

Vienības nosaukums

Jābūt atšķirīgam no 0010. slejā minētā vienības nosaukuma.

0040

Kods

Kreditora, turētāja vai garantijas sniedzēja kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.

Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi.

Jābūt atšķirīgam no 0020. slejā minētā koda.

0050–0070

Finansiālās saiknes

Šis lauks raksturo finansiālās saiknes starp attiecīgajām juridiskajām personām.

0050

Veids

Izvēlēties no šā saraksta.

Grupas iekšējās saistības

L.1.

Noguldījumi, nesegtie, bet preferenciālie

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0310. rindā

| L.2. | Noguldījumi, nesegtie un nepreferenciālie
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0320. rindā |
| --- | --- |

L.2.

Noguldījumi, nesegtie un nepreferenciālie

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0320. rindā

| L.3. | No atvasinātajiem instrumentiem izrietošās saistības (slēgšanas summas)
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0330. rindā |
| --- | --- |

L.3.

No atvasinātajiem instrumentiem izrietošās saistības (slēgšanas summas)

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0330. rindā

| L.4. | Nodrošinātās saistības, kas netiek izmantotas kā nodrošinājums
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0340. rindā |
| --- | --- |

L.4.

Nodrošinātās saistības, kas netiek izmantotas kā nodrošinājums

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0340. rindā

| L.5. | Strukturētas parādzīmes
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0350. rindā |
| --- | --- |

L.5.

Strukturētas parādzīmes

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0350. rindā

| L.6. | Augstākās prioritātes nenodrošinātās saistības
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0360. rindā |
| --- | --- |

L.6.

Augstākās prioritātes nenodrošinātās saistības

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0360. rindā

| L.7. | Augstākās prioritātes nepreferenciālas saistības
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0365. rindā |
| --- | --- |

L.7.

Augstākās prioritātes nepreferenciālas saistības

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0365. rindā

| L.8. | Subordinētās saistības
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0370. rindā |
| --- | --- |

L.8.

Subordinētās saistības

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0370. rindā

| L.9. | Citas MREL atbilstīgas saistības
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0380. rindā |
| --- | --- |

L.9.

Citas MREL atbilstīgas saistības

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0380. rindā

| L.10. | Nefinanšu saistības
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0390. rindā |
| --- | --- |

L.10.

Nefinanšu saistības

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0390. rindā

| L.11. | Atlikušās saistības
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0400. rindā Jebkādas saistības, kas nav ietvertas kādā no iepriekšējiem posteņiem. |
| --- | --- |

L.11.

Atlikušās saistības

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0400. rindā Jebkādas saistības, kas nav ietvertas kādā no iepriekšējiem posteņiem.

| L.12. | Otrā līmeņa kapitāls
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0530. rindā |
| --- | --- |

L.12.

Otrā līmeņa kapitāls

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0530. rindā

| L.13. | Pirmā līmeņa papildu kapitāls
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0520. rindā |
| --- | --- |

L.13.

Pirmā līmeņa papildu kapitāls

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0520. rindā

| L.14. | Pirmā līmeņa pamata kapitāls
  Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0510. rindā |
| --- | --- |

L.14.

Pirmā līmeņa pamata kapitāls

Tāda pati definīcija kā Z 02.00 (LIAB) 0510. rindā

| | Grupas iekšējās garantijas







  G.1. | Emisijas
  Garantijas par konkrētiem emitētiem instrumentiem/saistībām |
| --- | --- | --- |

Grupas iekšējās garantijas

G.1.

Emisijas

Garantijas par konkrētiem emitētiem instrumentiem/saistībām

| G.2. | Darījumu partneris
  Garantijas, kas sniegtas konkrētam darījumu partnerim iestādē |
| --- | --- |

G.2.

Darījumu partneris

Garantijas, kas sniegtas konkrētam darījumu partnerim iestādē

| G.3. | Neierobežots
  Vispārīgas garantijas bez fiksētas summas ierobežojuma |
| --- | --- |

G.3.

Neierobežots

Vispārīgas garantijas bez fiksētas summas ierobežojuma

| G.4. | Cits
  Jebkādas garantijas, kas nav ietvertas iepriekšējos veidos. |
| --- | --- |

G.4.

Cits

Jebkādas garantijas, kas nav ietvertas iepriekšējos veidos.

0060

Nenomaksātā summa

Saistībām (0050. slejā veidi L.1, L.2 un L.4–L.14) – grupas iekšējo saistību nenomaksātā summa; no atvasinātajiem instrumentiem izrietošajām saistībām (veids L.3) – slēgšanas summas, kā noteikts veidnes Z 02.00 (LIAB) 0333. rindas nolūkos.

Garantijām (0050. slejā vērtības G.1–G.4) – maksimālā potenciālā turpmāku maksājumu summa saskaņā ar garantiju

0070

no kā: emitēta saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem

Tās nenomaksātās summas daļa monetārā izteiksmē, uz ko attiecas trešās valsts tiesību akti.

0080

no kā: atbilstīga MREL

MREL atbilstīgu saistību nenomaksātā summa, kas aprēķināta saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 4. punkta a) un c)–f) apakšpunktu. Šajā nolūkā saistības neizslēdz no aprēķina, pamatojoties tikai uz to, ka tās emitē grupas vienībai vai tās tur grupas vienība.

II.5   Z 05.01 un Z 05.02 – nozīmīgākie darījumi partneri (MCP)

II.5.1   Vispārīgas piezīmes

| 26. | Šajās veidnēs vākta informācija par saistībām pret nozīmīgākajiem darījumu partneriem (Z 05.01) un no nozīmīgākajiem darījumu partneriem saņemtajiem ārpusbilances posteņiem (Z 05.02). Pārskatā norādītās summas apkopo, ja tās attiecas uz to pašu darījumu partneri un tā paša veida saistībām vai ārpusbilances posteņiem. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Šajās veidnēs nenorāda saistības un ārpusbilances posteņus, kam nevar identificēt darījumu partneri. Pārskatā nenorāda saistības un ārpusbilances posteņus, attiecībā uz kuriem darījumu partneris ir konsolidētajos finanšu pārskatos iekļauta vienība. |
| --- | --- |

27.

II.5.2   Z 05.01 – nozīmīgākie saistību partneri – norādījumi attiecībā uz konkrētām pozīcijām

| 28. | Šīs veidnes 0020. un 0060. slejās norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā. |
| --- | --- |

28.

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010–0050 | Darījumu partneris

  Informācija par nozīmīgo darījumu partneri, attiecībā uz kuru rodas saistības
  Nozīmīgākos darījumu partnerus identificē, summējot visu vienības vai grupas saistību nenomaksātās summas, par kurām ir iesniegta veidne, katram darījumu partnerim vai savstarpēji saistītu klientu grupai, izņemot saistības pret vienībām, kas iekļautas konsolidētajos finanšu pārskatos.
  Pēc tam darījumu partneri un savstarpēji saistītu darījumu partneru grupas tiek sakārtotas pēc kopējās nenomaksātās summas, lai identificētu 10 nozīmīgākos darījumu partnerus, par kuriem sniedz informāciju šajā veidnē.
  “Savstarpēji saistītu darījumu partneru grupas” definīcija atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39. apakšpunktā minētajai “savstarpēji saistītu klientu grupas” definīcijai.
  Šīs veidnes nolūkā darījumu partneris nevar būt konsolidētajos finanšu pārskatos iekļauta vienība. |
| 0010 | Vienības nosaukums

  Nozīmīgā darījumu partnera nosaukums vai – attiecīgā gadījumā – savstarpēji saistītu klientu grupas nosaukums.
  Savstarpēji saistītu klientu grupas nosaukums ir mātesuzņēmuma nosaukums vai, ja savstarpēji saistītu klientu grupai nav mātesuzņēmuma, grupas komercnosaukums. |
| 0020 | Kods

  Nozīmīgā darījumu partnera vai savstarpēji saistītu klientu grupas kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.
  Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi. |
| 0030 | Grupa vai atsevišķs klients

  Iestāde pārskatā norāda atzīmi “1” individuālajiem nozīmīgākajiem darījumu partneriem un “2” savstarpēji saistītu klientu grupām. |
| 0040 | Valsts

  Darījumu partnera reģistrācijas valsts ISO 3166-1 alfa 2 kods. Tas ietver starptautisko organizāciju ISO pseidokodus, kas pieejami Eurostat jaunākajā maksājumu bilances rokasgrāmatā (“Balance of Payments Vademecum”).
  Valsti nosaka, atsaucoties uz darījumu partnera juridisko adresi. Savstarpēji saistītu klientu grupām valsts ir mātesuzņēmuma reģistrācijas valsts. |
| 0050 | Sektors

  Katram darījumu partnerim piešķir vienu sektoru, pamatojoties uz FINREP ekonomisko sektoru kategorijām (FINREP, V pielikums, 1. daļa, 6. nodaļa):






  — | Centrālās bankas |

Slejas

Norādījumi

0010–0050

Darījumu partneris

Informācija par nozīmīgo darījumu partneri, attiecībā uz kuru rodas saistības

Nozīmīgākos darījumu partnerus identificē, summējot visu vienības vai grupas saistību nenomaksātās summas, par kurām ir iesniegta veidne, katram darījumu partnerim vai savstarpēji saistītu klientu grupai, izņemot saistības pret vienībām, kas iekļautas konsolidētajos finanšu pārskatos.

Pēc tam darījumu partneri un savstarpēji saistītu darījumu partneru grupas tiek sakārtotas pēc kopējās nenomaksātās summas, lai identificētu 10 nozīmīgākos darījumu partnerus, par kuriem sniedz informāciju šajā veidnē.

“Savstarpēji saistītu darījumu partneru grupas” definīcija atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39. apakšpunktā minētajai “savstarpēji saistītu klientu grupas” definīcijai.

Šīs veidnes nolūkā darījumu partneris nevar būt konsolidētajos finanšu pārskatos iekļauta vienība.

0010

Vienības nosaukums

Nozīmīgā darījumu partnera nosaukums vai – attiecīgā gadījumā – savstarpēji saistītu klientu grupas nosaukums.

Savstarpēji saistītu klientu grupas nosaukums ir mātesuzņēmuma nosaukums vai, ja savstarpēji saistītu klientu grupai nav mātesuzņēmuma, grupas komercnosaukums.

0020

Kods

Nozīmīgā darījumu partnera vai savstarpēji saistītu klientu grupas kods. Iestāžu gadījumā kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Citām vienībām kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.

Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi.

0030

Grupa vai atsevišķs klients

Iestāde pārskatā norāda atzīmi “1” individuālajiem nozīmīgākajiem darījumu partneriem un “2” savstarpēji saistītu klientu grupām.

0040

Valsts

Darījumu partnera reģistrācijas valsts ISO 3166-1 alfa 2 kods. Tas ietver starptautisko organizāciju ISO pseidokodus, kas pieejami Eurostat jaunākajā maksājumu bilances rokasgrāmatā (“Balance of Payments Vademecum”).

Valsti nosaka, atsaucoties uz darījumu partnera juridisko adresi. Savstarpēji saistītu klientu grupām valsts ir mātesuzņēmuma reģistrācijas valsts.

0050

Sektors

Katram darījumu partnerim piešķir vienu sektoru, pamatojoties uz FINREP ekonomisko sektoru kategorijām (FINREP, V pielikums, 1. daļa, 6. nodaļa):

—

Centrālās bankas

| — | Vispārējās valdības |
| --- | --- |

—

Vispārējās valdības

| — | Kredītiestādes |
| --- | --- |

—

Kredītiestādes

| — | Citas finanšu iestādes |
| --- | --- |

—

Citas finanšu iestādes

| — | Nefinanšu sabiedrības |
| --- | --- |

—

Nefinanšu sabiedrības

| — | Mājsaimniecības |
| --- | --- |

—

Mājsaimniecības

Savstarpēji saistītu klientu grupām sektoru nenorāda.

0060

Veids

Saistību veids ir kāds no veidnē Z 02.00 – saistību struktūra (LIAB) norādītajiem saistību veidiem.

| L.0 | Iekšējā rekapitalizācijā neiekļautās saistības |
| --- | --- |

L.0

Iekšējā rekapitalizācijā neiekļautās saistības

| L.1 | Noguldījumi, nesegtie, bet preferenciālie |
| --- | --- |

L.1

Noguldījumi, nesegtie, bet preferenciālie

| L.2 | Noguldījumi, nesegtie un nepreferenciālie |
| --- | --- |

L.2

Noguldījumi, nesegtie un nepreferenciālie

| L.3 | No atvasinātajiem instrumentiem izrietošās saistības |
| --- | --- |

L.3

No atvasinātajiem instrumentiem izrietošās saistības

| L.4 | Nodrošinātās saistības, kas netiek izmantotas kā nodrošinājums |
| --- | --- |

L.4

Nodrošinātās saistības, kas netiek izmantotas kā nodrošinājums

| L.5 | Strukturētas parādzīmes |
| --- | --- |

L.5

Strukturētas parādzīmes

| L.6 | Augstākās prioritātes nenodrošinātās saistības |
| --- | --- |

L.6

Augstākās prioritātes nenodrošinātās saistības

| L.7 | augstākās prioritātes nepreferenciālās saistības |
| --- | --- |

L.7

augstākās prioritātes nepreferenciālās saistības

| L.8 | Subordinētās saistības (nav atzītas kā pašu kapitāls) |
| --- | --- |

L.8

Subordinētās saistības (nav atzītas kā pašu kapitāls)

| L.9 | Citas MREL atbilstīgas saistības |
| --- | --- |

L.9

Citas MREL atbilstīgas saistības

| L.10 | Nefinanšu saistības |
| --- | --- |

L.10

Nefinanšu saistības

| L.11 | Atlikušās saistības |
| --- | --- |

L.11

Atlikušās saistības

Ja saistības pret nozīmīgu darījumu partneri ietver vairāk nekā vienu no minētajiem veidiem, katru saistību veidu norāda atsevišķā rindā.

0070

Summa

Summa ir vienāda ar “nenomaksātās summas” definīciju, kā paredzēts veidnē Z 02.00 – saistību struktūra. No atvasinātajiem instrumentiem izrietošo saistību gadījumā (L.3 veids) pārskatā norāda slēgšanas summas, kā noteikts Z 02.00 veidnes 0333. rindas nolūkos.

II.5.3   Z 05.02 – nozīmīgākie ārpusbilances darījumu partneri: norādījumi attiecībā uz konkrētām pozīcijām

| 29. | Šīs veidnes 0020. un 0060. slejās norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā. |
| --- | --- |

29.

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010–0050 | Darījumu partneri

  Informācija par nozīmīgākajiem ārpusbilances darījumu partneriem.
  Nozīmīgākos ārpusbilances darījumu partnerus identificē, summējot saņemto saistību un finanšu garantiju kopējo nominālo summu (kā noteikts FINREP nolūkos F 09 veidnē) pēc vienības vai grupas vienībām, par kurām no darījumu partneriem vai savstarpēji saistītu klientu grupas ir iesniegta veidne. Nozīmīgākie ārpusbilances darījumu partneri neietver vienības, kas iekļautas grupas konsolidētajos finanšu pārskatos. Pēc tam darījumu partneri un savstarpēji saistītu klientu grupas tiek sakārtotas pēc kopējās summas, lai identificētu 10 nozīmīgākos ārpusbilances darījumu partnerus, par kuriem sniedz informāciju šajā veidnē.
  Šīs veidnes nolūkā pārskatu sniedz tikai par darījumu partneriem, kas nav iekļauti konsolidētajos finanšu pārskatos. |
| 0010 | Vienības nosaukums

  Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0010. sleju |
| 0020 | Kods

  Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0020. sleju |
| 0030 | Grupa vai atsevišķs klients

  Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0030. sleju |
| 0040 | Valsts

  Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0040. sleju |
| 0050 | Sektors

  Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0050. sleju |
| 0060 | Veids

  Ārpusbilances posteņu riska darījumu veids ir kāds no turpmāk minētajiem, kā noteikts FINREP F 09.02 veidnē:






  OBS.1 | Saņemtās aizdevumu saistības |

Slejas

Norādījumi

0010–0050

Darījumu partneri

Informācija par nozīmīgākajiem ārpusbilances darījumu partneriem.

Nozīmīgākos ārpusbilances darījumu partnerus identificē, summējot saņemto saistību un finanšu garantiju kopējo nominālo summu (kā noteikts FINREP nolūkos F 09 veidnē) pēc vienības vai grupas vienībām, par kurām no darījumu partneriem vai savstarpēji saistītu klientu grupas ir iesniegta veidne. Nozīmīgākie ārpusbilances darījumu partneri neietver vienības, kas iekļautas grupas konsolidētajos finanšu pārskatos. Pēc tam darījumu partneri un savstarpēji saistītu klientu grupas tiek sakārtotas pēc kopējās summas, lai identificētu 10 nozīmīgākos ārpusbilances darījumu partnerus, par kuriem sniedz informāciju šajā veidnē.

Šīs veidnes nolūkā pārskatu sniedz tikai par darījumu partneriem, kas nav iekļauti konsolidētajos finanšu pārskatos.

0010

Vienības nosaukums

Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0010. sleju

0020

Kods

Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0020. sleju

0030

Grupa vai atsevišķs klients

Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0030. sleju

0040

Valsts

Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0040. sleju

0050

Sektors

Sk. norādījumus par Z 05.01 veidnes 0050. sleju

0060

Veids

Ārpusbilances posteņu riska darījumu veids ir kāds no turpmāk minētajiem, kā noteikts FINREP F 09.02 veidnē:

OBS.1

Saņemtās aizdevumu saistības

| OBS.2 | Saņemtās finanšu garantijas |
| --- | --- |

OBS.2

Saņemtās finanšu garantijas

| OBS.3 | Citas saņemtās saistības |
| --- | --- |

OBS.3

Citas saņemtās saistības

Ja no nozīmīga darījumu partnera saņemtie ārpusbilances posteņi ietver vairāk nekā vienu no minētajiem veidiem, katru ārpusbilances posteņa veidu norāda atsevišķā rindā.

0070

Summa

II.6   Z 06.00 – noguldījumu apdrošināšana (DIS)

II.6.1   Vispārīgas piezīmes

| 30. | Šajā veidnē sniegts pārskats par noguldījumu apdrošināšanu grupā un noguldījumu garantiju sistēmām, kurās piedalās kredītiestādes, kas ir attiecīgās juridiskās personas. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Katru grupai piederošu kredītiestādi norāda atsevišķā rindā. |
| --- | --- |

31.

II.6.2   Norādījumi attiecībā uz konkrētām pozīcijām

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010–0020 | Vienība |
| 0010 | Vienības nosaukums

  Vienības nosaukums, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG). |
| 0020 | Kods

  Vienības kods, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG).
  Tas ir rindas identifikators, un tam jābūt unikālam katrai veidnes rindai. |
| 0030 | NGS

  Direktīvas 2014/49/ES 4. panta 3. punkts
  Oficiāli atzītas NGS nosaukums, kurā vienība piedalās, piemērojot Direktīvu 2014/49/ES. Tā ir vienības reģistrācijas dalībvalstī esoša NGS, izņemot citas NGS, kuras vienības klientiem varētu sniegt papildu aizsardzību (“papildinājums”) citās dalībvalstīs esošās filiālēs. Ja iestāde piedalās IAS, kas ir arī oficiāli atzīta kā NGS saskaņā ar Direktīvas 2014/49/ES 4. panta 2. punktu, NGS nosaukums ir identisks IAS nosaukumam 050. rindā.
  Katrai vienības reģistrācijas valstij NGS izvēlas no turpmāk minētajām: | Austrija







  — | “Einlagensicherung der Banken und Bankiers GmbH” |

Slejas

Norādījumi

0010–0020

Vienība

0010

Vienības nosaukums

Vienības nosaukums, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG).

0020

Kods

Vienības kods, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG).

Tas ir rindas identifikators, un tam jābūt unikālam katrai veidnes rindai.

0030

NGS

Direktīvas 2014/49/ES 4. panta 3. punkts

Oficiāli atzītas NGS nosaukums, kurā vienība piedalās, piemērojot Direktīvu 2014/49/ES. Tā ir vienības reģistrācijas dalībvalstī esoša NGS, izņemot citas NGS, kuras vienības klientiem varētu sniegt papildu aizsardzību (“papildinājums”) citās dalībvalstīs esošās filiālēs. Ja iestāde piedalās IAS, kas ir arī oficiāli atzīta kā NGS saskaņā ar Direktīvas 2014/49/ES 4. panta 2. punktu, NGS nosaukums ir identisks IAS nosaukumam 050. rindā.

Katrai vienības reģistrācijas valstij NGS izvēlas no turpmāk minētajām:

Austrija

—

“Einlagensicherung der Banken und Bankiers GmbH”

| — | “Sparkassen-Haftungs AG” |
| --- | --- |

—

“Sparkassen-Haftungs AG”

| — | “Österreichische Raiffeisen-Einlagensicherung eGen” |
| --- | --- |

—

“Österreichische Raiffeisen-Einlagensicherung eGen”

| — | “Volksbank Einlagensicherung eG” |
| --- | --- |

—

“Volksbank Einlagensicherung eG”

| — | “Hypo Haftungs-Gesellschaft m.b.H.” |
| --- | --- |

—

“Hypo Haftungs-Gesellschaft m.b.H.”

| | Beļģija







  — | “Garantiefonds voor financiële diensten/Fonds de garantie pour les services financiers” |
| --- | --- | --- |

Beļģija

—

“Garantiefonds voor financiële diensten/Fonds de garantie pour les services financiers”

| | Bulgārija







  — | “Фондът за гарантиране на влоговете в банките” |
| --- | --- | --- |

Bulgārija

—

“Фондът за гарантиране на влоговете в банките”

| | Horvātija







  — | “Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka” |
| --- | --- | --- |

Horvātija

—

“Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka”

| | Kipra







  — | “Σύστημα Εγγύησης των Καταθέσεων και Εξυγίανσης Πιστωτικών και Άλλων Ιδρυμάτων” |
| --- | --- | --- |

Kipra

—

“Σύστημα Εγγύησης των Καταθέσεων και Εξυγίανσης Πιστωτικών και Άλλων Ιδρυμάτων”

| | Čehija







  — | “Garanční systém finančního trhu” |
| --- | --- | --- |

Čehija

—

“Garanční systém finančního trhu”

| | Dānija







  — | “Garantiformuen” |
| --- | --- | --- |

Dānija

—

“Garantiformuen”

| | Igaunija







  — | “Tagastisfond” |
| --- | --- | --- |

Igaunija

—

“Tagastisfond”

| | Somija







  — | “Talletussuojarahasto” |
| --- | --- | --- |

Somija

—

“Talletussuojarahasto”

| | Francija







  — | “Fonds de Garantie des Dépôts et de Résolution” |
| --- | --- | --- |

Francija

—

“Fonds de Garantie des Dépôts et de Résolution”

| | Vācija







  — | “Entschädigungseinrichtung deutscher Banken GmbH” |
| --- | --- | --- |

Vācija

—

“Entschädigungseinrichtung deutscher Banken GmbH”

| — | “Entschädigungseinrichtung des Bundesverbandes Öffentlicher Banken Deutschlands GmbH” |
| --- | --- |

—

“Entschädigungseinrichtung des Bundesverbandes Öffentlicher Banken Deutschlands GmbH”

| — | “Sicherungseinrichtung des Deutschen Sparkassen- und Giroverbandes (DSGV-Haftungsverbund)” |
| --- | --- |

—

“Sicherungseinrichtung des Deutschen Sparkassen- und Giroverbandes (DSGV-Haftungsverbund)”

| — | “BVR Institutssicherung GmbH” |
| --- | --- |

—

“BVR Institutssicherung GmbH”

| | Gibraltārs







  — | “Gibraltar Deposit Guarantee Scheme” |
| --- | --- | --- |

Gibraltārs

—

“Gibraltar Deposit Guarantee Scheme”

| | Grieķija







  — | “Ταμείο Εγγύησης Καταθέσεων και Επενδύσεων” |
| --- | --- | --- |

Grieķija

—

“Ταμείο Εγγύησης Καταθέσεων και Επενδύσεων”

| | Ungārija







  — | “Országos Betétbiztosítási Alap” |
| --- | --- | --- |

Ungārija

—

“Országos Betétbiztosítási Alap”

| | Islande







  — | “Tryggingarsjóður innstæðueigenda og fjárfesta” |
| --- | --- | --- |

Islande

—

“Tryggingarsjóður innstæðueigenda og fjárfesta”

| | Īrija







  — | “Irish Deposit Protection Scheme” |
| --- | --- | --- |

Īrija

—

“Irish Deposit Protection Scheme”

| | Itālija







  — | “Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi” |
| --- | --- | --- |

Itālija

—

“Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi”

| — | “Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo” |
| --- | --- |

—

“Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo”

| | Latvija







  — | “Latvijas Noguldījumu garantiju fonds” |
| --- | --- | --- |

Latvija

—

“Latvijas Noguldījumu garantiju fonds”

| | Lihtenšteina







  — | “Einlagensicherungs- und Anlegerentschädigungs-Stiftung SV” |
| --- | --- | --- |

Lihtenšteina

—

“Einlagensicherungs- und Anlegerentschädigungs-Stiftung SV”

| | Lietuva







  — | “Indėlių ir investicijų draudimas” |
| --- | --- | --- |

Lietuva

—

“Indėlių ir investicijų draudimas”

| | Luksemburga







  — | “Fond de garantie des Dépôts Luxembourg” |
| --- | --- | --- |

Luksemburga

—

“Fond de garantie des Dépôts Luxembourg”

| | Malta







  — | “Depositor Compensation Scheme” |
| --- | --- | --- |

Malta

—

“Depositor Compensation Scheme”

| | Nīderlande







  — | “De Nederlandsche Bank, Depositogarantiestelsel” |
| --- | --- | --- |

Nīderlande

—

“De Nederlandsche Bank, Depositogarantiestelsel”

| | Norvēģija







  — | “Bankenes sikringsfond” |
| --- | --- | --- |

Norvēģija

—

“Bankenes sikringsfond”

| | Polija







  — | “Bankowy Fundusz Gwarancyjny” |
| --- | --- | --- |

Polija

—

“Bankowy Fundusz Gwarancyjny”

| | Portugāle







  — | “Fundo de Garantia de Depósitos” |
| --- | --- | --- |

Portugāle

—

“Fundo de Garantia de Depósitos”

| — | “Fundo de Garantia do Crédito Agrícola Mútuo” |
| --- | --- |

—

“Fundo de Garantia do Crédito Agrícola Mútuo”

| | Rumānija







  — | “Fondul de Garantare a Depozitelor in Sistemul Bancar” |
| --- | --- | --- |

Rumānija

—

“Fondul de Garantare a Depozitelor in Sistemul Bancar”

| | Slovākija







  — | “Fond ochrany vkladov” |
| --- | --- | --- |

Slovākija

—

“Fond ochrany vkladov”

| | Slovēnija







  — | “Banka Slovenije” |
| --- | --- | --- |

Slovēnija

—

“Banka Slovenije”

| | Spānija







  — | “Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito” |
| --- | --- | --- |

Spānija

—

“Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito”

| | Zviedrija







  — | “Riksgälden” |
| --- | --- | --- |

Zviedrija

—

“Riksgälden”

| | Apvienotā Karaliste







  — | “Financial Services Compensation Scheme” |
| --- | --- | --- |

Apvienotā Karaliste

—

“Financial Services Compensation Scheme”

Ja oficiāli atzīta NGS, kurā vienība piedalās, šajā sarakstā nav minēta, pārskatā norāda “cita”.

0040

Segto noguldījumu summa

Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. un 5. punkts un 6. panta 2. punkts

Segto noguldījumu summa saskaņā ar Direktīvas 2014/49/ES 2. panta 1. punkta 5. apakšpunktu un 6. pantu, ko sedz 00030. rindā minētā NGS, izņemot augstas pagaidu bilances vērtības, kā noteikts Direktīvas 2014/49/ES 6. panta 2. punktā.

0050

Institucionālās aizsardzības shēma

Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkts

Institucionālās aizsardzības shēmas, kurā vienība piedalās, nosaukums, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktā. Ja vienība nepiedalās IAS, neko nenorādīt. Ja vienība piedalās IAS, kas ir arī oficiāli atzīta kā NGS saskaņā ar Direktīvas 2014/49/ES 4. panta 2. punktu, IAS nosaukums ir identisks NGS nosaukumam 030. rindā.

0060

Papildu aizsardzība saskaņā ar līgumisko shēmu

Direktīvas 2014/49/ES 1. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Depozītu summas, ko sedz līgumiskā shēma vienībā.

II.7   Kritiski svarīgas funkcijas un pamatdarbības virzieni (galvenās darbības jomas)

II.7.1   Vispārīgas piezīmes

| 32. | Šīs sadaļas četras veidnes sniedz galvenos datus un kvalitatīvos novērtējumus par grupas veikto ekonomisko funkciju ietekmi, aizstājamību un kritisko svarīgumu, tos papildinot ar attiecīgo kritiski svarīgo funkciju sasaistīšanu ar pamatdarbības virzieniem un juridiskajām personām. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Konkrētāk, veidnes ir paredzētas tālāk norādītajām tēmām. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Veidnē “Z 07.01 – ekonomisko funkciju kritiskā svarīguma novērtējums (FUNC 1)”, pamatojoties uz kvantitatīviem un kvalitatīviem rādītājiem, identificētas kritiski svarīgas un ne tik svarīgas funkcijas, ko grupa veic katrā dalībvalstī, kurā grupa ir aktīva. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Veidnē “Z 07.02 – kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana pēc juridiskajām personām (FUNC 2)” identificētās kritiski svarīgās funkcijas, sasaistītas ar juridiskajām personām, un izvērtēts, vai katra juridiskā persona tiek uzskatīta par būtisku vai nebūtisku kritiski svarīgās funkcijas veikšanai. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Veidnē “Z 07.03 – pamatdarbības virzienu sasaistīšana ar juridiskajām personām (FUNC 3)” sniegts pilnīgs pamatdarbības virzienu saraksts, un tie sasaistīti ar juridiskajām personām. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Veidnē “Z 07.04 – kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana ar pamatdarbības virzieniem (FUNC 4)” identificētās kritiski svarīgās funkcijas ir sasaistītas ar pamatdarbības virzieniem. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 35. apakšpunktu “kritiski svarīgas funkcijas” ir darbības, pakalpojumi vai operācijas, kuru pārtraukšana, iespējams, vienā vai vairākās dalībvalstīs izraisīs reālajai ekonomikai būtisku pakalpojumu sniegšanas traucējumus vai izjauks finanšu stabilitāti kādas iestādes vai grupas lieluma, tirgus daļas, ārējās un iekšējās savstarpējās saiknes, sarežģītības vai pārrobežu darbību dēļ, īpaši ņemot vērā šo darbību, pakalpojumu un operāciju aizstājamību. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) 2016/778 (15) 6. panta 1. punktu funkciju uzskata par kritiski svarīgu, ja tā atbilst abiem turpmāk minētajiem kritērijiem:






  1. | iestāde funkciju nodrošina trešām personām, kas nav saistītas ar iestādi vai grupu; kā arī |
| --- | --- | --- |

39.

1.

iestāde funkciju nodrošina trešām personām, kas nav saistītas ar iestādi vai grupu; kā arī

| 2. | pēkšņa pārtraukšana, visticamāk, radītu būtisku negatīvu ietekmi uz trešajām personām, radītu kaitīgu ietekmi vai apdraudētu tirgus dalībnieku vispārējo uzticēšanos saistībā ar attiecīgās funkcijas sistēmisku nozīmību trešajām personām un sistēmisku nozīmību iestādei vai grupai, kas nodrošina šo funkciju. |
| --- | --- |

2.

pēkšņa pārtraukšana, visticamāk, radītu būtisku negatīvu ietekmi uz trešajām personām, radītu kaitīgu ietekmi vai apdraudētu tirgus dalībnieku vispārējo uzticēšanos saistībā ar attiecīgās funkcijas sistēmisku nozīmību trešajām personām un sistēmisku nozīmību iestādei vai grupai, kas nodrošina šo funkciju.

| 40. | Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 36. apakšpunktu “pamatdarbības virzieni (galvenās darbības jomas)” ir “darbības jomas un saistītie pakalpojumi, kas ir svarīgs iestādes vai grupas, kuras sastāvā ietilpst iestāde, ienākumu, peļņas vai franšīzes vērtības avots”. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Šīs veidnes nolūkā ekonomiskās funkcijas nozīmē turpmāk sniegtajā tabulā norādītās funkcijas. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Katrai ekonomisko funkciju kategorijai var izvēlēties ekonomisko funkciju “cita”, ja funkcija nav ietverta pārējās iepriekš noteiktajās funkcijās. |
| --- | --- |

42.

| 43. | 0010.–0070. un 0080.–0150. rindās minētos darījumu partnerus nosaka identiski darījumu partneru sektoriem, kas noteikti FINREP V pielikuma 1. daļas 6. nodaļā. “MVU” ir MVU, kā noteikts FINREP V pielikuma 1. daļas 5. punkta i) apakšpunktā. |
| --- | --- |

43.

| ID | Ekonomiskā funkcija |
| --- | --- |
| Noguldījumi

  Noguldījumu pieņemšana ir noguldījumu pieņemšana no nefinanšu starpniekiem. Tā neietver aizņēmumus no citiem finanšu starpniekiem, kas tiek uzskatīti atsevišķi sadaļā “korporatīvais finansējums”.
  Noguldījumi ietver: i) norēķinu kontus/noguldījumus uz nakti, ii) termiņnoguldījumus un iii) noguldījumus ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, un neietver līgumus par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu.
  Atsauces: FSP norādījumi par kritiski svarīgu funkciju un kritiski svarīgu dalīto pakalpojumu identifikāciju (“Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services”) (2013.g.), 14. lpp.; Regulas (ES) Nr. 1071/2013 II pielikuma 2. daļas 9.1., 9.2. un 9.3. postenis. |
| 1.1. | Mājsaimniecības |
| 1.2. | Nefinanšu sabiedrības (MVU) |
| 1.3. | Nefinanšu sabiedrības (kas nav MVU) |
| 1.4. | Vispārējās valdības |
| 1.5., 1.6., 1.7. | Citi sektori/darījumu partneri (1), (2) un (3) |
| Aizdevumi

  Aizdevumu sniegšana ir līdzekļu piešķiršana nefinanšu darījumu partneriem, piemēram, korporatīvajiem vai privātajiem klientiem. Aizdevumu sniegšana finanšu darījumu partneriem ir atsevišķa darbība un tiek vērtēta sadaļā “korporatīvais finansējums”. Aizdevumi ietver iestāžu turētos parāda instrumentus, taču neietver parāda instrumentus, kas ir vērtspapīri, neatkarīgi no to uzskaites klasifikācijas (piem., turēti līdz termiņa beigām vai pieejami pārdošanai).
  Atsauces: FSP norādījumi par kritiski svarīgu funkciju un kritiski svarīgu dalīto pakalpojumu identifikāciju (“Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services”) (2013.g.), 17. lpp.; Regulas (ES) Nr. 1071/2013 II pielikuma 2. daļas 2. postenis. |
| 2.1. | Mājsaimniecības – aizdevumi mājas iegādei

  Aizdevumi mājas iegādei ir aizdevumi, kas sniegti mājsaimniecībām, lai ieguldītu pašu lietošanai un nomai paredzētās mājās, tostarp būvēšanā un renovācijā. |
| 2.2. | Mājsaimniecības – citi aizdevumi |
| 2.3. | Nefinanšu sabiedrības – MVU |
| 2.4. | Nefinanšu sabiedrības, kas nav MVU |
| 2.5. | Vispārējās valdības |
| 2.6., 2.7., 2.8. | Citi sektori/darījumu partneri (1), (2) un (3) |
| Maksājumi, skaidra nauda, norēķini, tīrvērte, kontu turēšanas pakalpojumi

  Atsauce: FSP norādījumi par kritiski svarīgu funkciju un kritiski svarīgu dalīto pakalpojumu identifikāciju (“Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services”) (2013.g.), 20. lpp.
  Šajā sadaļā iekļautās ekonomiskās funkcijas ir maksājumu, skaidras naudas, norēķinu, tīrvērtes un kontu turēšanas pakalpojumi, ko kredītiestāde sniedz kā starpnieks starp saviem klientiem vai kā starpnieks starp klientu un vienu vai vairākām attiecīgajām finanšu tirgus infrastruktūrām, vai (netiešas) piekļuves finanšu tirgus infrastruktūrām sniegšana citām bankām. Saskaņā ar FSP norādījumiem par kritiski svarīgu funkciju un kritiski svarīgu dalīto pakalpojumu identifikāciju maksājumu, tīrvērtes un norēķinu funkcija attiecas tikai uz pakalpojumiem, ko bankas sniedz saviem klientiem. Šī kategorija neietver pakalpojumus, ko sniedz (tikai) finanšu tirgus infrastruktūras nodrošinātāji. Šīs veidnes nolūkā finanšu tirgus infrastruktūras ietver maksājumu sistēmas, vērtspapīru norēķinu sistēmas, centrālos vērtspapīru depozitārijus un centrālos darījumu partnerus (un neietver darījumu reģistrus).
  “Maksājumu pakalpojums”, “maksājumu darījums” un “maksājumu sistēma” nozīmē vienu un to pašu, kā attiecīgi definēts DIREKTĪVAS 2015/2366 par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū (16) 4. panta 3., 5. un 7. punktā. |
| 3.1. | Maksājumu pakalpojumi monetārām finanšu iestādēm

  Šī rinda ietver maksājumu pakalpojumus, kas sniegti monetārām finanšu iestādēm, izmantojot vai neizmantojot ārējas maksājumu sistēmas. Tie arī ietver korespondentbanku pakalpojumus (ar tiem saistītus maksājumus). Monetārās finanšu iestādes ir visas institucionālās vienības, kas ietvertas apakšsektoros: i) centrālā banka; ii) noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku; un iii) naudas tirgus fondi. |
| 3.2. | Maksājumu pakalpojumi nemonetārām finanšu iestādēm

  Maksājumu pakalpojumi, kas sniegti klientiem, izmantojot vai neizmantojot ārējas maksājumu sistēmas. Tas ietver tikai monetāro finanšu iestāžu sektoram nepiederošas fiziskas vai juridiskas personas. No nemonetāru finanšu iestāžu sektora ir izslēgti arī maksājumu pakalpojumu sniedzēji. |
| 3.3. | Skaidras naudas pakalpojumi

  Skaidras naudas pakalpojumu sniegšana klientiem (gan individuālajiem, gan korporatīvajiem, tikai nemonetārām finanšu iestādēm). Šādi pakalpojumi ir naudas izņemšana bankomātos un filiālēs un neietver citus skaidras naudas pakalpojumus (piemēram, skaidras naudas pārvadājumus lielajiem mazumtirgotājiem). Tiek iekļauta skaidras naudas izņemšana ar čekiem un filiālēs, izmantojot bankas veidlapas (ja kartes var izmantot kā identifikācijas līdzekļus). |
| 3.4. | Vērtspapīru norēķinu pakalpojumi

  Pakalpojumi, kas klientiem sniegti vērtspapīru darījumu apstiprināšanai, tīrvērtei un norēķiniem, izmantojot vai neizmantojot vērtspapīru norēķinu sistēmas. “Norēķini” ir jebkur noslēgta vērtspapīru darījuma pabeigšana ar mērķi nokārtot minētā darījuma pušu saistības, pārvedot naudu un/vai vērtspapīrus. |
| 3.5. | CDP tīrvērtes pakalpojumi

  Klientiem sniegtie vērtspapīru un atvasināto instrumentu tīrvērtes pakalpojumi. Tie arī ietver netiešas piekļuves nodrošināšanu centrālajam darījumu partnerim (CDP). |
| 3.6. | Kontu turēšanas pakalpojumi

  Finanšu instrumentu kontu turēšana un administrācija klientiem un pakalpojumi saistībā ar glabāšanu, piemēram, skaidras naudas un nodrošinājuma pārvaldība. |
| 3.7., 3.8., 3.9. | Citi pakalpojumi/darbības/funkcijas (1), (2) un (3) |
| Kapitāla tirgi

  Kapitāla tirgus darbības ir vērtspapīru emitēšana un tirdzniecība, saistītie konsultāciju pakalpojumi un saistītie pakalpojumi, piemēram, specializētie brokera pakalpojumi un tirgus uzturēšana. |
| 4.1. | Tirdzniecības nolūkā turēti atvasinātie finanšu instrumenti (ārpusbiržas)

  REGULAS (ES) Nr. 648/2012 (17) 2. panta 5. un 7. punkts.
  “Atvasinātais instruments” jeb “atvasināto instrumentu līgums” ir finanšu instruments, kas minēts DIREKTĪVAS 2014/65/ES (18) I pielikuma C iedaļas 4. līdz 10. punktā, ko īsteno ar REGULAS (EK) Nr. 1287/2006 38. un 39. pantu.
  “Ārpusbiržas atvasinātais instruments” jeb “ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums” ir atvasināto instrumentu līgums, kura izpilde nenotiek regulētā tirgū DIREKTĪVAS 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 21. apakšpunkta nozīmē vai trešās valsts tirgū, ko uzskata par līdzvērtīgu regulētam tirgum saskaņā ar REGULAS (ES) Nr. 648/2012 2.a pantu.
  Uzrādāmā summa ietver tikai atvasinātos instrumentus, kas tirgoti ārpusbiržas tirgū. |
| 4.2. | Tirdzniecības nolūkā turēti atvasinātie finanšu instrumenti (biržas)

  Visi tirdzniecības nolūkā turētie atvasinātie finanšu instrumenti, izņemot ārpusbiržas instrumentus, kas turēti tirdzniecības nolūkā. |
| 4.3. | Sekundārie tirgi/tirdzniecība

  Sekundārais tirgus ir tad, kad ieguldītāji iegādājas un pārdod vērtspapīrus. Šī funkcija ir piemērojama kopējam tirdzniecības portfelim (t. i., pašu kapitālam, korporatīvajam kredītam, valsts kredītam).
  Pārskatā norādītajā summā iekļauj vērtspapīru vērtību, ko nosaka kā tirdzniecībai turēto vērtspapīru kopējo summu. Vērtspapīrus norāda pēc patiesās vērtības pārskata sniegšanas datumā.
  Summa neietver aizdevumus, atvasinātos instrumentus un netirgojamus aktīvus (piem., parādus). |
| 4.4. | Primārie tirgi/riska parakstīšana

  Primārie tirgi ir tirgi, kuros uzņēmumi, valdības un citas grupas biržā emitē jaunus vērtspapīrus, lai iegūtu finansējumu, izmantojot uz parādu vai kapitālu balstītus vērtspapīrus (piem., parastās un priekšrocību akcijas, uzņēmuma obligācijas, parādzīmes, vekseļus, valsts obligācijas). Primāros tirgus vada parakstīšanas grupas. |
| 4.5., 4.6., 4.7. | Citi pakalpojumi/darbības/funkcijas (1), (2) un (3) |
| Korporatīvais finansējums

  Aizdevumu un aizņēmumu darbības korporatīvajos tirgos starp finanšu darījumu partneriem (kredītiestādes un citas finanšu korporācijas). |
| 5.1. | Aizņēmumi

  Aizņēmumi korporatīvajos tirgos no finanšu darījumu partneriem (tostarp izmantojot līgumus par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu, starpbanku aizņēmumus, komerciālus vērtspapīrus, noguldījumu sertifikātus, naudas tirgus fondus, kredītlīnijas, ar aktīviem balstītu komerciālu vērtspapīru un fiduciāros noguldījumus). |
| 5.2. | Atvasinātie instrumenti (aktīvi)

  Visi atvasinātie instrumenti ar finanšu darījumu partneriem, kas turēti bilances aktīvu daļā. Atšķirībā no sadaļas “Kapitāla tirgi”, sadaļā “Korporatīvais finansējums” atvasinātie instrumenti ietver visus atvasināto instrumentu līgumus ar finanšu darījumu partneriem (ne tikai ātrā datorizētā tirdzniecība). |
| 5.3. | Aizdevumi

  Aizdevumi korporatīvajos tirgos finanšu darījumu partneriem (tostarp izmantojot pirkšanas ar atpārdošanu aizdevumus, komerciālus vērtspapīrus, noguldījumu sertifikātus, naudas tirgus fondus, kredītlīnijas, ar aktīviem balstītu komerciālu vērtspapīru, fiduciāros noguldījumus). |
| 5.4. | Atvasinātie instrumenti (saistības)

  Visi atvasinātie instrumenti ar finanšu darījumu partneriem, kas turēti bilances saistību daļā. |
| 5.5., 5.6., 5.7. | Citi produktu veidi (1), (2) un (3)

  Jebkura ekonomiskās funkcijas “korporatīvais finansējums” funkcija, kas nav minēta iepriekš. |

ID

Ekonomiskā funkcija

Noguldījumi

Noguldījumu pieņemšana ir noguldījumu pieņemšana no nefinanšu starpniekiem. Tā neietver aizņēmumus no citiem finanšu starpniekiem, kas tiek uzskatīti atsevišķi sadaļā “korporatīvais finansējums”.

Noguldījumi ietver: i) norēķinu kontus/noguldījumus uz nakti, ii) termiņnoguldījumus un iii) noguldījumus ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, un neietver līgumus par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu.

Atsauces: FSP norādījumi par kritiski svarīgu funkciju un kritiski svarīgu dalīto pakalpojumu identifikāciju (“Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services”) (2013.g.), 14. lpp.; Regulas (ES) Nr. 1071/2013 II pielikuma 2. daļas 9.1., 9.2. un 9.3. postenis.

1.1.

Mājsaimniecības

1.2.

Nefinanšu sabiedrības (MVU)

1.3.

Nefinanšu sabiedrības (kas nav MVU)

1.4.

Vispārējās valdības

1.5., 1.6., 1.7.

Citi sektori/darījumu partneri (1), (2) un (3)

Aizdevumi

Aizdevumu sniegšana ir līdzekļu piešķiršana nefinanšu darījumu partneriem, piemēram, korporatīvajiem vai privātajiem klientiem. Aizdevumu sniegšana finanšu darījumu partneriem ir atsevišķa darbība un tiek vērtēta sadaļā “korporatīvais finansējums”. Aizdevumi ietver iestāžu turētos parāda instrumentus, taču neietver parāda instrumentus, kas ir vērtspapīri, neatkarīgi no to uzskaites klasifikācijas (piem., turēti līdz termiņa beigām vai pieejami pārdošanai).

Atsauces: FSP norādījumi par kritiski svarīgu funkciju un kritiski svarīgu dalīto pakalpojumu identifikāciju (“Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services”) (2013.g.), 17. lpp.; Regulas (ES) Nr. 1071/2013 II pielikuma 2. daļas 2. postenis.

2.1.

Mājsaimniecības – aizdevumi mājas iegādei

Aizdevumi mājas iegādei ir aizdevumi, kas sniegti mājsaimniecībām, lai ieguldītu pašu lietošanai un nomai paredzētās mājās, tostarp būvēšanā un renovācijā.

2.2.

Mājsaimniecības – citi aizdevumi

2.3.

Nefinanšu sabiedrības – MVU

2.4.

Nefinanšu sabiedrības, kas nav MVU

2.5.

Vispārējās valdības

2.6., 2.7., 2.8.

Citi sektori/darījumu partneri (1), (2) un (3)

Maksājumi, skaidra nauda, norēķini, tīrvērte, kontu turēšanas pakalpojumi

Atsauce: FSP norādījumi par kritiski svarīgu funkciju un kritiski svarīgu dalīto pakalpojumu identifikāciju (“Guidance on Identification of Critical Functions and Critical Shared Services”) (2013.g.), 20. lpp.

Šajā sadaļā iekļautās ekonomiskās funkcijas ir maksājumu, skaidras naudas, norēķinu, tīrvērtes un kontu turēšanas pakalpojumi, ko kredītiestāde sniedz kā starpnieks starp saviem klientiem vai kā starpnieks starp klientu un vienu vai vairākām attiecīgajām finanšu tirgus infrastruktūrām, vai (netiešas) piekļuves finanšu tirgus infrastruktūrām sniegšana citām bankām. Saskaņā ar FSP norādījumiem par kritiski svarīgu funkciju un kritiski svarīgu dalīto pakalpojumu identifikāciju maksājumu, tīrvērtes un norēķinu funkcija attiecas tikai uz pakalpojumiem, ko bankas sniedz saviem klientiem. Šī kategorija neietver pakalpojumus, ko sniedz (tikai) finanšu tirgus infrastruktūras nodrošinātāji. Šīs veidnes nolūkā finanšu tirgus infrastruktūras ietver maksājumu sistēmas, vērtspapīru norēķinu sistēmas, centrālos vērtspapīru depozitārijus un centrālos darījumu partnerus (un neietver darījumu reģistrus).

“Maksājumu pakalpojums”, “maksājumu darījums” un “maksājumu sistēma” nozīmē vienu un to pašu, kā attiecīgi definēts DIREKTĪVAS 2015/2366 par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū (16) 4. panta 3., 5. un 7. punktā.

3.1.

Maksājumu pakalpojumi monetārām finanšu iestādēm

Šī rinda ietver maksājumu pakalpojumus, kas sniegti monetārām finanšu iestādēm, izmantojot vai neizmantojot ārējas maksājumu sistēmas. Tie arī ietver korespondentbanku pakalpojumus (ar tiem saistītus maksājumus). Monetārās finanšu iestādes ir visas institucionālās vienības, kas ietvertas apakšsektoros: i) centrālā banka; ii) noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku; un iii) naudas tirgus fondi.

3.2.

Maksājumu pakalpojumi nemonetārām finanšu iestādēm

Maksājumu pakalpojumi, kas sniegti klientiem, izmantojot vai neizmantojot ārējas maksājumu sistēmas. Tas ietver tikai monetāro finanšu iestāžu sektoram nepiederošas fiziskas vai juridiskas personas. No nemonetāru finanšu iestāžu sektora ir izslēgti arī maksājumu pakalpojumu sniedzēji.

3.3.

Skaidras naudas pakalpojumi

Skaidras naudas pakalpojumu sniegšana klientiem (gan individuālajiem, gan korporatīvajiem, tikai nemonetārām finanšu iestādēm). Šādi pakalpojumi ir naudas izņemšana bankomātos un filiālēs un neietver citus skaidras naudas pakalpojumus (piemēram, skaidras naudas pārvadājumus lielajiem mazumtirgotājiem). Tiek iekļauta skaidras naudas izņemšana ar čekiem un filiālēs, izmantojot bankas veidlapas (ja kartes var izmantot kā identifikācijas līdzekļus).

3.4.

Vērtspapīru norēķinu pakalpojumi

Pakalpojumi, kas klientiem sniegti vērtspapīru darījumu apstiprināšanai, tīrvērtei un norēķiniem, izmantojot vai neizmantojot vērtspapīru norēķinu sistēmas. “Norēķini” ir jebkur noslēgta vērtspapīru darījuma pabeigšana ar mērķi nokārtot minētā darījuma pušu saistības, pārvedot naudu un/vai vērtspapīrus.

3.5.

CDP tīrvērtes pakalpojumi

Klientiem sniegtie vērtspapīru un atvasināto instrumentu tīrvērtes pakalpojumi. Tie arī ietver netiešas piekļuves nodrošināšanu centrālajam darījumu partnerim (CDP).

3.6.

Kontu turēšanas pakalpojumi

Finanšu instrumentu kontu turēšana un administrācija klientiem un pakalpojumi saistībā ar glabāšanu, piemēram, skaidras naudas un nodrošinājuma pārvaldība.

3.7., 3.8., 3.9.

Citi pakalpojumi/darbības/funkcijas (1), (2) un (3)

Kapitāla tirgi

Kapitāla tirgus darbības ir vērtspapīru emitēšana un tirdzniecība, saistītie konsultāciju pakalpojumi un saistītie pakalpojumi, piemēram, specializētie brokera pakalpojumi un tirgus uzturēšana.

4.1.

Tirdzniecības nolūkā turēti atvasinātie finanšu instrumenti (ārpusbiržas)

REGULAS (ES) Nr. 648/2012 (17) 2. panta 5. un 7. punkts.

“Atvasinātais instruments” jeb “atvasināto instrumentu līgums” ir finanšu instruments, kas minēts DIREKTĪVAS 2014/65/ES (18) I pielikuma C iedaļas 4. līdz 10. punktā, ko īsteno ar REGULAS (EK) Nr. 1287/2006 38. un 39. pantu.

“Ārpusbiržas atvasinātais instruments” jeb “ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgums” ir atvasināto instrumentu līgums, kura izpilde nenotiek regulētā tirgū DIREKTĪVAS 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 21. apakšpunkta nozīmē vai trešās valsts tirgū, ko uzskata par līdzvērtīgu regulētam tirgum saskaņā ar REGULAS (ES) Nr. 648/2012 2.a pantu.

Uzrādāmā summa ietver tikai atvasinātos instrumentus, kas tirgoti ārpusbiržas tirgū.

4.2.

Tirdzniecības nolūkā turēti atvasinātie finanšu instrumenti (biržas)

Visi tirdzniecības nolūkā turētie atvasinātie finanšu instrumenti, izņemot ārpusbiržas instrumentus, kas turēti tirdzniecības nolūkā.

4.3.

Sekundārie tirgi/tirdzniecība

Sekundārais tirgus ir tad, kad ieguldītāji iegādājas un pārdod vērtspapīrus. Šī funkcija ir piemērojama kopējam tirdzniecības portfelim (t. i., pašu kapitālam, korporatīvajam kredītam, valsts kredītam).

Pārskatā norādītajā summā iekļauj vērtspapīru vērtību, ko nosaka kā tirdzniecībai turēto vērtspapīru kopējo summu. Vērtspapīrus norāda pēc patiesās vērtības pārskata sniegšanas datumā.

Summa neietver aizdevumus, atvasinātos instrumentus un netirgojamus aktīvus (piem., parādus).

4.4.

Primārie tirgi/riska parakstīšana

Primārie tirgi ir tirgi, kuros uzņēmumi, valdības un citas grupas biržā emitē jaunus vērtspapīrus, lai iegūtu finansējumu, izmantojot uz parādu vai kapitālu balstītus vērtspapīrus (piem., parastās un priekšrocību akcijas, uzņēmuma obligācijas, parādzīmes, vekseļus, valsts obligācijas). Primāros tirgus vada parakstīšanas grupas.

4.5., 4.6., 4.7.

Citi pakalpojumi/darbības/funkcijas (1), (2) un (3)

Korporatīvais finansējums

Aizdevumu un aizņēmumu darbības korporatīvajos tirgos starp finanšu darījumu partneriem (kredītiestādes un citas finanšu korporācijas).

5.1.

Aizņēmumi

Aizņēmumi korporatīvajos tirgos no finanšu darījumu partneriem (tostarp izmantojot līgumus par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu, starpbanku aizņēmumus, komerciālus vērtspapīrus, noguldījumu sertifikātus, naudas tirgus fondus, kredītlīnijas, ar aktīviem balstītu komerciālu vērtspapīru un fiduciāros noguldījumus).

5.2.

Atvasinātie instrumenti (aktīvi)

Visi atvasinātie instrumenti ar finanšu darījumu partneriem, kas turēti bilances aktīvu daļā. Atšķirībā no sadaļas “Kapitāla tirgi”, sadaļā “Korporatīvais finansējums” atvasinātie instrumenti ietver visus atvasināto instrumentu līgumus ar finanšu darījumu partneriem (ne tikai ātrā datorizētā tirdzniecība).

5.3.

Aizdevumi

Aizdevumi korporatīvajos tirgos finanšu darījumu partneriem (tostarp izmantojot pirkšanas ar atpārdošanu aizdevumus, komerciālus vērtspapīrus, noguldījumu sertifikātus, naudas tirgus fondus, kredītlīnijas, ar aktīviem balstītu komerciālu vērtspapīru, fiduciāros noguldījumus).

5.4.

Atvasinātie instrumenti (saistības)

Visi atvasinātie instrumenti ar finanšu darījumu partneriem, kas turēti bilances saistību daļā.

5.5., 5.6., 5.7.

Citi produktu veidi (1), (2) un (3)

Jebkura ekonomiskās funkcijas “korporatīvais finansējums” funkcija, kas nav minēta iepriekš.

II.7.2   Z 07.01 – ekonomisko funkciju kritiskā svarīguma novērtējums (FUNC 1): norādījumi attiecībā uz konkrētām pozīcijām

| 44. | Šo veidni iesniedz vienu reizi par katru dalībvalsti (identificēta kā “valsts”), kurā grupa veic darbību. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Tā aptver visas ekonomiskās funkcijas, ko jebkura grupas vienība veic attiecīgajā dalībvalstī, neatkarīgi no tā, vai attiecīgā funkcija ir vai nav kritiski svarīga. |
| --- | --- |

45.

| Rindas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010–0380 | Ekonomiskās funkcijas

  Ekonomiskās funkcijas, kā noteikts iepriekš |

Rindas

Norādījumi

0010–0380

Ekonomiskās funkcijas

Ekonomiskās funkcijas, kā noteikts iepriekš

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010 | Ekonomiskās funkcijas apraksts

  Ja ekonomiskā funkcija ir “Cita” (funkcijas Nr. 1.5.–1.7., 2.6.–2.8., 3.7.–3.9., 4.5.–4.7., 5.5.– 5.7.), sniedz attiecīgās funkcijas aprakstu. |
| 0020 | Tirgus daļa

  Iestādes vai grupas aplēstā tirgus daļa ekonomiskajai funkcijai attiecīgajā valstī. Kā procentuālā daļa no kopējā tirgus monetāras summas izteiksmē. |
| 0030 | Monetārā summa

  Šīs slejas saturs ir atkarīgs no sniegtās ekonomiskās funkcijas.






  1. | Noguldījumi
  Pieņemto noguldījumu tīrā uzskaites vērtība (tostarp uzkrātie procenti)
  Atsauces: FINREP, III un IV pielikums, veidne F 08.01 un V pielikums, 2. daļas 97. punkts. |

Slejas

Norādījumi

0010

Ekonomiskās funkcijas apraksts

Ja ekonomiskā funkcija ir “Cita” (funkcijas Nr. 1.5.–1.7., 2.6.–2.8., 3.7.–3.9., 4.5.–4.7., 5.5.– 5.7.), sniedz attiecīgās funkcijas aprakstu.

0020

Tirgus daļa

Iestādes vai grupas aplēstā tirgus daļa ekonomiskajai funkcijai attiecīgajā valstī. Kā procentuālā daļa no kopējā tirgus monetāras summas izteiksmē.

0030

Monetārā summa

Šīs slejas saturs ir atkarīgs no sniegtās ekonomiskās funkcijas.

1.

Noguldījumi

Pieņemto noguldījumu tīrā uzskaites vērtība (tostarp uzkrātie procenti)

Atsauces: FINREP, III un IV pielikums, veidne F 08.01 un V pielikums, 2. daļas 97. punkts.

| 2. | Aizdevumi
  Samazinātas un nesamazinātas vērtības aizdevumu un avansu bruto uzskaites vērtība (tostarp uzkrātie procenti). Vērtspapīru aizdevums tiek uztverts kā gaidāmo turpmāko aizdevumu aplēstā vērtība.
  Atsauces: FINREP, III un IV pielikums, veidne F 04.04.01 un V pielikums, 1. daļas 34. punkta b) apakšpunkts. |
| --- | --- |

2.

Aizdevumi

Samazinātas un nesamazinātas vērtības aizdevumu un avansu bruto uzskaites vērtība (tostarp uzkrātie procenti). Vērtspapīru aizdevums tiek uztverts kā gaidāmo turpmāko aizdevumu aplēstā vērtība.

Atsauces: FINREP, III un IV pielikums, veidne F 04.04.01 un V pielikums, 1. daļas 34. punkta b) apakšpunkts.

| 3. | Maksājumi, skaidra nauda, norēķini, tīrvērte, kontu turēšanas pakalpojumi
  Principā pārskatu iesniedz par ikdienas darījumu vidējo vērtību gada laikā. Ja tā nav pieejama, pārskatā var norādīt vidējo vērtību īsākā posmā (piem., dažos mēnešos).
  Īpaši attiecībā uz dažādām funkcijām apsver tālāk norādītos mērus.






  — | Maksājumu pakalpojumi (no 3.1. līdz 3.2.): nosūtīto darījumu vērtība.
  (Atsauces: Direktīvas 2015/2366/EK 4. panta 5. punkts; ECB/2013/43) |
| --- | --- | --- |

3.

Maksājumi, skaidra nauda, norēķini, tīrvērte, kontu turēšanas pakalpojumi

Principā pārskatu iesniedz par ikdienas darījumu vidējo vērtību gada laikā. Ja tā nav pieejama, pārskatā var norādīt vidējo vērtību īsākā posmā (piem., dažos mēnešos).

Īpaši attiecībā uz dažādām funkcijām apsver tālāk norādītos mērus.

—

Maksājumu pakalpojumi (no 3.1. līdz 3.2.): nosūtīto darījumu vērtība.

(Atsauces: Direktīvas 2015/2366/EK 4. panta 5. punkts; ECB/2013/43)

| — | Skaidras naudas pakalpojumi (3.3.): bankomāta darījumu vērtība, kā noteikts ECB/2013/43 5.a tabulā, kā arī skaidras naudas izņemšana filiālēs, kā noteikts ECB/2014/15 4. tabulā. |
| --- | --- |

—

Skaidras naudas pakalpojumi (3.3.): bankomāta darījumu vērtība, kā noteikts ECB/2013/43 5.a tabulā, kā arī skaidras naudas izņemšana filiālēs, kā noteikts ECB/2014/15 4. tabulā.

| — | Vērtspapīru norēķinu pakalpojumi (3.4.): klientu vārdā apstrādāto vērtspapīru darījumu vērtība. Tas ietver darījumus, kas veikti, izmantojot vērtspapīru norēķinu sistēmu, vai darījumus, ko pārskatu sniedzošās iestādes veikušas iekšēji, un “bezmaksas” darījumus. |
| --- | --- |

—

Vērtspapīru norēķinu pakalpojumi (3.4.): klientu vārdā apstrādāto vērtspapīru darījumu vērtība. Tas ietver darījumus, kas veikti, izmantojot vērtspapīru norēķinu sistēmu, vai darījumus, ko pārskatu sniedzošās iestādes veikušas iekšēji, un “bezmaksas” darījumus.

| — | CDP tīrvērtes pakalpojumi (3.5.): pozīcijas (riska darījumi), ko CDP, kurā iestāde piedalās, savu klientu vārdā veic ar iestādi. Norāda vidējo dienas vērtību atklātajām pozīcijām saistībā ar klienta darbību CDP. Ja tā nav pieejama, pārskatā var norādīt vidējās vērtības īsākā posmā (piem., dažos mēnešos). |
| --- | --- |

—

CDP tīrvērtes pakalpojumi (3.5.): pozīcijas (riska darījumi), ko CDP, kurā iestāde piedalās, savu klientu vārdā veic ar iestādi. Norāda vidējo dienas vērtību atklātajām pozīcijām saistībā ar klienta darbību CDP. Ja tā nav pieejama, pārskatā var norādīt vidējās vērtības īsākā posmā (piem., dažos mēnešos).

| — | Kontu turēšanas pakalpojumi (3.6.): glabāšanā esošo aktīvu summa, izmantojot patieso vērtību. Ja patiesā vērtība nav pieejama, drīkst izmantot citu novērtējuma bāzi, tostarp nominālvērtību. Ja iestāde sniedz pakalpojumus tādām sabiedrībām kā kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi vai pensiju fondi, attiecīgos aktīvus var uzrādīt tajā vērtībā, kādā tās šos aktīvus uzrāda savā bilancē. Uzrādāmajās summās attiecīgā gadījumā iekļauj uzkrātos procentus.
  (Atsauce: FINREP, III un IV pielikums, veidne F 22.02, 010. sleja) |
| --- | --- |

—

Kontu turēšanas pakalpojumi (3.6.): glabāšanā esošo aktīvu summa, izmantojot patieso vērtību. Ja patiesā vērtība nav pieejama, drīkst izmantot citu novērtējuma bāzi, tostarp nominālvērtību. Ja iestāde sniedz pakalpojumus tādām sabiedrībām kā kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi vai pensiju fondi, attiecīgos aktīvus var uzrādīt tajā vērtībā, kādā tās šos aktīvus uzrāda savā bilancē. Uzrādāmajās summās attiecīgā gadījumā iekļauj uzkrātos procentus.

(Atsauce: FINREP, III un IV pielikums, veidne F 22.02, 010. sleja)

| 4. | Kapitāla tirgi
  Nosacītā summa – norādīt tikai atvasinātos instrumentus (4.1.–4.2.): bruto nosacītā summa visiem darījumiem, kas noslēgti, bet vēl nav veikti atsauces datumā.
  Atsauces: FINREP, V pielikums, 2. daļas 133. punkts definīcijai; datiem FINREP III pielikums; IV un V pielikums.






  — | Atvasinātie instrumenti kopā (4.1.–4.2.): veidne F 10.00, 030. sleja, 290. rinda. |
| --- | --- | --- |

4.

Kapitāla tirgi

Nosacītā summa – norādīt tikai atvasinātos instrumentus (4.1.–4.2.): bruto nosacītā summa visiem darījumiem, kas noslēgti, bet vēl nav veikti atsauces datumā.

Atsauces: FINREP, V pielikums, 2. daļas 133. punkts definīcijai; datiem FINREP III pielikums; IV un V pielikums.

—

Atvasinātie instrumenti kopā (4.1.–4.2.): veidne F 10.00, 030. sleja, 290. rinda.

| — | Ārpusbiržas atvasinātie instrumenti (4.1.): veidne F 10.00, 030. sleja, 300. + 310. + 320. rinda. |
| --- | --- |

—

Ārpusbiržas atvasinātie instrumenti (4.1.): veidne F 10.00, 030. sleja, 300. + 310. + 320. rinda.

| — | Sekundārā tirgus darbības (4.3.). Uzskaites vērtības aktīvi – uzskaites vērtība, kas jānorāda bilances aktīvu daļā, tostarp uzkrātie procenti [FINREP: V pielikuma 1. daļas 27. punkts] kapitāla vērtspapīru instrumentiem un parāda vērtspapīriem [FINREP: V pielikuma 1. daļas 31. punkts], klasificēti kā “turēti tirdzniecības nolūkā” [FINREP: V pielikuma 1. daļas 15. punkta a) apakšpunkts un 16. punkta a) apakšpunkts]. |
| --- | --- |

—

Sekundārā tirgus darbības (4.3.). Uzskaites vērtības aktīvi – uzskaites vērtība, kas jānorāda bilances aktīvu daļā, tostarp uzkrātie procenti [FINREP: V pielikuma 1. daļas 27. punkts] kapitāla vērtspapīru instrumentiem un parāda vērtspapīriem [FINREP: V pielikuma 1. daļas 31. punkts], klasificēti kā “turēti tirdzniecības nolūkā” [FINREP: V pielikuma 1. daļas 15. punkta a) apakšpunkts un 16. punkta a) apakšpunkts].

| — | Atsauce: FINREP: III pielikums, veidne F 04.01, 010. sleja, 010. + 060. + 120. rinda. |
| --- | --- |

—

Atsauce: FINREP: III pielikums, veidne F 04.01, 010. sleja, 010. + 060. + 120. rinda.

| — | Primārie tirgi (4.4.): “Ienākumi no maksām” ir maksas un komisijas nauda, kas saņemtas par iesaisti to vērtspapīru iniciēšanā vai emisijā, kurus nav iniciējusi vai emitējusi attiecīgā iestāde. |
| --- | --- |

—

Primārie tirgi (4.4.): “Ienākumi no maksām” ir maksas un komisijas nauda, kas saņemtas par iesaisti to vērtspapīru iniciēšanā vai emisijā, kurus nav iniciējusi vai emitējusi attiecīgā iestāde.

| — | Atsauce: FINREP: III, IV pielikums, veidne F 22.01, 010. sleja, 030. + 180. rinda. |
| --- | --- |

—

Atsauce: FINREP: III, IV pielikums, veidne F 22.01, 010. sleja, 030. + 180. rinda.

| 5. | Korporatīvais finansējums
  Izmanto bruto uzskaites vērtību, kā noteikts FINREP.
  Atsauces: FINREP: V pielikuma 1. daļas 34. punkts, FINREP: III, IV pielikums, veidnes:






  — | Aizņēmumi (5.1.): veidne F 20.06, 010. sleja, 100. + 110. rinda, visas valstis; |
| --- | --- | --- |

5.

Korporatīvais finansējums

Izmanto bruto uzskaites vērtību, kā noteikts FINREP.

Atsauces: FINREP: V pielikuma 1. daļas 34. punkts, FINREP: III, IV pielikums, veidnes:

—

Aizņēmumi (5.1.): veidne F 20.06, 010. sleja, 100. + 110. rinda, visas valstis;

| — | Atvasinātie instrumenti (aktīvi) (5.2.): veidne F 20.04, 010. sleja, 010. rinda, visas valstis; |
| --- | --- |

—

Atvasinātie instrumenti (aktīvi) (5.2.): veidne F 20.04, 010. sleja, 010. rinda, visas valstis;

| — | Aizdevumi (5.3.): veidne F 20.04, 010. sleja, 170. + 180. rinda, visas valstis; |
| --- | --- |

—

Aizdevumi (5.3.): veidne F 20.04, 010. sleja, 170. + 180. rinda, visas valstis;

| — | Atvasinātie instrumenti (saistības) (5.4.): veidne F 20.06, 010. sleja, 010. rinda, visas valstis. |
| --- | --- |

—

Atvasinātie instrumenti (saistības) (5.4.): veidne F 20.06, 010. sleja, 010. rinda, visas valstis.

0040

Skaitliskais rādītājs

Šīs slejas saturs ir atkarīgs no veiktās ekonomiskās funkcijas.

| 1. | Noguldījumi
  Kopējais klientu skaits, kuri noguldījuši vērtības, kas norādītas monetārā summā. Ja viens klients izmanto vairākus noguldījumu produktus/kontus, klientu skaita tikai vienreiz. |
| --- | --- |

1.

Noguldījumi

Kopējais klientu skaits, kuri noguldījuši vērtības, kas norādītas monetārā summā. Ja viens klients izmanto vairākus noguldījumu produktus/kontus, klientu skaita tikai vienreiz.

| 2. | Aizdevumi
  Kopējais klientu skaits. Ja klients izmanto vairākus aizdevumu produktus/kontus, klientu skaita tikai vienreiz. |
| --- | --- |

2.

Aizdevumi

Kopējais klientu skaits. Ja klients izmanto vairākus aizdevumu produktus/kontus, klientu skaita tikai vienreiz.

| 3. | Maksājumi, skaidra nauda, norēķini, tīrvērte, kontu turēšanas pakalpojumi
  Principā pārskatu iesniedz par ikdienas darījumu vidējo vērtību gada laikā. Ja tā nav pieejama, pārskatā var norādīt vidējo vērtību īsākā posmā (piem., dažos mēnešos).
  Īpaši attiecībā uz dažādām funkcijām izmanto tālāk norādītos mērus.






  — | Maksājumu pakalpojumi (3.1.–3.2.): veikto darījumu skaits. |
| --- | --- | --- |

3.

Maksājumi, skaidra nauda, norēķini, tīrvērte, kontu turēšanas pakalpojumi

Principā pārskatu iesniedz par ikdienas darījumu vidējo vērtību gada laikā. Ja tā nav pieejama, pārskatā var norādīt vidējo vērtību īsākā posmā (piem., dažos mēnešos).

Īpaši attiecībā uz dažādām funkcijām izmanto tālāk norādītos mērus.

—

Maksājumu pakalpojumi (3.1.–3.2.): veikto darījumu skaits.

| — | Atsauces: ES Direktīvas 2015/2366/EK 4. panta 5. punkts; ECB/2013/43. |
| --- | --- |

—

Atsauces: ES Direktīvas 2015/2366/EK 4. panta 5. punkts; ECB/2013/43.

| — | Skaidras naudas pakalpojumi (3.3.): bankomāta darījumu skaits, kā definēts ECB/2013/43 5.a tabulā, kā arī skaidras naudas izņemšana filiālēs, kā noteikts ECB/2014/15 4. tabulā. |
| --- | --- |

—

Skaidras naudas pakalpojumi (3.3.): bankomāta darījumu skaits, kā definēts ECB/2013/43 5.a tabulā, kā arī skaidras naudas izņemšana filiālēs, kā noteikts ECB/2014/15 4. tabulā.

| — | Vērtspapīru norēķinu pakalpojumi (3.4.): klientu vārdā apstrādāto vērtspapīru darījumu skaits. Tas ietver darījumus, kas veikti, izmantojot vērtspapīru norēķinu sistēmu, vai darījumus, ko pārskatu sniedzošā iestāde vai grupa veikusi iekšēji, un “bezmaksas” darījumus. |
| --- | --- |

—

Vērtspapīru norēķinu pakalpojumi (3.4.): klientu vārdā apstrādāto vērtspapīru darījumu skaits. Tas ietver darījumus, kas veikti, izmantojot vērtspapīru norēķinu sistēmu, vai darījumus, ko pārskatu sniedzošā iestāde vai grupa veikusi iekšēji, un “bezmaksas” darījumus.

| 4. | Kapitāla tirgi
  Darījumu partneru VAI darījumu skaits. Atvasinātajiem instrumentiem (4.1.–4.2.) un sekundārā tirgus instrumentiem (4.3.) – kopējais darījumu partneru skaits. Primārajiem tirgiem (4.4.) – kopējais parakstīto darījumu skaits. |
| --- | --- |

4.

Kapitāla tirgi

Darījumu partneru VAI darījumu skaits. Atvasinātajiem instrumentiem (4.1.–4.2.) un sekundārā tirgus instrumentiem (4.3.) – kopējais darījumu partneru skaits. Primārajiem tirgiem (4.4.) – kopējais parakstīto darījumu skaits.

| 5. | Korporatīvais finansējums
  Kopējais darījumu partneru skaits. Ja vienam darījumu partnerim ir vairāki konti un/vai vairāki darījumi, darījumu partneri skaita tikai vienreiz. |
| --- | --- |

5.

Korporatīvais finansējums

Kopējais darījumu partneru skaits. Ja vienam darījumu partnerim ir vairāki konti un/vai vairāki darījumi, darījumu partneri skaita tikai vienreiz.

0050

Ietekme uz tirgu

Aplēstā ietekme, ko funkcijas pēkšņa pārtraukšana radītu uz trešajām personām, finanšu tirgiem un reālo ekonomiku, ņemot vērā apmēru, tirgus daļu valstī, ārējās un iekšējās savstarpējās saiknes, sarežģītību un iestādes pārrobežu darbības.

Šo novērtējumu izsaka kvalitatīvi kā “augsts (A)”, “vidēji augsts (VA)”, “vidēji zems (VZ)” vai “zems (Z)”.

“A” norāda tad, ja pārtraukšanai ir būtiska ietekme uz valsts tirgu; “VA” – ja ietekme ir ievērojama; “VZ” – ja ietekme ir vērā ņemama, taču ierobežota; un “Z” – ja ietekme ir zema.

0060

Aizstājamība

Deleģētās regulas (ES) 2016/778 6. panta 3. punkts.

Funkciju uzskata par aizstājamu, ja to var aizstāt pieņemamā veidā un samērīgā laika posmā, tādējādi novēršot sistēmiskas problēmas reālajā ekonomikā un finanšu tirgos. Ņem vērā:

| a) | tirgus struktūru attiecīgajai funkcijai un aizstājējfunkcijas nodrošinātāju pieejamību; |
| --- | --- |

a)

tirgus struktūru attiecīgajai funkcijai un aizstājējfunkcijas nodrošinātāju pieejamību;

| b) | citu pakalpojumu sniedzēju spējas attiecībā uz kapacitāti, funkcijas veikšanas prasības un iespējamos tirgū ienākšanas vai paplašināšanās šķēršļus; |
| --- | --- |

b)

citu pakalpojumu sniedzēju spējas attiecībā uz kapacitāti, funkcijas veikšanas prasības un iespējamos tirgū ienākšanas vai paplašināšanās šķēršļus;

| c) | citu pakalpojumu sniedzēju stimulu uzņemties šādu darbību veikšanu; |
| --- | --- |

c)

citu pakalpojumu sniedzēju stimulu uzņemties šādu darbību veikšanu;

| d) | laiku, kas pakalpojuma lietotājiem nepieciešams, lai pārietu pie jaunā pakalpojumu sniedzēja, un šādas darbības izmaksas, laiku, kas citiem konkurentiem nepieciešams, lai pārņemtu konkrētās funkcijas, un tas, vai ir pietiekami daudz laika, lai novērstu būtisku darbības pārtraukšanu atkarībā no pakalpojuma veida. |
| --- | --- |

d)

laiku, kas pakalpojuma lietotājiem nepieciešams, lai pārietu pie jaunā pakalpojumu sniedzēja, un šādas darbības izmaksas, laiku, kas citiem konkurentiem nepieciešams, lai pārņemtu konkrētās funkcijas, un tas, vai ir pietiekami daudz laika, lai novērstu būtisku darbības pārtraukšanu atkarībā no pakalpojuma veida.

Šo novērtējumu izsaka kvalitatīvi kā “augsts (A)”, “vidēji augsts (VA)”, “vidēji zems (VZ)” vai “zems (Z)”.

“A” norāda, ja cita banka var viegli nodrošināt funkciju ar salīdzināmiem nosacījumiem un samērīgā laika posmā;

“Z” – ja funkciju nevar vienkārši vai ātri aizstāt;

“VA” un “VZ” – pārējos gadījumos, ņemot vērā dažādus aspektus (piem., tirgus daļu, tirgus koncentrāciju, laiku aizstāšanai, kā arī juridiskos šķēršļus un darbības prasības ienākšanai vai izvēršanai)

0070

Kritiski svarīga funkcija

Šajā slejā norāda, vai, ņemot vērā šīs veidnes kvantitatīvos datus un kritiskā svarīguma rādītājus, ekonomiskā funkcija tiek uzskatīta par kritiski svarīgu attiecīgās valsts tirgū.

Norādīt “Jā” vai “Nē”.

II.7.3   Z 07.02 – kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana pēc juridiskajām personām (FUNC 2): Norādījumi attiecībā uz konkrētām pozīcijām

| 46. | Šajā veidnē sniedz pārskatu par visu grupu. Veidnē norāda tikai kritiski svarīgās funkcijas, kas kā tādas ir identificētas veidnē {Z 07.01;070} (par dalībvalsti). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Šīs veidnes 0010., 0020. un 0040. slejās norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā. |
| --- | --- |

47.

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010 | Valsts

  Valsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0020 | ID

  Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš 2.7.1.4. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0030 | Vienības nosaukums

  Kritiski svarīgo funkciju veicošās vienības nosaukums, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG).
  Ja vairākas vienības veic vienas un tās pašas kritiski svarīgās funkcijas vienā valstī, katru vienību norāda atsevišķā rindā. |
| 0040 | Kods

  Kritiski svarīgo funkciju veicošās vienības kods, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG). |
| 0050 | Monetārā summa

  Iemaksa monetārā summā, ko juridiskā persona veic monetārajā summā, kā norādīts veidnes Z 07.01 (FUNC 1) 0030. slejā. |

Slejas

Norādījumi

0010

Valsts

Valsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0020

ID

Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš 2.7.1.4. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0030

Vienības nosaukums

Kritiski svarīgo funkciju veicošās vienības nosaukums, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG).

Ja vairākas vienības veic vienas un tās pašas kritiski svarīgās funkcijas vienā valstī, katru vienību norāda atsevišķā rindā.

0040

Kods

Kritiski svarīgo funkciju veicošās vienības kods, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG).

0050

Monetārā summa

Iemaksa monetārā summā, ko juridiskā persona veic monetārajā summā, kā norādīts veidnes Z 07.01 (FUNC 1) 0030. slejā.

II.7.4   Z 07.03 – pamatdarbības virzienu sasaistīšana ar juridiskajām personām (FUNC 3): norādījumi attiecībā uz konkrētām pozīcijām

| 48. | Šīs veidnes 0020. un 0040. slejā norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Šajā veidnē norāda tikai būtiskas vienības, kā minēts veidnē {Z 07.02;0060}. |
| --- | --- |

49.

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010 | Pamatdarbības virziens

  Pamatdarbības virziens (galvenā darbības joma) Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 36. apakšpunkta un 2. panta 2. punkta izpratnē. |
| 0020 | Darbības jomas ID

  Unikālais darbības jomas ID, ko izsniedz iestāde |
| 0030 | Apraksts

  Pamatdarbības virziena apraksts. |
| 0040 | Vienības nosaukums

  Vienības nosaukums, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG), kas ir vai ir bijusi daļa no pamatdarbības virziena.
  Ja vairākas vienības ir vai ir bijušas daļa no tā paša pamatdarbības virziena, katru vienību norāda atsevišķā rindā. |
| 0050 | Kods

  Vienības kods, kura ir vai ir bijusi daļa no pamatdarbības virziena, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG). |

Slejas

Norādījumi

0010

Pamatdarbības virziens

Pamatdarbības virziens (galvenā darbības joma) Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 36. apakšpunkta un 2. panta 2. punkta izpratnē.

0020

Darbības jomas ID

Unikālais darbības jomas ID, ko izsniedz iestāde

0030

Apraksts

Pamatdarbības virziena apraksts.

0040

Vienības nosaukums

Vienības nosaukums, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG), kas ir vai ir bijusi daļa no pamatdarbības virziena.

Ja vairākas vienības ir vai ir bijušas daļa no tā paša pamatdarbības virziena, katru vienību norāda atsevišķā rindā.

0050

Kods

Vienības kods, kura ir vai ir bijusi daļa no pamatdarbības virziena, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG).

II.7.5   Z 07.04 – kritiski svarīgo funkciju sasaistīšana ar pamatdarbības virzieniem (FUNC 4): norādījumi attiecībā uz konkrētām pozīcijām

| 50. | Šīs veidnes slejās 0010., 0020. un 0040. slejā norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Šajā veidnē norāda tikai kritiski svarīgas funkcijas, kā minēts veidnē {Z 07.01;0070}. |
| --- | --- |

51.

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010 | Valsts

  Valsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0020 | Funkcijas ID

  Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš 2.7.1.2. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0030 | Pamatdarbības virziens

  Pamatdarbības virzieni (galvenās darbības jomas) Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 36. apakšpunkta un 2. panta 2. punkta izpratnē, kā norādīts veidnē Z 07.03 (FUNC 3). |
| 0040 | Darbības jomas ID

  Unikālais darbības jomas ID, ko izsniedz iestāde; tāds pats ID, kā norādīts veidnē Z 07.03 (FUNC 3) |

Slejas

Norādījumi

0010

Valsts

Valsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0020

Funkcijas ID

Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš 2.7.1.2. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0030

Pamatdarbības virziens

Pamatdarbības virzieni (galvenās darbības jomas) Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 36. apakšpunkta un 2. panta 2. punkta izpratnē, kā norādīts veidnē Z 07.03 (FUNC 3).

0040

Darbības jomas ID

Unikālais darbības jomas ID, ko izsniedz iestāde; tāds pats ID, kā norādīts veidnē Z 07.03 (FUNC 3)

II.8   Z 08.00 – kritiski svarīgi pakalpojumi (SERV)

II.8.1   Vispārīgie norādījumi

| 52. | Šajā veidnē prasīto informāciju norāda vienu reizi visai grupai, uzskaita kritiski svarīgos pakalpojumus, ko saņēmusi kāda vienība grupā, un sasaista tos ar grupas veiktajām kritiski svarīgajām funkcijām. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Kritiski svarīgi pakalpojumi ir pamatā esošās operācijas, darbības un pakalpojumi, ko veic viena (īpaši pakalpojumi) vai vairākas uzņēmuma vienības vai juridiskās personas (kopīgi pakalpojumi) grupas ietvaros un kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu vienu vai vairākas kritiski svarīgas funkcijas. Kritiski svarīgus pakalpojumus var sniegt vienības grupā (iekšējs pakalpojums) vai nodot ārpakalpojumā ārējam pakalpojumu sniedzējam (ārējs pakalpojums). Pakalpojumu uzskata par kritiski svarīgu, ja tā pārtraukšana var radīt nopietnu šķērsli vai pilnībā apturēt kritiski svarīgu funkciju veikšanu, jo tas ir cieši saistīts ar kritiski svarīgām funkcijām, ko iestāde veic trešajām personām. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Pakalpojumus, ko pilnībā sniedz iekšējai juridiskai personai, šajā veidnē nenorāda. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Pakalpojumus, kam nav būtiskas ietekmes uz kritiski svarīgiem pakalpojumiem, šajā veidnē nenorāda. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Šīs veidnes 0010., 0030., 0050., 0070. un 0080. slejā norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā. |
| --- | --- |

56.

II.8.2   Norādījumi attiecībā uz konkrētām pozīcijām

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0005 | Identifikators |
| 0010 | Pakalpojuma veids

  Pakalpojuma veids ir kāds no turpmāk minētajiem pakalpojumu veidiem.
  Ja iespējams, norāda apakškategoriju (divciparu identifikācija). Ja nekādas apakškategorijas nav vai neviena apakškategorija pienācīgi neraksturo iestādes sniegto pakalpojumu, norāda galveno kategoriju (viencipara identifikācija).






  1. | Cilvēkresursu atbalsts






  1.1. | personāla administrācija, tostarp līgumu un atalgojumu administrācija |

Slejas

Norādījumi

0005

Identifikators

0010

Pakalpojuma veids

Pakalpojuma veids ir kāds no turpmāk minētajiem pakalpojumu veidiem.

Ja iespējams, norāda apakškategoriju (divciparu identifikācija). Ja nekādas apakškategorijas nav vai neviena apakškategorija pienācīgi neraksturo iestādes sniegto pakalpojumu, norāda galveno kategoriju (viencipara identifikācija).

1.

Cilvēkresursu atbalsts

1.1.

personāla administrācija, tostarp līgumu un atalgojumu administrācija

| 1.2. | iekšējā saziņa |
| --- | --- |

1.2.

iekšējā saziņa

| 2. | Informācijas tehnoloģijas






  2.1. | IT un komunikāciju aparatūra |
| --- | --- | --- |

2.

Informācijas tehnoloģijas

2.1.

IT un komunikāciju aparatūra

| 2.2. | datu glabāšana un apstrāde |
| --- | --- |

2.2.

datu glabāšana un apstrāde

| 2.3. | cita IT infrastruktūra, darbstacijas, telesakari, serveri, datu centri un saistītie pakalpojumi |
| --- | --- |

2.3.

cita IT infrastruktūra, darbstacijas, telesakari, serveri, datu centri un saistītie pakalpojumi

| 2.4. | programmatūras licenču un lietojumprogrammatūras administrācija |
| --- | --- |

2.4.

programmatūras licenču un lietojumprogrammatūras administrācija

| 2.5. | piekļuve ārējiem pakalpojumu sniedzējiem, jo īpaši datu un infrastruktūras nodrošinātājiem |
| --- | --- |

2.5.

piekļuve ārējiem pakalpojumu sniedzējiem, jo īpaši datu un infrastruktūras nodrošinātājiem

| 2.6. | lietojumprogrammu uzturēšana, tostarp lietojumprogrammatūras uzturēšana un saistītās datu plūsmas |
| --- | --- |

2.6.

lietojumprogrammu uzturēšana, tostarp lietojumprogrammatūras uzturēšana un saistītās datu plūsmas

| 2.7. | pārskatu ģenerēšana, iekšējās informācijas plūsmas un datu bāzes |
| --- | --- |

2.7.

pārskatu ģenerēšana, iekšējās informācijas plūsmas un datu bāzes

| 2.8. | lietotāju atbalsts |
| --- | --- |

2.8.

lietotāju atbalsts

| 2.9. | atgūšanās no ārkārtas un katastrofu situācijām |
| --- | --- |

2.9.

atgūšanās no ārkārtas un katastrofu situācijām

| 3. | Darījumu apstrāde, tostarp darījumu juridiskie jautājumi, jo īpaši cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu. |
| --- | --- |

3.

Darījumu apstrāde, tostarp darījumu juridiskie jautājumi, jo īpaši cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu.

| 4. | Nekustamā īpašuma un objektu nodrošināšana un pārvaldība, kā arī saistītie objekti






  4.1. | biroju telpas un glabāšana |
| --- | --- | --- |

4.

Nekustamā īpašuma un objektu nodrošināšana un pārvaldība, kā arī saistītie objekti

4.1.

biroju telpas un glabāšana

| 4.2. | iekšējā objektu pārvaldība |
| --- | --- |

4.2.

iekšējā objektu pārvaldība

| 4.3. | drošība un piekļuves kontrole |
| --- | --- |

4.3.

drošība un piekļuves kontrole

| 4.4. | nekustamā īpašuma portfeļa pārvaldība |
| --- | --- |

4.4.

nekustamā īpašuma portfeļa pārvaldība

| 4.5. | citas darbības – lūgums precizēt |
| --- | --- |

4.5.

citas darbības – lūgums precizēt

| 5. | Juridiskie pakalpojumi un atbilstības nodrošināšanas funkcijas:






  5.1. | uzņēmuma juridiskais atbalsts |
| --- | --- | --- |

5.

Juridiskie pakalpojumi un atbilstības nodrošināšanas funkcijas:

5.1.

uzņēmuma juridiskais atbalsts

| 5.2. | uzņēmējdarbības un darījumu juridiskie pakalpojumi |
| --- | --- |

5.2.

uzņēmējdarbības un darījumu juridiskie pakalpojumi

| 5.3. | atbilstības nodrošināšanas atbalsts |
| --- | --- |

5.3.

atbilstības nodrošināšanas atbalsts

| 6. | Ar finanšu līdzekļiem saistītie pakalpojumi






  6.1. | kases darbības koordinācija, administrācija un pārvaldība |
| --- | --- | --- |

6.

Ar finanšu līdzekļiem saistītie pakalpojumi

6.1.

kases darbības koordinācija, administrācija un pārvaldība

| 6.2. | vienības refinansēšanas koordinācija, administrācija un pārvaldība, tostarp nodrošinājuma pārvaldība |
| --- | --- |

6.2.

vienības refinansēšanas koordinācija, administrācija un pārvaldība, tostarp nodrošinājuma pārvaldība

| 6.3. | pārskatu iesniegšanas funkcija, jo īpaši attiecībā uz regulatīvajiem likviditātes rādītājiem |
| --- | --- |

6.3.

pārskatu iesniegšanas funkcija, jo īpaši attiecībā uz regulatīvajiem likviditātes rādītājiem

| 6.4. | vidēja un ilgtermiņa finansēšanas programmu koordinācija, administrācija un pārvaldība un grupas vienību refinansēšana |
| --- | --- |

6.4.

vidēja un ilgtermiņa finansēšanas programmu koordinācija, administrācija un pārvaldība un grupas vienību refinansēšana

| 6.5. | refinansēšanas koordinācija, administrācija un pārvaldība, jo īpaši īstermiņa jautājumos |
| --- | --- |

6.5.

refinansēšanas koordinācija, administrācija un pārvaldība, jo īpaši īstermiņa jautājumos

| 7. | Tirdzniecība/aktīvu pārvaldība






  7.1. | operāciju apstrāde: tirdzniecības pārņemšana, izstrāde, realizācija, tirdzniecības produktu apkalpošana |
| --- | --- | --- |

7.

Tirdzniecība/aktīvu pārvaldība

7.1.

operāciju apstrāde: tirdzniecības pārņemšana, izstrāde, realizācija, tirdzniecības produktu apkalpošana

| 7.2. | apstiprināšana, norēķini, maksājumi |
| --- | --- |

7.2.

apstiprināšana, norēķini, maksājumi

| 7.3. | pozīciju un darījumu partneru pārvaldība, ievērojot datu pārskatu sniegšanu un darījumu partneru attiecības |
| --- | --- |

7.3.

pozīciju un darījumu partneru pārvaldība, ievērojot datu pārskatu sniegšanu un darījumu partneru attiecības

| 7.4. | pozīciju pārvaldība (risks un saskaņošana) |
| --- | --- |

7.4.

pozīciju pārvaldība (risks un saskaņošana)

| 8. | Riska pārvaldība un novērtēšana






  8.1. | ar centrālās vai darbības jomas vai riska veidu saistīta riska pārvaldība |
| --- | --- | --- |

8.

Riska pārvaldība un novērtēšana

8.1.

ar centrālās vai darbības jomas vai riska veidu saistīta riska pārvaldība

| 8.2. | riska pārskatu sagatavošana |
| --- | --- |

8.2.

riska pārskatu sagatavošana

| 9. | Grāmatvedība






  9.1. | tiesību aktos paredzēto un regulatīvo pārskatu sniegšana |
| --- | --- | --- |

9.

Grāmatvedība

9.1.

tiesību aktos paredzēto un regulatīvo pārskatu sniegšana

| 9.2. | novērtēšana, jo īpaši tirgus pozīciju novērtēšana |
| --- | --- |

9.2.

novērtēšana, jo īpaši tirgus pozīciju novērtēšana

| 9.3. | vadības sagatavotie pārskati |
| --- | --- |

9.3.

vadības sagatavotie pārskati

| 10. | Skaidras naudas apstrāde |
| --- | --- |

10.

Skaidras naudas apstrāde

0020–0030

Pakalpojuma saņēmējs

Grupas vienība, kas saņem 0010. slejā norādīto kritiski svarīgo pakalpojumu no citas 0040.–0050. slejā minētas grupas vienības vai ārēja pakalpojumu sniedzēja.

0020

Vienības nosaukums

Jābūt atšķirīgam no 0040. slejā minētā nosaukuma.

0030

Kods

Juridiskās personas unikālais identifikators 0020. slejā, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG)

Jābūt atšķirīgam no 0050. slejā minētā identifikatora.

0040–0050

Pakalpojuma sniedzējs

Juridiskā persona (iekšēja vai ārēja), kas grupas vienībai sniedz 0010. slejā norādīto kritiski svarīgo pakalpojumu

0040

Vienības nosaukums

Jābūt atšķirīgam no 0020. slejā minētā nosaukuma.

0050

Kods

Juridiskās personas unikālais identifikators 0020. slejā. Jābūt atšķirīgam no 0030. slejā norādītā identifikatora.

Ja pakalpojuma sniedzējs ir grupas vienība, kods ir vienāds ar veidnē Z 01.00 (ORG) norādīto.

Ja pakalpojuma sniedzējs nav grupas vienība, attiecīgās vienības kods ir:

| — | iestādēm – burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes; |
| --- | --- |

—

iestādēm – burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes;

| — | citām vienībām kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods. |
| --- | --- |

—

citām vienībām kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes, vai, ja tas nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods, vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.

Kodam jābūt unikālam, un tas veidnēs jāizmanto konsekventi.

0060

Grupas daļa

“Jā” – ja pakalpojumu sniedz grupas vienība (“iekšējs”)

“Nē” – ja pakalpojumu sniedz vienība ārpus grupas (“ārējs”)

0070–0080

Kritiski svarīga funkcija

Kritiski svarīga funkcija, kuras veikšana kritiski svarīga pakalpojuma traucējumu gadījumā tiktu ievērojami sarežģīta vai pilnībā pārtraukta. Tā ir kāda no funkcijām, kas veidnē Z 07.01 (FUNC 1) novērtēta kā kritiski svarīga.

0070

Valsts

Dalībvalsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0080

ID

Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš 2.7.1.4. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0090

Aplēstais aizstājamības laiks

Aplēstais laiks, kas nepieciešams, lai attiecībā uz saņemtā pakalpojuma priekšmetu, kvalitāti un izmaksām salīdzināmā mērā aizstātu pakalpojuma sniedzēju ar citu.

Norādīt vienu no šādām vērtībām:

| — | “1 diena – 1 nedēļa”, ja aizstāšanas laiks nav ilgāks par nedēļu; |
| --- | --- |

—

“1 diena – 1 nedēļa”, ja aizstāšanas laiks nav ilgāks par nedēļu;

| — | “1 nedēļa – 1 mēnesis”, ja aizstāšanas laiks ir ilgāks par nedēļu, bet nav ilgāks par mēnesi; |
| --- | --- |

—

“1 nedēļa – 1 mēnesis”, ja aizstāšanas laiks ir ilgāks par nedēļu, bet nav ilgāks par mēnesi;

| — | “1 nedēļa – 6 mēneši”, ja aizstāšanas laiks ir ilgāks par mēnesi, bet nav ilgāks par sešiem mēnešiem; |
| --- | --- |

—

“1 nedēļa – 6 mēneši”, ja aizstāšanas laiks ir ilgāks par mēnesi, bet nav ilgāks par sešiem mēnešiem;

| — | “6 nedēļas – 12 mēneši”, ja aizstāšanas laiks ir ilgāks par sešiem mēnešiem, bet nav ilgāks par gadu; |
| --- | --- |

—

“6 nedēļas – 12 mēneši”, ja aizstāšanas laiks ir ilgāks par sešiem mēnešiem, bet nav ilgāks par gadu;

| — | “vairāk nekā 1 gads”, ja aizstāšanas laiks ir ilgāks par gadu. |
| --- | --- |

—

“vairāk nekā 1 gads”, ja aizstāšanas laiks ir ilgāks par gadu.

0100

Plānotais laiks piekļuvei līgumiem

Plānotais laiks, kas nepieciešams, lai pēc noregulējuma iestādes pieprasījuma iegūtu šādu informāciju par līgumu, ar ko regulē pakalpojumu:

| — | līguma darbības laiks; |
| --- | --- |

—

līguma darbības laiks;

| — | līgumslēdzējas puses (sagatavotāja puse un piegādātājs, kontaktpersonas) un to jurisdikcija; |
| --- | --- |

—

līgumslēdzējas puses (sagatavotāja puse un piegādātājs, kontaktpersonas) un to jurisdikcija;

| — | pakalpojuma raksturs (t. i., īss apraksts par darījuma raksturu starp pusēm, tostarp cenas); |
| --- | --- |

—

pakalpojuma raksturs (t. i., īss apraksts par darījuma raksturu starp pusēm, tostarp cenas);

| — | vai kāds cits ārējs/iekšējs pakalpojuma sniedzējs var sniegt to pašu pakalpojumu (norādīt potenciālos kandidātus); |
| --- | --- |

—

vai kāds cits ārējs/iekšējs pakalpojuma sniedzējs var sniegt to pašu pakalpojumu (norādīt potenciālos kandidātus);

| — | līguma jurisdikcija; |
| --- | --- |

—

līguma jurisdikcija;

| — | atbildīgā nodaļa par galveno līgumā paredzēto operāciju veikšanu; |
| --- | --- |

—

atbildīgā nodaļa par galveno līgumā paredzēto operāciju veikšanu;

| — | galvenās līgumā ietvertās sankcijas maksājumu apturēšanas vai aizkavēšanas gadījumā; |
| --- | --- |

—

galvenās līgumā ietvertās sankcijas maksājumu apturēšanas vai aizkavēšanas gadījumā;

| — | pirmstermiņa pārtraukšanas izraisītāji un atļautais izbeigšanas laiks; |
| --- | --- |

—

pirmstermiņa pārtraukšanas izraisītāji un atļautais izbeigšanas laiks;

| — | darbības atbalsts pēc izbeigšanas; |
| --- | --- |

—

darbības atbalsts pēc izbeigšanas;

| — | kurām kritiski svarīgajām funkcijām un darbības virzieniem tas ir nozīmīgi. |
| --- | --- |

—

kurām kritiski svarīgajām funkcijām un darbības virzieniem tas ir nozīmīgi.

Norādīt vienu no šādām vērtībām:

| — | 1 diena |
| --- | --- |

—

1 diena

| — | 1 diena–1 nedēļa |
| --- | --- |

—

1 diena–1 nedēļa

| — | vairāk par 1 nedēļu |
| --- | --- |

—

vairāk par 1 nedēļu

| — | nav līguma, ar ko regulē pakalpojumu |
| --- | --- |

—

nav līguma, ar ko regulē pakalpojumu

0110

Piemērojamie tiesību akti

Tās valsts ISO kods, kuras tiesību akti līgumam ir piemērojami.

0120

Noregulējuma apliecinājuma līgums

Atspoguļo novērtējumu par to, vai līgumu varētu turpināt un pārnest noregulējumā.

Novērtējumā cita starpā ņem vērā:

| — | jebkādas klauzulas, kas sniegtu darījuma partnerim tiesības izbeigt līgumu tikai noregulējuma, agrīnas intervences pasākumu vai saistību neizpildes atzīšanas gadījumos, kad nav pildītas kādas citas saistības, kaut arī būtiskie pienākumi joprojām tiek veikti; |
| --- | --- |

—

jebkādas klauzulas, kas sniegtu darījuma partnerim tiesības izbeigt līgumu tikai noregulējuma, agrīnas intervences pasākumu vai saistību neizpildes atzīšanas gadījumos, kad nav pildītas kādas citas saistības, kaut arī būtiskie pienākumi joprojām tiek veikti;

| — | jebkādas klauzulas, kas sniegtu darījuma partnerim tiesības mainīt pakalpojuma vai cenas noteikšanas noteikumus tikai noregulējuma, agrīnas intervences vai saistību neizpildes atzīšanas gadījumos, kad nav pildītas kādas citas saistības, kaut arī būtiskie pienākumi joprojām tiek veikti; |
| --- | --- |

—

jebkādas klauzulas, kas sniegtu darījuma partnerim tiesības mainīt pakalpojuma vai cenas noteikšanas noteikumus tikai noregulējuma, agrīnas intervences vai saistību neizpildes atzīšanas gadījumos, kad nav pildītas kādas citas saistības, kaut arī būtiskie pienākumi joprojām tiek veikti;

| — | noregulējuma iestāžu apturēšanas tiesību atzīšanu līgumā. |
| --- | --- |

—

noregulējuma iestāžu apturēšanas tiesību atzīšanu līgumā.

Norādīt vienu no šādām vērtībām:

| | “Jā” – ja līgums tiek novērtēts kā noregulējuma apliecinājums |
| --- | --- |

“Jā” – ja līgums tiek novērtēts kā noregulējuma apliecinājums

| | “Nē” – ja līgums netiek novērtēts kā noregulējuma apliecinājums |
| --- | --- |

“Nē” – ja līgums netiek novērtēts kā noregulējuma apliecinājums

| | “Nav novērtēts” – ja nekāds vērtējums nav veikts |
| --- | --- |

“Nav novērtēts” – ja nekāds vērtējums nav veikts

II.9   Z 09.00 – finanšu tirgus infrastruktūras pakalpojumi – sniedzēji un lietotāji – sasaistīšana ar kritiski svarīgām funkcijām

II.9.1   Vispārīgas piezīmes

| 57. | Šajā veidnē identificētas tīrvērtes, maksājumu, vērtspapīru norēķinu un kontu turēšanas darbības, funkcijas vai pakalpojumi, kuru pārtraukšana var ievērojami sarežģīt vai pilnībā novērst vienas vai vairāku kritiski svarīgu funkciju veikšanu. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Šajā veidnē sniedz vienu pārskatu par visu iestādi vai grupu. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Identificē tikai finanšu tirgus infrastruktūras, kuru traucējumi ievērojami sarežģītu vai apturētu kritiski svarīgas funkcijas veikšanu. |
| --- | --- |

59.

II.9.2   Norādījumi attiecībā uz konkrētām pozīcijām

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010–0020 | Lietotājs

  Grupas vienība, kas izmanto maksājumu, kontu turēšanas, norēķinu, tīrvērtes vai darījumu reģistra pakalpojumus, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG). |
| 0010 | Vienības nosaukums

  Vienības, kas izmanto maksājumu, kontu turēšanas, norēķinu, tīrvērtes vai darījumu reģistra pakalpojumus, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG), nosaukums.
  Pārskatā norāda tikai vienības, kuras veidnē Z 07.02 ir noteiktas kā tādas, kas veic kritiski svarīgas funkcijas. |
| 0020 | Kods

  Vienības, kas izmanto maksājumu, kontu turēšanas, norēķinu, tīrvērtes vai darījumu reģistra pakalpojumus, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG), kods. |
| 0030-0040 | Kritiski svarīga funkcija

  Vienības veikta kritiski svarīga funkcija, kuras darbību sarežģītu vai apturētu traucējumi piekļuvē maksājumu, kontu turēšanas, norēķinu, tīrvērtes vai darījumu reģistra pakalpojumiem |
| 0030 | Valsts

  Valsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0040 | ID

  Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš 2.7.1.4. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0050–0080 | Finanšu tirgus infrastruktūra (FMI)

  Atsauce: Maksājumu un tirgus infrastruktūru komiteja, Finanšu tirgus infrastruktūru principi
  Daudzpusēja sistēma starp līdzdalīgajām finanšu iestādēm, iekļaujot sistēmas operatoru, ko izmanto reģistrācijas, tīrvērtes vai maksājumu, vērtspapīru un atvasināto instrumentu norēķiniem vai citiem finanšu darījumiem. |
| 0050 | Sistēmas veids

  Norādīt vienu no šādām vērtībām:






  “MS” | Maksājumu sistēma |
| “S) CVD” – | (starptautiskais) centrālais vērtspapīru depozitārijs, tostarp (S)CVD, kas sniedz norēķinu pakalpojumus (iekšēji vai ārpakalpojumā) |
| “VNS” | Vērtspapīru norēķinu sistēma bez kontu turēšanas |
| “CDP–vērtspapīri” | centrālais darījumu partneris vērtspapīru tīrvērtei |
| “CDP–atvasinātie instrumenti” | centrālais darījumu partneris atvasināto instrumentu tīrvērtei |
| “DR” | Darījumu reģistrs |
| “Cits variants” | ja finanšu tirgus infrastruktūras sistēmas veids neatbilst nevienam no iepriekš minētajiem veidiem |
| “NA” | ja kritiski svarīgus maksājumu, tīrvērtes, norēķinu vai kontu turēšanas pakalpojumus sniedz vienība, kas nav iepriekš minēta finanšu tirgus infrastruktūra, piemēram, turētājbankas. |

Slejas

Norādījumi

0010–0020

Lietotājs

Grupas vienība, kas izmanto maksājumu, kontu turēšanas, norēķinu, tīrvērtes vai darījumu reģistra pakalpojumus, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG).

0010

Vienības nosaukums

Vienības, kas izmanto maksājumu, kontu turēšanas, norēķinu, tīrvērtes vai darījumu reģistra pakalpojumus, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG), nosaukums.

Pārskatā norāda tikai vienības, kuras veidnē Z 07.02 ir noteiktas kā tādas, kas veic kritiski svarīgas funkcijas.

0020

Kods

Vienības, kas izmanto maksājumu, kontu turēšanas, norēķinu, tīrvērtes vai darījumu reģistra pakalpojumus, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG), kods.

0030-0040

Kritiski svarīga funkcija

Vienības veikta kritiski svarīga funkcija, kuras darbību sarežģītu vai apturētu traucējumi piekļuvē maksājumu, kontu turēšanas, norēķinu, tīrvērtes vai darījumu reģistra pakalpojumiem

0030

Valsts

Valsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0040

ID

Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš 2.7.1.4. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0050–0080

Finanšu tirgus infrastruktūra (FMI)

Atsauce: Maksājumu un tirgus infrastruktūru komiteja, Finanšu tirgus infrastruktūru principi

Daudzpusēja sistēma starp līdzdalīgajām finanšu iestādēm, iekļaujot sistēmas operatoru, ko izmanto reģistrācijas, tīrvērtes vai maksājumu, vērtspapīru un atvasināto instrumentu norēķiniem vai citiem finanšu darījumiem.

0050

Sistēmas veids

Norādīt vienu no šādām vērtībām:

“MS”

Maksājumu sistēma

“S) CVD” –

(starptautiskais) centrālais vērtspapīru depozitārijs, tostarp (S)CVD, kas sniedz norēķinu pakalpojumus (iekšēji vai ārpakalpojumā)

“VNS”

Vērtspapīru norēķinu sistēma bez kontu turēšanas

“CDP–vērtspapīri”

centrālais darījumu partneris vērtspapīru tīrvērtei

“CDP–atvasinātie instrumenti”

centrālais darījumu partneris atvasināto instrumentu tīrvērtei

“DR”

Darījumu reģistrs

“Cits variants”

ja finanšu tirgus infrastruktūras sistēmas veids neatbilst nevienam no iepriekš minētajiem veidiem

“NA”

ja kritiski svarīgus maksājumu, tīrvērtes, norēķinu vai kontu turēšanas pakalpojumus sniedz vienība, kas nav iepriekš minēta finanšu tirgus infrastruktūra, piemēram, turētājbankas.

0060

Nosaukums

Finanšu tirgus infrastruktūras komerciālais nosaukums

Ja 0050. slejā ir norādīta atbilde “NA”, šo sleju atstāj tukšu

0070

FMI kods

FMI kods. Ja pieejams, kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Ja LEI kods nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.

Ja 0050. slejā ir norādīta atbilde “NA”, šo sleju atstāj tukšu.

0080

Līdzdalības veids

Norādīt vienu no šādām vērtībām:

| “Tieša” | tiešas piederības vai tiešas līdzdalības gadījumā |
| --- | --- |
| “Netieša” | netiešas piederības vai netiešas līdzdalības gadījumā |
| “NA” | Ja 0050. slejā norādīta atbilde “NA”. |

“Tieša”

tiešas piederības vai tiešas līdzdalības gadījumā

“Netieša”

netiešas piederības vai netiešas līdzdalības gadījumā

“NA”

Ja 0050. slejā norādīta atbilde “NA”.

0090

Nosaukums

Starpnieka komerciālais nosaukums, ja 0080. slejā norādīta atbilde “Netieša” vai “NA”.

Ja 0080. slejā norādīta atbilde “Tieša”, pārskatā norāda “NA” (“nepiemēro”).

Starpnieks var būt vai nu daļa no grupas, kurai pieder pārskatu sniedzošā vienība, vai cita kredītiestāde, kas nav saistīta ar attiecīgo grupu.

Starpnieks var būt uzņēmums, kas sniedz tīrvērtes, maksājumu, vērtspapīru norēķinu un/vai kontu turēšanas pakalpojumus citiem uzņēmumiem (jo īpaši gadījumā, ja 0050. slejā norādīta atbilde “NA”); tas var būt tiešs loceklis vienā vai vairākās FMI un sniedz netiešu piekļuvi šādas FMI piedāvātajiem pakalpojumiem (jo īpaši gadījumā, ja 0080. slejā norādīta atbilde “Netieša”).

0100

Kods

Starpnieka kods. Ja pieejams, kods ir burtciparu LEI kods, kurā ir 20 zīmes. Ja LEI kods nav pieejams, Savienībā piemērojamai vienotai kodifikācijai atbilstošs kods vai, ja tas nav pieejams, valsts kods.

Ja 0090. slejā norādīta atbilde “Tieša”, pārskatā norāda “NA” (“nepiemēro”).

0110

Pakalpojuma apraksts

Pakalpojuma apraksts, ja sistēmas veids, kas norādīts 050. slejā, ir “Cits” vai “NA”.

0120

Piemērojamie tiesību akti

Tās valsts ISO 3166-1 alfa 2 identifikācija, kuras tiesību aktus piemēro piekļuvei FMI.

Tiešas piederības vai tiešas līdzdalības gadījumā jānorāda tiesību akti, kas piemērojami līgumam starp finanšu tirgus infrastruktūru un lietotāju. Netiešas piederības vai netiešas līdzdalības gadījumā jānorāda tiesību akti, kas piemērojami līgumam starp pārstāvošo iestādi un lietotāju.

II.10   Kritiski svarīgas informācijas sistēmas

II.10.1   Vispārīgas piezīmes

| 60. | Šī sadaļa ietver šādas veidnes:






  — | Z 10.01 – kritiski svarīgas informācijas sistēmas (vispārīga informācija) (CIS 1), kurā nosauktas visas kritiski svarīgās informācijas sistēmas grupā; |
| --- | --- | --- |

60.

—

Z 10.01 – kritiski svarīgas informācijas sistēmas (vispārīga informācija) (CIS 1), kurā nosauktas visas kritiski svarīgās informācijas sistēmas grupā;

| — | Z 10.02 – informācijas sistēmu sasaistīšana (CIS 2), kurā kritiski svarīgas informācijas sistēmas sasaistītas ar lietotāju vienībām grupā un kritiski svarīgām funkcijām. |
| --- | --- |

—

Z 10.02 – informācijas sistēmu sasaistīšana (CIS 2), kurā kritiski svarīgas informācijas sistēmas sasaistītas ar lietotāju vienībām grupā un kritiski svarīgām funkcijām.

| 61. | Kritiski svarīga informācijas sistēma ir IT lietojumprogramma vai programmatūra, kas atbalsta kritiski svarīgu pakalpojumu un kuras traucējumi ievērojami sarežģītu vai apturētu kritiski svarīgas funkcijas veikšanu. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Šajās veidnēs sniedz pārskatu par visu grupu. |
| --- | --- |

62.

II.10.2   Z 10.01 – kritiski svarīgas informācijas sistēmas (vispārīga informācija) (CIS 1): norādījumi attiecībā uz konkrētām pozīcijām

| 63. | Šīs veidnes 0010. slejā norādītā vērtība veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā. |
| --- | --- |

63.

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010 - 0040 | Kritiski svarīgas informācijas sistēma |
| 0010 | Sistēmas identifikācijas kods

  Sistēmas identifikācijas kods ir iestādes noteikts akronīms, kas nepārprotami identificē kritiski svarīgās informācijas sistēmu.
  Šis kods ir rindas identifikators, un tas ir unikāls katrai veidnes rindai. |
| 0020 | Sistēmas nosaukums

  Sistēmas komerciālais vai iekšējais nosaukums. |
| 0030 | Sistēmas veids

  Norādīt vienu no šādām vērtībām:






  — | “Pielāgota programmatūra uzņēmējdarbības atbalstam”
  Lietojumprogrammas, kas ir izstrādātas saskaņā ar detalizētām uzņēmējdarbības specifikācijām. Tā var būt izstrādāta iekšēji vai izmantojot ārējus darbuzņēmējus, taču vienmēr uzņēmējdarbības atbalsta nolūkā. |

Slejas

Norādījumi

0010 - 0040

Kritiski svarīgas informācijas sistēma

0010

Sistēmas identifikācijas kods

Sistēmas identifikācijas kods ir iestādes noteikts akronīms, kas nepārprotami identificē kritiski svarīgās informācijas sistēmu.

Šis kods ir rindas identifikators, un tas ir unikāls katrai veidnes rindai.

0020

Sistēmas nosaukums

Sistēmas komerciālais vai iekšējais nosaukums.

0030

Sistēmas veids

Norādīt vienu no šādām vērtībām:

—

“Pielāgota programmatūra uzņēmējdarbības atbalstam”

Lietojumprogrammas, kas ir izstrādātas saskaņā ar detalizētām uzņēmējdarbības specifikācijām. Tā var būt izstrādāta iekšēji vai izmantojot ārējus darbuzņēmējus, taču vienmēr uzņēmējdarbības atbalsta nolūkā.

| — | “Programmatūra iegādāta tāda, kāda tā ir”
  Tirgū iegādātas lietojumprogrammas, ko parasti pārdod vai licencē pārdevējs un kas nav mainītas attiecībā uz īpašiem pielāgojumiem organizācijas darbībai. Šajā kategorijā ir iekļautas lietojumprogrammas, kam piemēroti standarta konfigurācijas mehānismi. |
| --- | --- |

—

“Programmatūra iegādāta tāda, kāda tā ir”

Tirgū iegādātas lietojumprogrammas, ko parasti pārdod vai licencē pārdevējs un kas nav mainītas attiecībā uz īpašiem pielāgojumiem organizācijas darbībai. Šajā kategorijā ir iekļautas lietojumprogrammas, kam piemēroti standarta konfigurācijas mehānismi.

| — | “Programmatūra iegādāta ar pielāgotām izmaiņām”
  Lietojumprogrammas iegādātas tirgū, taču pārdevējs (vai viņa pārstāvis) ir radījis īpašu versiju attiecīgās instalēšanas situācijai. Šādu konkrēto versiju raksturo izmaiņas lietojumprogrammas darbībā, jaunas funkcijas vai nestandarta spraudņu iekļaušana, kas izstrādāti atbilstoši organizācijas darbībai. |
| --- | --- |

—

“Programmatūra iegādāta ar pielāgotām izmaiņām”

Lietojumprogrammas iegādātas tirgū, taču pārdevējs (vai viņa pārstāvis) ir radījis īpašu versiju attiecīgās instalēšanas situācijai. Šādu konkrēto versiju raksturo izmaiņas lietojumprogrammas darbībā, jaunas funkcijas vai nestandarta spraudņu iekļaušana, kas izstrādāti atbilstoši organizācijas darbībai.

| — | “Lietojumprogramma/ārējs portāls”
  Trešo personu – parasti partneru – nodrošināti ārējie portāli vai lietojumprogrammas, lai piekļūtu viņu piedāvātajiem pakalpojumiem. Parasti tie ir ārpus organizācijas informācijas sistēmu pārvaldības tvēruma un tos instalē, uztur un pārvalda pats partneris. Šādas lietojumprogrammas bieži ir portālu formā (kas pieejami, izmantojot internetu vai privātus tīklus) un, lai arī tās ir ārpus organizācijas informācijas sistēmu pārvaldības tvēruma, ir nozīmīgas (vai kritiski svarīgas) dažām darbības funkcijām. |
| --- | --- |

—

“Lietojumprogramma/ārējs portāls”

Trešo personu – parasti partneru – nodrošināti ārējie portāli vai lietojumprogrammas, lai piekļūtu viņu piedāvātajiem pakalpojumiem. Parasti tie ir ārpus organizācijas informācijas sistēmu pārvaldības tvēruma un tos instalē, uztur un pārvalda pats partneris. Šādas lietojumprogrammas bieži ir portālu formā (kas pieejami, izmantojot internetu vai privātus tīklus) un, lai arī tās ir ārpus organizācijas informācijas sistēmu pārvaldības tvēruma, ir nozīmīgas (vai kritiski svarīgas) dažām darbības funkcijām.

0040

Apraksts

Informācijas sistēmas galvenā mērķa apraksts uzņēmējdarbības kontekstā.

0050 - 0060

Par sistēmu atbildīgā grupas vienība

0050

Vienības nosaukums

Juridiskās personas, kas grupā atbildīga par sistēmu, nosaukums.

Tā ir vienība, kas atbildīga par informācijas sistēmas kopējo iepirkumu, attīstību, integrāciju, modificēšanu, darbību, uzturēšanu un norakstīšanu un ir būtiski noteicoša sistēmas dizaina specifikāciju izstrādē, lai nodrošinātu drošību un lietotāja darbības vajadzību dokumentēšanu, testēšanu un īstenošanu.

0060

Kods

Juridiskās personas, kas grupā atbildīga par sistēmu, kods, kā norādīts veidnē Z 01.00 – organizatoriskā struktūra (ORG).

II.10.3   Z 10-02 – informācijas sistēmu sasaistīšana (CIS 2): norādījumi attiecībā uz konkrētām pozīcijām

| 64. | Šīs veidnes 0010., 0030., 0040. un 0050. slejā norādīto vērtību kombinācija veido primāru atslēgu, kurai jābūt unikālai katrā veidnes rindā. |
| --- | --- |

64.

| Slejas | Norādījumi |
| --- | --- |
| 0010 | Sistēmas identifikācijas kods

  Informācijas sistēmas identifikācijas kods, kā norādīts veidnes Z 10.01 (CIS 1) 010. slejā. |
| 0020–0030 | Sistēmu lietojošā grupas vienība

  Vienība, kas grupā izmanto sistēmu (“lietotājs”). Vairāku lietotāju gadījumā tai pašai informācijas sistēmai pārskatu iesniedz vairākās rindās. |
| 0020 | Vienības nosaukums

  Lietotāja vienības nosaukums, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG). |
| 0030 | Kods

  Lietotāja vienības kods, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG). |
| 0040 | Kritiski svarīgs pakalpojums

  Kritiski svarīga pakalpojuma, ko sistēma atbalsta, identifikators, kā norādīts veidnē Z 08.00 (0005. sleja). Kritiski svarīgais pakalpojums pats par sevi var būt IT pakalpojums vai cita veida pakalpojums, ko informācijas sistēma atbalsta (piemēram, darījumu apstrāde). |
| 0050-0060 | Kritiski svarīga funkcija

  Kritiski svarīga funkcija, kas tiktu ievērojami sarežģīta vai pilnībā apturēta informācijas sistēmas atbalstīto pakalpojumu traucējumu gadījumā. Vairāku kritiski svarīgu funkciju gadījumā tai pašai informācijas sistēmai pārskatu iesniedz vairākās rindās. |
| 0050 | Valsts

  Valsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1). |
| 0060 | ID

  Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš 2.7.1.4. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1). |

Slejas

Norādījumi

0010

Sistēmas identifikācijas kods

Informācijas sistēmas identifikācijas kods, kā norādīts veidnes Z 10.01 (CIS 1) 010. slejā.

0020–0030

Sistēmu lietojošā grupas vienība

Vienība, kas grupā izmanto sistēmu (“lietotājs”). Vairāku lietotāju gadījumā tai pašai informācijas sistēmai pārskatu iesniedz vairākās rindās.

0020

Vienības nosaukums

Lietotāja vienības nosaukums, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG).

0030

Kods

Lietotāja vienības kods, kā norādīts veidnē Z 01.00 (ORG).

0040

Kritiski svarīgs pakalpojums

Kritiski svarīga pakalpojuma, ko sistēma atbalsta, identifikators, kā norādīts veidnē Z 08.00 (0005. sleja). Kritiski svarīgais pakalpojums pats par sevi var būt IT pakalpojums vai cita veida pakalpojums, ko informācijas sistēma atbalsta (piemēram, darījumu apstrāde).

0050-0060

Kritiski svarīga funkcija

Kritiski svarīga funkcija, kas tiktu ievērojami sarežģīta vai pilnībā apturēta informācijas sistēmas atbalstīto pakalpojumu traucējumu gadījumā. Vairāku kritiski svarīgu funkciju gadījumā tai pašai informācijas sistēmai pārskatu iesniedz vairākās rindās.

0050

Valsts

Valsts, kurā funkcija ir būtiski svarīga, kā norādīts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

0060

ID

Kritiski svarīgu funkciju ID, kā noteikts iepriekš 2.7.1.4. nodaļā un minēts veidnē Z 07.01 (FUNC 1).

---

(1)  Komisijas Īstenošanas Regula (ES) Nr. 680/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regula (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.).

(3)  Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīva 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

(7)  Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (paziņots ar dokumenta numuru C(2003) 1422) (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

(8)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.).

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.).

(14)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1401 (2016. gada 23. maijs), ar ko attiecībā uz regulatīviem tehniskiem standartiem par metodēm un principiem tādu saistību vērtēšanai, kas izriet no atvasinātajiem instrumentiem, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu (OV L 228, 23.8.2016., 7. lpp.).

(15)  Komisijas 2016. gada 2. februāra Deleģētā regula (ES) 2016/778, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz apstākļiem un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem pilnībā vai daļēji var atlikt ārkārtas ex post maksājumus, un par kritērijiem darbību, pakalpojumu un operāciju noteikšanai attiecībā uz kritiski svarīgajām funkcijām un darbības jomu un saistīto pakalpojumu noteikšanu attiecībā uz galvenajām darbības jomām (OV L 131, 20.5.2016., 41. lpp.).

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regula (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar kuru groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

---

III PIELIKUMS

Vienotais datu punktu modelis

Visus I pielikumā noteiktos datu posteņus pārveido vienotā datu punktu modelī, kas veido pamatu vienādām IT sistēmām iestādēs un noregulējuma iestādēs.

Vienotais datu punktu modelis atbilst šādiem kritērijiem:

| a) | tas sniedz strukturētu pārskatu par visiem I pielikumā noteiktajiem datu posteņiem; |
| --- | --- |

a)

tas sniedz strukturētu pārskatu par visiem I pielikumā noteiktajiem datu posteņiem;

| b) | tas identificē visas I pielikumā noteiktās darījumdarbības koncepcijas; |
| --- | --- |

b)

tas identificē visas I pielikumā noteiktās darījumdarbības koncepcijas;

| c) | tas nodrošina datu vārdnīcu, kurā identificēti tabulas apzīmējumi, ordinātas apzīmējumi, ass apzīmējumi, domēnu apzīmējumi, dimensiju apzīmējumi un elementu apzīmējumi; |
| --- | --- |

c)

tas nodrošina datu vārdnīcu, kurā identificēti tabulas apzīmējumi, ordinātas apzīmējumi, ass apzīmējumi, domēnu apzīmējumi, dimensiju apzīmējumi un elementu apzīmējumi;

| d) | tas nodrošina rādītājus, ar ko definē datu punktu īpašības vai apmēru; |
| --- | --- |

d)

tas nodrošina rādītājus, ar ko definē datu punktu īpašības vai apmēru;

| e) | tas nodrošina datu punktu definīcijas, kuras izteiktas kā īpašību salikums, kas viennozīmīgi identificē finanšu koncepciju; |
| --- | --- |

e)

tas nodrošina datu punktu definīcijas, kuras izteiktas kā īpašību salikums, kas viennozīmīgi identificē finanšu koncepciju;

| f) | tas ietver visas attiecīgās tehniskās specifikācijas, kas nepieciešamas, lai izstrādātu IT pārskatu sniegšanas risinājumus, kas radītu vienotus noregulējuma plānošanas datus. |
| --- | --- |

f)

tas ietver visas attiecīgās tehniskās specifikācijas, kas nepieciešamas, lai izstrādātu IT pārskatu sniegšanas risinājumus, kas radītu vienotus noregulējuma plānošanas datus.

---

IV PIELIKUMS

Validācijas noteikumi

I pielikumā noteiktajiem datu posteņiem piemēro validācijas noteikumus, ar kuriem nodrošina datu kvalitāti un konsekvenci. Šie validācijas noteikumi atbilst šādiem kritērijiem:

| a) | tie definē loģiskās attiecības starp attiecīgajiem datu punktiem; |
| --- | --- |

a)

tie definē loģiskās attiecības starp attiecīgajiem datu punktiem;

| b) | tie ietver filtrus un priekšnosacījumus, ar ko nosaka datu kopumu, kam piemēro validācijas noteikumus; |
| --- | --- |

b)

tie ietver filtrus un priekšnosacījumus, ar ko nosaka datu kopumu, kam piemēro validācijas noteikumus;

| c) | ar tiem pārbauda iesniegto datu konsekvenci; |
| --- | --- |

c)

ar tiem pārbauda iesniegto datu konsekvenci;

| d) | ar tiem pārbauda iesniegto datu precizitāti; |
| --- | --- |

d)

ar tiem pārbauda iesniegto datu precizitāti;

| e) | ar tiem nosaka standartvērtības, ko piemēro tad, ja attiecīgā informācija nav iesniegta. |
| --- | --- |

e)

ar tiem nosaka standartvērtības, ko piemēro tad, ja attiecīgā informācija nav iesniegta.

---