# Den Europæiske Unions L 253/2018

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 253 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 61. årgang9. oktober 2018 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 253

Dansk udgave

Retsforskrifter

61. årgang9. oktober 2018

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1495 af 8. oktober 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for aktivstoffet malathion (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1496 af 8. oktober 2018 om tillæg til fiskekvoterne for 2018 af visse mængder, der blev tilbageholdt i 2017 i medfør af artikel 4, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 | 5 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2018/1497 af 8. oktober 2018 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår fødevarekategori 17 og anvendelsen af fødevaretilsætningsstoffer i kosttilskud (
  1
  ) | 36 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2018/1498 af 21. december 2017 om statsstøtte og foranstaltningerne SA.38613 (2016/C) (ex 2015/NN) gennemført af Italien for Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria
  (meddelt under nummer C(2017) 8391)

   (
  1
  ) | 45 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1499 af 8. oktober 2018 om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/954 om visse beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre spredning af fåre- og gedepest i Bulgarien
  (meddelt under nummer C(2018) 6662)

   (
  1
  ) | 76 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1495 af 8. oktober 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for aktivstoffet malathion (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1496 af 8. oktober 2018 om tillæg til fiskekvoterne for 2018 af visse mængder, der blev tilbageholdt i 2017 i medfør af artikel 4, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 847/96

5

*

Kommissionens forordning (EU) 2018/1497 af 8. oktober 2018 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår fødevarekategori 17 og anvendelsen af fødevaretilsætningsstoffer i kosttilskud (
  1
  )

1

36

AFGØRELSER

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2018/1498 af 21. december 2017 om statsstøtte og foranstaltningerne SA.38613 (2016/C) (ex 2015/NN) gennemført af Italien for Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria
  (meddelt under nummer C(2017) 8391)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2017) 8391)

1

45

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1499 af 8. oktober 2018 om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/954 om visse beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre spredning af fåre- og gedepest i Bulgarien
  (meddelt under nummer C(2018) 6662)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2018) 6662)

1

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 9.10.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 253/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1495

af 8. oktober 2018

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for aktivstoffet malathion

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig det andet alternativ i artikel 21, stk. 3, og artikel 78, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens direktiv 2010/17/EU (2) blev malathion optaget som aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3), på betingelse af at de berørte medlemsstater sikrer, at ansøgeren, der anmodede om, at malathion blev godkendt, fremlægger yderligere bekræftende oplysninger om den akutte risiko og risikoen på langt sigt for insektædende fugle. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens direktiv 2010/17/EU (2) blev malathion optaget som aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3), på betingelse af at de berørte medlemsstater sikrer, at ansøgeren, der anmodede om, at malathion blev godkendt, fremlægger yderligere bekræftende oplysninger om den akutte risiko og risikoen på langt sigt for insektædende fugle.

| (2) | Aktivstoffer, der er opført i bilag I til direktiv 91/414/EØF, betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivstoffer, der er opført i bilag I til direktiv 91/414/EØF, betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4).

| (3) | Den 25. april 2012 fremsendte ansøgeren yderligere oplysninger for at opfylde kravene om bekræftende data med hensyn til risikoen for forbrugerne ved indtag via kosten og den akutte risiko og risikoen på langt sigt for insektædende fugle og kvantificeringen af malaoxons og malathions forskellige styrke til den rapporterende medlemsstat Det Forenede Kongerige inden for den frist, der er fastsat for forelæggelse af oplysninger. |
| --- | --- |

(3)

Den 25. april 2012 fremsendte ansøgeren yderligere oplysninger for at opfylde kravene om bekræftende data med hensyn til risikoen for forbrugerne ved indtag via kosten og den akutte risiko og risikoen på langt sigt for insektædende fugle og kvantificeringen af malaoxons og malathions forskellige styrke til den rapporterende medlemsstat Det Forenede Kongerige inden for den frist, der er fastsat for forelæggelse af oplysninger.

| (4) | Det Forenede Kongerige vurderede de yderligere oplysninger, som ansøgeren havde fremsendt, og fremlagde den 11. maj 2015 sin vurdering i form af et tillæg til udkastet til vurderingsrapport for de øvrige medlemsstater, Kommissionen og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«). |
| --- | --- |

(4)

Det Forenede Kongerige vurderede de yderligere oplysninger, som ansøgeren havde fremsendt, og fremlagde den 11. maj 2015 sin vurdering i form af et tillæg til udkastet til vurderingsrapport for de øvrige medlemsstater, Kommissionen og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«).

| (5) | De øvrige medlemsstater, ansøgeren og autoriteten blev hørt og bedt om at fremsætte bemærkninger til den rapporterende medlemsstats vurdering. Den 2. februar 2016 offentliggjorde autoriteten en teknisk rapport, hvori resultatet af denne høring om malathion opsummeres (5). |
| --- | --- |

(5)

De øvrige medlemsstater, ansøgeren og autoriteten blev hørt og bedt om at fremsætte bemærkninger til den rapporterende medlemsstats vurdering. Den 2. februar 2016 offentliggjorde autoriteten en teknisk rapport, hvori resultatet af denne høring om malathion opsummeres (5).

| (6) | Udkastet til vurderingsrapport, tillægget og autoritetens tekniske rapport blev behandlet af medlemsstaterne og Kommissionen i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, og behandlingen blev afsluttet i januar 2018 med Kommissionens reviderede vurderingsrapport om malathion. |
| --- | --- |

(6)

Udkastet til vurderingsrapport, tillægget og autoritetens tekniske rapport blev behandlet af medlemsstaterne og Kommissionen i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, og behandlingen blev afsluttet i januar 2018 med Kommissionens reviderede vurderingsrapport om malathion.

| (7) | Kommissionen opfordrede ansøgeren til at fremsætte bemærkninger til den reviderede vurderingsrapport om malathion. Ansøgeren fremsatte sine bemærkninger, som er blevet nøje gennemgået. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen opfordrede ansøgeren til at fremsætte bemærkninger til den reviderede vurderingsrapport om malathion. Ansøgeren fremsatte sine bemærkninger, som er blevet nøje gennemgået.

| (8) | De oplysninger, som ansøgeren har fremsendt, er imidlertid utilstrækkelige, og Kommissionen kan ikke på grundlag af de forhåndenværende oplysninger konkludere, at niveauet for den akutte risiko og risikoen på langt sigt for fugle ved anvendelse af malathion er acceptabelt. Desuden er det ikke muligt at afbøde en sådan risiko med andre risikobegrænsende foranstaltninger end anvendelser i væksthuse. |
| --- | --- |

(8)

De oplysninger, som ansøgeren har fremsendt, er imidlertid utilstrækkelige, og Kommissionen kan ikke på grundlag af de forhåndenværende oplysninger konkludere, at niveauet for den akutte risiko og risikoen på langt sigt for fugle ved anvendelse af malathion er acceptabelt. Desuden er det ikke muligt at afbøde en sådan risiko med andre risikobegrænsende foranstaltninger end anvendelser i væksthuse.

| (9) | Under hensyntagen til den identificerede høje risiko for fugle bør anvendelsesbetingelserne for malathion derfor begrænses yderligere, og anvendelse bør kun tillades i væksthuse med permanent struktur. Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

Under hensyntagen til den identificerede høje risiko for fugle bør anvendelsesbetingelserne for malathion derfor begrænses yderligere, og anvendelse bør kun tillades i væksthuse med permanent struktur. Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres.

| (10) | Medlemsstaterne bør have tilstrækkelig tid til at ændre eller tilbagekalde godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder malathion. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterne bør have tilstrækkelig tid til at ændre eller tilbagekalde godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder malathion.

| (11) | For plantebeskyttelsesmidler, der indeholder malathion, og for hvilke medlemsstaterne bevilger en afviklingsperiode i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, bør en sådan periode udløbe senest den 29. januar 2020. |
| --- | --- |

(11)

For plantebeskyttelsesmidler, der indeholder malathion, og for hvilke medlemsstaterne bevilger en afviklingsperiode i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, bør en sådan periode udløbe senest den 29. januar 2020.

| (12) | Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder har ikke afgivet en udtalelse inden for den tidsfrist, der var fastsat af formanden. Det blev anset for at være nødvendigt med en gennemførelsesretsakt, og formanden forelagde udkastet til en gennemførelsesretsakt for appeludvalget til yderligere drøftelse. Appeludvalget har ikke afgivet udtalelse — |
| --- | --- |

(12)

Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder har ikke afgivet en udtalelse inden for den tidsfrist, der var fastsat af formanden. Det blev anset for at være nødvendigt med en gennemførelsesretsakt, og formanden forelagde udkastet til en gennemførelsesretsakt for appeludvalget til yderligere drøftelse. Appeludvalget har ikke afgivet udtalelse —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres i overensstemmelse med bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Overgangsforanstaltninger

Om nødvendigt ændrer eller tilbagekalder medlemsstaterne i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 eksisterende godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder malathion som aktivstof, senest den 29. april 2019

Artikel 3

Afviklingsperiode

Eventuelle afviklingsperioder, som medlemsstaterne indrømmer i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, skal være så korte som muligt og udløbe senest den 29. januar 2020.

Artikel 4

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. oktober 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2010/17/EU af 9. marts 2010 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage malathion som aktivstof (EUT L 60 af 10.3.2010, s. 17).

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  EFSA, Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment of confirmatory data for malathion. EFSA Supporting publication 2016:EN-951. 61 s.

5

---

BILAG

Kolonnen »Særlige bestemmelser« i række 300, malathion, i del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 affattes således:

»DEL A

Må kun tillades anvendt som insekticid i væksthuse med permanent struktur. Må kun tillades anvendt af professionelle brugere.

DEL B

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om malathion, særlig tillæg I og II, som færdigbehandlet i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne:

| a) | være særligt opmærksomme på udslip fra væksthuse, f.eks. kondenseringsvand, afledningsvand, jord eller kunstige substrater, for at udelukke risici for vandorganismer |
| --- | --- |

a)

være særligt opmærksomme på udslip fra væksthuse, f.eks. kondenseringsvand, afledningsvand, jord eller kunstige substrater, for at udelukke risici for vandorganismer

| b) | være særligt opmærksomme på beskyttelsen af bestøverkolonier, der med vilje er anbragt i væksthuset |
| --- | --- |

b)

være særligt opmærksomme på beskyttelsen af bestøverkolonier, der med vilje er anbragt i væksthuset

| c) | være særligt opmærksomme på at beskytte brugerne og arbejdstagerne for at sikre, at anvendelsesbetingelserne foreskriver brug af passende personlige værnemidler, hvis det er relevant. |
| --- | --- |

c)

være særligt opmærksomme på at beskytte brugerne og arbejdstagerne for at sikre, at anvendelsesbetingelserne foreskriver brug af passende personlige værnemidler, hvis det er relevant.

| d) | være særligt opmærksomme på beskyttelse af forbrugerne i tilfælde af forarbejdede varer. |
| --- | --- |

d)

være særligt opmærksomme på beskyttelse af forbrugerne i tilfælde af forarbejdede varer.

Medlemsstaterne sikrer, at malathionbaserede formuleringer ledsages af en brugsanvisning, hvoraf det fremgår, at enhver risiko for dannelse af isomalathion i mængder, der overskrider de tilladte maksimumsgrænser under opbevaring og transport, skal undgås.

Godkendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger og foreskrive passende mærkning af plantebeskyttelsesmidler.«

---

| 9.10.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 253/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 253/5

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1496

af 8. oktober 2018

om tillæg til fiskekvoterne for 2018 af visse mængder, der blev tilbageholdt i 2017 i medfør af artikel 4, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 847/96

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år (1), særlig artikel 4, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96 kan medlemsstaterne inden den 31. oktober i det år, som fiskekvoten gælder for, anmode Kommissionen om at tilbageholde op til 10 % af nævnte kvote til overførsel til det følgende år. Kommissionen forhøjer den relevante kvote med den tilbageholdte mængde. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96 kan medlemsstaterne inden den 31. oktober i det år, som fiskekvoten gælder for, anmode Kommissionen om at tilbageholde op til 10 % af nævnte kvote til overførsel til det følgende år. Kommissionen forhøjer den relevante kvote med den tilbageholdte mængde.

| (2) | I Rådets forordning (EU) 2016/1903 (2), (EU) 2016/2285 (3), (EU) 2016/2372 (4) og (EU) 2017/127 (5) fastsættes fiskekvoter for visse bestande for 2017, ligesom det specificeres, for hvilke bestande der kan træffes foranstaltninger som omhandlet i forordning (EF) nr. 847/96. |
| --- | --- |

(2)

I Rådets forordning (EU) 2016/1903 (2), (EU) 2016/2285 (3), (EU) 2016/2372 (4) og (EU) 2017/127 (5) fastsættes fiskekvoter for visse bestande for 2017, ligesom det specificeres, for hvilke bestande der kan træffes foranstaltninger som omhandlet i forordning (EF) nr. 847/96.

| (3) | I Rådets forordning (EU) 2016/2285, (EU) 2017/1970 (6), (EU) 2017/2360 (7) og (EU) 2018/120 (8) fastsættes fiskekvoter for visse bestande for 2018, ligesom det specificeres, for hvilke bestande der kan træffes foranstaltninger som omhandlet i forordning (EF) nr. 847/96. |
| --- | --- |

(3)

I Rådets forordning (EU) 2016/2285, (EU) 2017/1970 (6), (EU) 2017/2360 (7) og (EU) 2018/120 (8) fastsættes fiskekvoter for visse bestande for 2018, ligesom det specificeres, for hvilke bestande der kan træffes foranstaltninger som omhandlet i forordning (EF) nr. 847/96.

| (4) | Visse medlemsstater anmodede inden den 31. oktober 2017, jf. artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96, om, at en del af deres kvoter for 2017 for de bestande, der er opført i bilaget til nærværende forordning, tilbageholdes og overføres til det følgende år. De tilbageholdte mængder bør inden for de i nævnte forordning fastsatte begrænsninger lægges til de pågældende kvoter for 2018. |
| --- | --- |

(4)

Visse medlemsstater anmodede inden den 31. oktober 2017, jf. artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96, om, at en del af deres kvoter for 2017 for de bestande, der er opført i bilaget til nærværende forordning, tilbageholdes og overføres til det følgende år. De tilbageholdte mængder bør inden for de i nævnte forordning fastsatte begrænsninger lægges til de pågældende kvoter for 2018.

| (5) | I forbindelse med denne fleksibilitetsøvelse er der taget hensyn til støtteberettigelsen af de anmodede overførsler af bestande og graden af udnyttelse af disse bestande. Det vurderes, at de kan være underlagt overførslen af kvoter tilbageholdt fra 2017 til 2018, jf. artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96. |
| --- | --- |

(5)

I forbindelse med denne fleksibilitetsøvelse er der taget hensyn til støtteberettigelsen af de anmodede overførsler af bestande og graden af udnyttelse af disse bestande. Det vurderes, at de kan være underlagt overførslen af kvoter tilbageholdt fra 2017 til 2018, jf. artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 847/96.

| (6) | For at undgå en uforholdsmæssig høj grad af fleksibilitet, der ville underminere princippet om fornuftig og ansvarlig udnyttelse af havets levende biologiske ressourcer, hindre opnåelsen af den fælles fiskeripolitiks målsætninger og forværre bestandenes biologiske tilstand, er den årsbaserede fleksibilitet, der er omhandlet i artikel 15, stk. 9, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (9), udelukket for de bestande, der er opført i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(6)

For at undgå en uforholdsmæssig høj grad af fleksibilitet, der ville underminere princippet om fornuftig og ansvarlig udnyttelse af havets levende biologiske ressourcer, hindre opnåelsen af den fælles fiskeripolitiks målsætninger og forværre bestandenes biologiske tilstand, er den årsbaserede fleksibilitet, der er omhandlet i artikel 15, stk. 9, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (9), udelukket for de bestande, der er opført i bilaget til nærværende forordning.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Fiskeri og Akvakultur — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Fiskeri og Akvakultur —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De fiskekvoter, der er fastsat for 2018 i forordning (EU) 2016/2285, (EU) 2017/1970, (EU) 2017/2360 og (EU) 2018/120, forhøjes som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. oktober 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EFT L 115 af 9.5.1996, s. 3.

1

(2)  Rådets forordning (EU) 2016/1903 af 28. oktober 2016 om fastsættelse for 2017 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for Østersøen og om ændring af forordning (EU) 2016/72 (EUT L 295 af 29.10.2016, s. 1).

2

(3)  Rådets forordning (EU) 2016/2285 af 12. december 2016 om fastsættelse af EU-fiskerfartøjers fiskerimuligheder for visse dybhavsbestande for 2017 og 2018 og om ændring af forordning (EU) 2016/72 (EUT L 344 af 17.12.2016, s. 32).

3

(4)  Rådets forordning (EU) 2016/2372 af 19. december 2016 om fastsættelse for 2017 af fiskerimulighederne for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Sortehavet (EUT L 352 af 23.12.2016, s. 26).

4

(5)  Rådets forordning (EU) 2017/127 af 20. januar 2017 om fastsættelse for 2017 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande (EUT L 24 af 28.1.2017, s. 1).

5

(6)  Rådets forordning (EU) 2017/1970 af 27. oktober 2017 om fastsættelse for 2018 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen og om ændring af forordning (EU) 2017/127 (EUT L 281 af 31.10.2017, s. 1).

6

(7)  Rådets forordning (EU) 2017/2360 af 11. december 2017 om fastsættelse for 2018 af fiskerimulighederne for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Sortehavet (EUT L 337 af 19.12.2017, s. 1).

7

(8)  Rådets forordning (EU) 2018/120 af 23. januar 2018 om fastsættelse for 2018 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande og om ændring af forordning (EU) 2017/127 (EUT L 27 af 31.1.2018, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

9

---

BILAG

| Landekode | Bestandskode | Art | Fiskeriområdets navn | Endelig kvote 2017 (1) (ton) | Fangster 2017 (ton) | Fangster under særlige betingelser (2) 2017 (ton) | % af endelig kvote | Overført mængde (ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | COD/07A. | Torsk | VIIa | 5,342 | 5,117 | 0 | 95,82 | 0,225 |
| BE | COD/07D. | Torsk | VIId | 96,435 | 17,498 | 0 | 18,14 | 9,643 |
| BE | COD/2A3AX4 | Torsk | IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat | 898,275 | 696,571 | 0 | 77,54 | 89,827 |
| BE | COD/7XAD34 | Torsk | VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 109,865 | 82,143 | 0 | 74,76 | 10,986 |
| BE | HAD/2AC4. | Kuller | IV; EU-farvande i IIa | 234,869 | 30,338 | 0 | 12,92 | 23,487 |
| BE | HAD/5BC6A. | Kuller | EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa | 1,450 | 0 | 0 | 0 | 0,145 |
| BE | HAD/6B1214 | Kuller | EU-farvande og internationale farvande i VIb, XII og XIV | 1,082 | 0 | 0 | 0 | 0,108 |
| BE | HAD/7X7A34 | Kuller | VIIb-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 115,625 | 111,392 | 0 | 96,33 | 4,233 |
| BE | HER/4CXB7D | Sild | IVc, VIId | 117,681 | 13,080 | 0 | 11,11 | 11,768 |
| BE | HKE/2AC4-C | Kulmule | EU-farvande i IIa og IV | 53,590 | 34,950 | 0 | 65,22 | 5,359 |
| BE | HKE/571214 | Kulmule | VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 265,795 | 46,006 | 0 | 17,31 | 26,579 |
| BE | HKE/8ABDE. | Kulmule | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe | 21,965 | 4,904 | 0 | 22,32 | 2,196 |
| BE | JAX/2A-14 | Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster | EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 1,050 | 0,330 | 0 | 31,43 | 0,105 |
| BE | LEZ/07. | Glashvarrearter | VII | 391,423 | 346,415 | 14,464 | 92,20 | 30,544 |
| BE | LEZ/2AC4-C | Glashvarrearter | EU-farvande i IIa og IV | 11,969 | 0,008 | 0 | 0,07 | 1,197 |
| BE | MAC/2A34. | Makrel | IIIa og IV; EU-farvande i IIa, IIIb, IIIc og underafsnit 22-32 | 108,807 | 107,122 | 0 | 98,45 | 1,685 |
| BE | NEP/07 | Jomfruhummer | VII | 17,571 | 1,129 | 0 | 6,43 | 1,757 |
| BE | NEP/2AC4-C | Jomfruhummer | EU-farvande i IIa og IV | 1 401,445 | 1 114,359 | 0 | 79,51 | 140,144 |
| BE | NEP/8ABDE. | Jomfruhummer | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe | 5,056 | 0,175 | 0 | 3,46 | 0,506 |
| BE | PLE/2A3AX4 | Rødspætte | IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat | 8 409,159 | 5 319,257 | 0 | 63,26 | 840,916 |
| BE | PLE/7DE | Rødspætte | VIId og VIIe | 2 572,927 | 2 341,557 | 0 | 91,01 | 231,370 |
| BE | POK/2C3A4. | Sej | IIIa og IV; EU-farvande i IIa | 15,000 | 14,988 | 0 | 99,92 | 0,012 |
| BE | SOL/07D. | Almindelig tunge | VIId | 890,356 | 697,391 | 0 | 78,33 | 89,036 |
| BE | SOL/07E. | Almindelig tunge | VII e | 56,923 | 55,552 | 0 | 97,60 | 1,371 |
| BE | SOL/24-C. | Almindelig tunge | EU-farvande i IIa og IV | 1 494,452 | 556,950 | 0 | 37,27 | 149,445 |
| BE | SOL/7FG. | Almindelig tunge | VIIf og VIIg | 578,064 | 553,782 | 0 | 95,80 | 24,282 |
| BE | SOL/8AB. | Almindelig tunge | VIIIa og VIIIb | 270,979 | 267,032 | 0 | 98,54 | 3,947 |
| BE | WHG/2AC4. | Hvilling | IV; EU-farvande i IIa | 130,500 | 71,341 | 0 | 54,67 | 13,050 |
| BE | WHG/7X7A-C | Hvilling | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj og VIIk | 417,844 | 230,902 | 0 | 55,26 | 41,784 |
| DE | BLI/5B67- | Byrkelange | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII | 101,445 | 0 | 0 | 0 | 10,144 |
| DE | BSF/56712- | Sort sabelfisk | EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII og XII | 24,000 | 0 | 0 | 0 | 2,400 |
| DE | COD/03AN. | Torsk | Skagerrak | 116,254 | 73,715 | 0 | 63,41 | 11,625 |
| DE | COD/2A3AX4 | Torsk | IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat | 2 879,660 | 604,587 | 1 725,493 | 80,92 | 287,966 |
| DE | GFB/*89- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX (særlig betingelse for GFB/567-) | 0,880 | 0 | 0 | 0 | 0,088 |
| DE | GFB/1234- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i I, II, III og IV | 9,000 | 0,047 | 0 | 0,52 | 0,900 |
| DE | GFB/567- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII | 11,000 | 0 | 0 | 0 | 1,100 |
| DE | GHL/2A-C46 | Hellefisk | EU-farvande i IIa og IV; EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI | 24,343 | 0,003 | 0 | 0,01 | 2,434 |
| DE | HAD/*2AC4. | Kuller | IV; EU-farvande i IIa (særlig betingelse for HAD/5BC6A.) | 0,500 | 0 | 0 | 0 | 0,050 |
| DE | HAD/2AC4. | Kuller | IV; EU-farvande i IIa | 809,313 | 166,986 | 443,878 | 75,48 | 80,931 |
| DE | HAD/3A/BCD | Kuller | IIIa, EU-farvande i underafsnit 22-32 | 124,395 | 62,536 | 0 | 50,27 | 12,439 |
| DE | HAD/5BC6A. | Kuller | EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa | 5,865 | 0 | 0 | 0 | 0,586 |
| DE | HAD/6B1214 | Kuller | EU-farvande og internationale farvande i VIb, XII og XIV | 38,473 | 0 | 0 | 0 | 3,847 |
| DE | HER/*04B. | Sild | IVc, VIId (særlig betingelse for HER/4CXB7D) | 414,955 | 0 | 0 | 0 | 41,495 |
| DE | HER/*04-C. | Sild | EU-farvande i IV (særlig betingelse for HER/03A.) | 186,400 | 169,000 | 0 | 90,67 | 17,400 |
| DE | HER/*25B-F | Sild | II, Vb nord for 62° N (færøske farvande) (særlig betingelse for HER/1/2-) | 589,190 | 556,960 | 0 | 94,53 | 32,230 |
| DE | HER/03A. | Sild | IIIa | 338,590 | 85,030 | 169,000 | 75,03 | 33,859 |
| DE | HER/03A-BC | Sild | IIIa | 56,100 | 0 | 0 | 0 | 5,610 |
| DE | HER/1/2- | Sild | EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i I og II | 5 194,190 | 4 607,368 | 559,107 | 99,47 | 27,715 |
| DE | HER/2A47DX | Sild | IV, VIId og EU-farvande i IIa | 65,042 | 48,541 | 0 | 74,63 | 6,504 |
| DE | HER/3D-R30 | Sild | EU-farvande i underafsnit 25-27, 28.2, 29 og 32 | 3 999,802 | 3 595,774 | 0 | 89,90 | 399,980 |
| DE | HER/4AB | Sild | EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53° 30′ N | 34 950,290 | 34 667,112 | 0 | 99,19 | 283,178 |
| DE | HER/4CXB7D | Sild | IVc, VIId | 9 016,059 | 9 015,644 | 0 | 100 | 0,415 |
| DE | HER/5B6ANB | Sild | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VIb og VIaN | 16,605 | 0 | 0 | 0 | 1,660 |
| DE | HER/7G-K | Sild | VIIg, VIIh, VIIj og VIIk | 307,180 | 307,015 | 0 | 99,95 | 0,165 |
| DE | HKE/*03A. | Kulmule | IIIa (særlig betingelse for HKE/2AC4-C) | 28,420 | 4,191 | 0 | 14,75 | 2,842 |
| DE | HKE/2AC4-C | Kulmule | EU-farvande i IIa og IV | 417,642 | 234,683 | 4,191 | 57,20 | 41,764 |
| DE | HKE/3A/BCD | Kulmule | IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32 | 0,063 | 0,073 | 0 | 121,67 | 0,006 |
| DE | HKE/571214 | Kulmule | VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 20,004 | 7,350 | 0 | 36,75 | 2,000 |
| DE | JAX/*4BC7D | Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster | EU-farvande i IVb, IVc og VIId (særlig betingelse for JAX/2A-14) | 362,266 | 0 | 0 | 0 | 36,227 |
| DE | JAX/2A-14 | Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster | EU-farvande i IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 13 567,095 | 7 118,983 | 195,870 | 53,92 | 1 356,709 |
| DE | LEZ/2AC4-C | Glashvarrearter | EU-farvande i IIa og IV | 7,756 | 0,289 | 0 | 3,72 | 0,776 |
| DE | MAC/*02AN- | Makrel | Norske farvande i IIa (særlig betingelse for MAC/2A34.) | 127,000 | 0 | 0 | 0 | 12,700 |
| DE | MAC/*2AN- | Makrel | Norske farvande i IIa (særlig betingelse for MAC/2CX14-) | 2 108,000 | 0 | 0 | 0 | 210,800 |
| DE | MAC/*4A-EN | Makrel | EU-farvande i IIa; EU-farvande og norske farvande i IVa (særlig betingelse for MAC/2CX14-) | 12 851,369 | 10 120,282 | 0 | 78,75 | 1 285,137 |
| DE | MAC/*FRO1 | Makrel | Færøske farvande (særlig betingelse for MAC/2A34.) | 129,800 | 0 | 0 | 0 | 12,980 |
| DE | MAC/*FRO2 | Makrel | Færøske farvande (særlig betingelse for MAC/2CX14-) | 2 157,000 | 57,536 | 0 | 2,67 | 215,700 |
| DE | MAC/2CX14- | Makrel | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i IIa, XII og XIV | 20 021,076 | 9 785,932 | 10 177,818 | 99,71 | 57,326 |
| DE | MAC/8C3411 | Makrel | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 993,453 | 0 | 993,000 | 99,95 | 0,453 |
| DE | NEP/2AC4-C | Jomfruhummer | EU-farvande i IIa og IV | 1 216,698 | 925,197 | 0 | 76,04 | 121,670 |
| DE | NEP/3A/BCD | Jomfruhummer | IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32 | 16,422 | 0,695 | 0 | 4,23 | 1,642 |
| DE | OTH/*07D. | Havgalt og hvilling | VIId (særlig betingelse for JAX/*07D) | 15,880 | 0 | 0 | 0 | 1,588 |
| DE | OTH/*2A-14 | Havgalt, hvilling og makrel | EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (særlig betingelse for JAX/2A-14) | 598,850 | 195,870 | 0 | 32,71 | 59,885 |
| DE | PLE/03AN. | Rødspætte | Skagerrak | 74,400 | 10,905 | 0 | 14,66 | 7,440 |
| DE | PLE/03AS. | Rødspætte | Kattegat | 25,300 | 0,552 | 0 | 2,18 | 2,530 |
| DE | PLE/2A3AX4 | Rødspætte | IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat | 7 830,535 | 2 637,599 | 17,083 | 33,90 | 783,053 |
| DE | PLE/3BCD-C | Rødspætte | EU-farvande i underafsnit 22-32 | 1 353,930 | 1 083,836 | 0 | 80,05 | 135,393 |
| DE | POK/2C3A4. | Sej | IIIa og IV; EU-farvande i IIa | 10 203,232 | 7 953,247 | 0 | 77,95 | 1 020,323 |
| DE | POK/56-14 | Sej | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb, XII og XIV | 17,500 | 0,040 | 0 | 0,23 | 1,750 |
| DE | RHG/5B67- | Nordlig skolæst | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII (særlig betingelse for RNG/5B67-) | 0,060 | 0 | 0 | 0 | 0,006 |
| DE | RHG/8X14- | Nordlig skolæst | EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV (særlig betingelse for RNG/8X14-) | 0,170 | 0 | 0 | 0 | 0,017 |
| DE | RNG/*5B67- | Skolæst | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII (særlig betingelse for RNG/8X14-) | 1,700 | 0 | 0 | 0 | 0,170 |
| DE | RNG/*8X14- | Skolæst | EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV (særlig betingelse for RNG/5B67-) | 0,600 | 0 | 0 | 0 | 0,060 |
| DE | RNG/5B67- | Skolæst | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII | 6,000 | 0 | 0 | 0 | 0,600 |
| DE | RNG/8X14- | Skolæst | EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV | 17,000 | 0 | 0 | 0 | 1,700 |
| DE | SOL/24-C. | Almindelig tunge | EU-farvande i II og IV | 1 096,606 | 760,869 | 0 | 69,38 | 109,661 |
| DE | SOL/3A/BCD | Almindelig tunge | IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32 | 28,085 | 21,720 | 0 | 77,32 | 2,808 |
| DE | SPR/3BCD-C | Brisling | EU-farvande i underafsnit 22-32 | 13 793,824 | 13 592,720 | 0 | 98,54 | 201,104 |
| DE | WHB/*05-F. | Blåhvilling | Færøske farvande (særlig betingelse for WHB/1X14) | 9 097,540 | 9 096,867 | 0 | 99,99 | 0,673 |
| DE | WHB/1X14 | Blåhvilling | EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV | 50 598,449 | 36 350,661 | 9 096,867 | 89,82 | 5 059,845 |
| DE | WHG/2AC4. | Hvilling | IV; EU-farvande i IIa | 215,969 | 46,098 | 42,677 | 41,11 | 21,597 |
| DE | WHG/56-14 | Hvilling | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 1,102 | 0 | 0 | 0 | 0,110 |
| DK | COD/03AN. | Torsk | Skagerrak | 4 661,417 | 3 664,934 | 0 | 78,62 | 466,142 |
| DK | COD/2A3AX4 | Torsk | IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat | 7 362,970 | 2 717,950 | 3 400,624 | 83,10 | 736,297 |
| DK | GHL/2A-C46 | Hellefisk | EU-farvande i IIa og IV, EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI | 17,782 | 0 | 0 | 0 | 1,778 |
| DK | HAD/2AC4. | Kuller | IV; EU-farvande i IIa | 1 395,232 | 293,436 | 891,345 | 84,92 | 139,523 |
| DK | HAD/3A/BCD | Kuller | IIIa, EU-farvande i underafsnit 22-32 | 2 001,978 | 886,262 | 0 | 44,27 | 200,198 |
| DK | HAD/5BC6A. | Kuller | EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa | 3,300 | 1,975 | 0 | 59,85 | 0,330 |
| DK | HER/*04B. | Sild | IVc, VIId (særlig betingelse for HER/4CXB7D) | 673,695 | 0 | 0 | 0 | 67,369 |
| DK | HER/*04-C. | Sild | EU-farvande i IV (særlig betingelse for HER/03A.) | 11 603,289 | 7 517,921 | 0 | 64,79 | 1 160,329 |
| DK | HER/*25B-F | Sild | II, Vb nord for 62° N (færøske farvande) (særlig betingelse for HER/1/2-) | 2 524,000 | 0 | 0 | 0 | 252,400 |
| DK | HER/03A. | Sild | IIIa | 15 289,590 | 3 241,059 | 7 517,921 | 70,37 | 1 528,959 |
| DK | HER/03A-BC | Sild | IIIa | 6 232,593 | 370,759 | 0 | 5,95 | 623,259 |
| DK | HER/1/2- | Sild | EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i I og II | 20 929,424 | 19 037,374 | 0 | 90,96 | 1 892,050 |
| DK | HER/2A47DX | Sild | IV, VIId og EU-farvande i IIa | 12 297,888 | 7 276,975 | 0 | 59,17 | 1 229,789 |
| DK | HER/3D-R30 | Sild | EU-farvande i underafsnit 25-27, 28.2, 29 og 32 | 10 460,541 | 9 322,713 | 0 | 89,12 | 1 046,054 |
| DK | HER/4AB. | Sild | EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53° 30′ N | 100 839,390 | 92 119,820 | 3 728,955 | 95,05 | 4 990,615 |
| DK | HER/4CXB7D | Sild | IVc, VIId | 1 204,804 | 0 | 0 | 0 | 120,480 |
| DK | HER/5B6ANB | Sild | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VIb og VIaN | 0,958 | 0,250 | 0 | 26,04 | 0,096 |
| DK | HKE/*03A. | Kulmule | IIIa (særlig betingelse for HKE/2AC4-C) | 247,280 | 0 | 0 | 0 | 24,728 |
| DK | HKE/2AC4-C | Kulmule | EU-farvande i IIa og IV | 2 511,057 | 2 022,923 | 0 | 80,56 | 251,106 |
| DK | HKE/3A/BCD | Kulmule | IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32 | 1 233,390 | 631,155 | 0 | 51,17 | 123,339 |
| DK | HKE/571214 | Kulmule | VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 1,040 | 0,650 | 0 | 62,5 | 0,104 |
| DK | HKE/8ABDE. | Kulmule | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe | 0,500 | 0,200 | 0 | 40 | 0,050 |
| DK | JAX/*4BC7D | Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster | EU-farvande i IVb, IVc og VIId (særlig betingelse for JAX/2A-14) | 464,305 | 0 | 0 | 0 | 46,430 |
| DK | JAX/2A-14 | Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster | EU-farvande i IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 9 560,397 | 6 123,941 | 0 | 64,06 | 956,040 |
| DK | LEZ/2AC4-C | Glashvarrearter | EU-farvande i IIa og IV | 97,738 | 47,903 | 0 | 49,01 | 9,774 |
| DK | NEP/2AC4-C | Jomfruhummer | EU-farvande i IIa og IV | 1 128,441 | 539,145 | 0 | 47,78 | 112,844 |
| DK | NEP/3A/BCD | Jomfruhummer | IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32 | 10 196,324 | 3 703,523 | 0 | 36,32 | 1 019,632 |
| DK | OTH/*2A-14 | Havgalt, hvilling og makrel | EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (særlig betingelse for JAX/2A-14) | 287,000 | 0 | 0 | 0 | 28,700 |
| DK | PLE/03AN. | Rødspætte | Skagerrak | 14 762,400 | 6 836,931 | 0 | 46,31 | 1 476,240 |
| DK | PLE/03AS. | Rødspætte | Kattegat | 2 294,900 | 700,128 | 0 | 30,51 | 229,490 |
| DK | PLE/2A3AX4 | Rødspætte | IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat | 26 764,044 | 6 080,942 | 6 437,121 | 46,77 | 2 676,404 |
| DK | PLE/3BCD-C | Rødspætte | EU-farvande i underafsnit 22-32 | 5 659,700 | 1 681,646 | 0 | 29,71 | 565,970 |
| DK | POK/2C3A4. | Sej | IIIa og IV; EU-farvande i IIa | 6 526,110 | 5 689,168 | 0 | 87,18 | 652,611 |
| DK | POK/56-14 | Sej | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb, XII og XIV | 6,055 | 5,214 | 0 | 86,04 | 0,605 |
| DK | SOL/24-C. | Almindelig tunge | EU-farvande i II og IV | 671,003 | 432,267 | 0 | 64,42 | 67,100 |
| DK | SOL/3A/BCD | Almindelig tunge | IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32 | 502,192 | 426,878 | 0 | 85,00 | 50,219 |
| DK | SPR/3BCD-C | Brisling | EU-farvande i underafsnit 22-32 | 30 088,206 | 27 118,464 | 0 | 90,13 | 2 969,742 |
| DK | WHB/*05-F. | Blåhvilling | Færøske farvande (særlig betingelse for WHB/1X14) | 5 411,260 | 0 | 0 | 0 | 541,126 |
| DK | WHB/1X14 | Blåhvilling | EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV | 67 767,619 | 60 920,406 | 7,828 | 89,91 | 6 776,762 |
| DK | WHG/2AC4. | Hvilling | IV; EU-farvande i IIa | 1 013,100 | 191,283 | 62,912 | 25,09 | 101,310 |
| EE | BLI/5B67- | Byrkelange | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII | 18,800 | 0 | 0 | 0 | 1,880 |
| EE | HER/03D.RG | Sild | Underafsnit 28.1 | 14 822,468 | 13 772,460 | 0 | 92,92 | 1 050,008 |
| EE | HER/3D-R30 | Sild | EU-farvande i underafsnit 25-27, 28.2, 29 og 32 | 24 198,194 | 21 380,208 | 0 | 88,35 | 2 419,819 |
| EE | SPR/3BCD-C | Brisling | EU-farvande i underafsnit 22-32 | 29 634,465 | 26 545,950 | 0 | 89,58 | 2 963,446 |
| ES | ALF/3X14- | Beryxarter | EU-farvande og internationale farvande i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV | 78,974 | 75,154 | 0 | 95,17 | 3,82 |
| ES | ANE/08. | Ansjos | VIII | 26 564,931 | 23 065,576 | 0 | 86,83 | 2 656,493 |
| ES | ANF/8C3411 | Havtaske | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 3 364,445 | 1 672,291 | 0 | 49,70 | 336,444 |
| ES | BLI/5B67- | Byrkelange | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII | 399,977 | 116,827 | 0 | 29,21 | 39,998 |
| ES | BSF/56712- | Sort sabelfisk | EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII og XII | 334,276 | 237,942 | 0 | 71,18 | 33,428 |
| ES | BSF/8910- | Sort sabelfisk | EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX og X | 32,400 | 31,922 | 0 | 98,52 | 0,478 |
| ES | GFB/*567- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII (særlig betingelse for GFB/89-) | 22,960 | 0 | 0 | 0 | 2,296 |
| ES | GFB/*89- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX (særlig betingelse for GFB/567-) | 55,888 | 0 | 0 | 0 | 5,589 |
| ES | GFB/567- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII | 711,896 | 404,057 | 0 | 56,76 | 71,190 |
| ES | GFB/89- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX | 284,415 | 188,586 | 0 | 66,31 | 28,441 |
| ES | GHL/2A-C46 | Hellefisk | EU-farvande i IIa og IV, EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI | 70,000 | 39,198 | 0 | 56,00 | 7,000 |
| ES | HAD/5BC6A. | Kuller | EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa | 39,620 | 28,125 | 0 | 70,99 | 3,962 |
| ES | HER/1/2- | Sild | EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i I og II | 34,325 | 0 | 0 | 0 | 3,432 |
| ES | HKE/*57-14 | Kulmule | VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (særlig betingelse for HKE/8ABDE.) | 4 354,000 | 2 396,245 | 0 | 55,04 | 435,400 |
| ES | HKE/*8ABDE | Kulmule | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (særlig betingelse for HKE/571214) | 3 512,300 | 0 | 0 | 0 | 351,230 |
| ES | HKE/571214 | Kulmule | VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 23 181,367 | 16 938,608 | 0 | 73,07 | 2 318,137 |
| ES | HKE/8ABDE. | Kulmule | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe | 15 484,410 | 10 674,975 | 2 396,245 | 84,42 | 1 548,441 |
| ES | HKE/8C3411 | Kulmule | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 7 875,670 | 6 098,486 | 0 | 77,43 | 787,567 |
| ES | JAX/*08C2. | Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster | VIIIc (særlig betingelse for JAX/2A-14) | 4 947,675 | 0 | 0 | 0 | 494,767 |
| ES | JAX/08C. | Hestemakrelarter | VIII c | 13 570,801 | 12 213,721 | 0 | 90,00 | 1 357,080 |
| ES | JAX/09 | Hestemakrelarter | IX | 24 908,846 | 18 536,911 | 211,414 | 75,27 | 2 490,885 |
| ES | JAX/2A-14 | Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster | EU-farvande i IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 7 955,575 | 1 407,994 | 0 | 17,70 | 795,557 |
| ES | LEZ/07. | Glashvarrearter | VII | 3 745,570 | 2 834,813 | 85,350 | 77,96 | 374,557 |
| ES | LEZ/56-14 | Glashvarrearter | EU-farvande og internationale farvande i Vb; VI; internationale farvande i XII og XIV | 710,396 | 335,759 | 0 | 47,26 | 71,040 |
| ES | LEZ/8ABDE. | Glashvarrearter | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe | 632,454 | 584,930 | 0 | 92,49 | 47,524 |
| ES | LEZ/8C3411 | Glashvarrearter | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 1 125,080 | 755,945 | 0 | 67,19 | 112,508 |
| ES | MAC/*08B. | Makrel | VIIIb (særlig betingelse for MAC/8C3411) | 3 543,520 | 278,708 | 0 | 7,87 | 354,352 |
| ES | MAC/2CX14- | Makrel | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i IIa, XII og XIV | 528,001 | 475,200 | 0 | 90,00 | 52,801 |
| ES | MAC/8C3411 | Makrel | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 35 675,072 | 31 089,466 | 278,708 | 87,93 | 3 567,507 |
| ES | NEP/*07U16 | Jomfruhummer | Den funktionelle enhed 16 i ICES-underområde VII (særlig betingelse for NEP/07.) | 80,000 | 57,986 | 0 | 72,48 | 8,000 |
| ES | NEP/07. | Jomfruhummer | VII | 1 406,421 | 15,633 | 57,986 | 5,23 | 140,642 |
| ES | NEP/5BC6. | Jomfruhummer | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb | 349,625 | 0 | 0 | 0 | 34,962 |
| ES | NEP/8ABDE. | Jomfruhummer | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe | 4,512 | 0,098 | 0 | 2,17 | 0,451 |
| ES | POK/56-14 | Sej | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb, XII og XIV | 162,878 | 4,064 | 0 | 2,50 | 16,288 |
| ES | RNG/5B67- | Skolæst | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII | 256,060 | 231,169 | 0 | 90,28 | 24,891 |
| ES | RNG/8X14- | Skolæst | EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV | 2 822,930 | 1 113,395 | 278,398 | 49,30 | 282,293 |
| ES | SBR/*678- | Spidstandet blankesten | EU-farvande og internationale farvande i VI, VII og VIII (særlig betingelse for SBR/09-) | 10,960 | 0 | 0 | 0 | 1,096 |
| ES | SBR/09- | Spidstandet blankesten | EU-farvande og internationale farvande i IX | 117,222 | 47,315 | 0 | 40,36 | 11,722 |
| ES | SBR/10- | Spidstandet blankesten | EU-farvande og internationale farvande i X | 5,569 | 0 | 0 | 0 | 0,557 |
| ES | SBR/678- | Spidstandet blankesten | EU-farvande og internationale farvande i VI, VII og VIII | 126,498 | 111,596 | 0 | 88,22 | 12,650 |
| ES | SOL/8AB. | Almindelig tunge | VIIIa og VIIIb | 8,524 | 8,392 | 0 | 98,50 | 0,132 |
| ES | WHB/1X14 | Blåhvilling | EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV | 25 620,092 | 17,289 | 0 | 0,07 | 2 562,009 |
| ES | WHB/8C3411 | Blåhvilling | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 46 158,862 | 26 008,734 | 0 | 56,35 | 4 615,886 |
| ES | WHG/56-14 | Hvilling | VI, EU-farvande og internationale farvande i Vb, internationale farvande i XII og XIV | 0,311 | 0 | 0 | 0 | 0,031 |
| FI | HER/30/31. | Sild | Underafsnit 30-31 | 128 256,875 | 93 688,775 | 0 | 73,05 | 12 825,687 |
| FI | HER/3D-R30 | Sild | EU-farvande i underafsnit 25-27, 28.2, 29 og 32 | 45 980,260 | 40 563,987 | 0 | 88,22 | 4 598,026 |
| FR | ALF/3X14- | Beryxarter | EU-farvande og internationale farvande i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV | 19,001 | 10,372 | 0 | 54,59 | 1,900 |
| FR | ANE/08. | Ansjos | VIII | 5 596,980 | 2 404,103 | 0 | 42,95 | 559,698 |
| FR | ANF/8C3411 | Havtaske | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 58,777 | 7,960 | 0 | 13,54 | 5,878 |
| FR | BLI/5B67- | Byrkelange | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII | 8 689,851 | 1 019,719 | 0 | 11,73 | 868,985 |
| FR | BSF/56712- | Sort sabelfisk | EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII og XII | 2 759,444 | 1 775,157 | 0 | 64,33 | 275,944 |
| FR | BSF/8910- | Sort sabelfisk | EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX og X | 29,222 | 2,371 | 0 | 8,11 | 2,922 |
| FR | COD/07A. | Torsk | VIIa | 7,112 | 0,201 | 0 | 2,83 | 0,711 |
| FR | COD/07D. | Torsk | VIId | 1 860,381 | 91,881 | 0 | 4,94 | 186,038 |
| FR | COD/2A3AX4 | Torsk | IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat | 1 074,300 | 406,749 | 4,790 | 38,31 | 107,430 |
| FR | COD/7XAD34 | Torsk | VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX og X, EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 2 180,638 | 1 385,593 | 0 | 63,54 | 218,064 |
| FR | GFB/*567- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII (særlig betingelse for GFB/89-) | 1,438 | 0 | 0 | 0 | 0,144 |
| FR | GFB/*89- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX (særlig betingelse for GFB/567-) | 56,158 | 0 | 0 | 0 | 5,616 |
| FR | GFB/1012- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i X og XII | 10,111 | 0 | 0 | 0 | 1,011 |
| FR | GFB/1234- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i I, II, III og IV | 10,111 | 1,572 | 0 | 15,55 | 1,011 |
| FR | GFB/567- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII | 729,014 | 435,462 | 0 | 59,73 | 72,901 |
| FR | GFB/89- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX | 21,856 | 17,916 | 0 | 81,96 | 2,186 |
| FR | GHL/2A-C46 | Hellefisk | EU-farvande i IIa og IV, EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI | 474,421 | 231,937 | 0 | 48,89 | 47,442 |
| FR | HAD/*2AC4. | Kuller | IV; EU-farvande i IIa (særlig betingelse for HAD/5BC6A.) | 20,400 | 0 | 0 | 0 | 2,040 |
| FR | HAD/2AC4. | Kuller | IV; EU-farvande i IIa | 831,397 | 142,736 | 0,717 | 17,25 | 83,140 |
| FR | HAD/5BC6A. | Kuller | EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa | 245,418 | 68,344 | 0 | 27,85 | 24,542 |
| FR | HAD/6B1214 | Kuller | EU-farvande og internationale farvande i VIb, XII og XIV | 404,108 | 0 | 0 | 0 | 40,411 |
| FR | HAD/7X7A34 | Kuller | VIIb-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 5 345,182 | 5 029,253 | 0 | 94,09 | 315,929 |
| FR | HER/*04B. | Sild | IVc, VIId (særlig betingelse for HER/4CXB7D) | 7 430,050 | 843,700 | 0 | 11,36 | 743,005 |
| FR | HER/2A47DX | Sild | IV, VIId og EU-farvande i IIa | 63,280 | 0 | 0 | 0 | 6,328 |
| FR | HER/4AB. | Sild | EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53° 30′ N | 18 569,499 | 17 673,505 | 0 | 95,17 | 895,994 |
| FR | HER/4CXB7D | Sild | IVc, VIId | 12 363,558 | 10 283,475 | 843,700 | 90,00 | 1 236,356 |
| FR | HER/5B6ANB | Sild | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VIb og VIaN | 6,282 | 0 | 0 | 0 | 0,628 |
| FR | HER/7G-K. | Sild | VIIg, VIIh, VIIj og VIIk | 552,995 | 0,032 | 0 | 0,01 | 55,299 |
| FR | HKE/*03A. | Kulmule | IIIa (særlig betingelse for HKE/2AC4-C) | 54,770 | 0 | 0 | 0 | 5,477 |
| FR | HKE/*57-14 | Kulmule | VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (særlig betingelse for HKE/8ABDE.) | 7 890,510 | 0 | 0 | 0 | 789,051 |
| FR | HKE/*8ABDE | Kulmule | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (særlig betingelse for HKE/571214) | 3 529,720 | 0 | 0 | 0 | 352,972 |
| FR | HKE/2AC4-C | Kulmule | EU-farvande i IIa og IV | 2 736,081 | 2 458,064 | 0 | 89,84 | 273,608 |
| FR | HKE/571214 | Kulmule | VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 31 275,511 | 24 569,461 | 0 | 78,56 | 3 127,551 |
| FR | HKE/8ABDE. | Kulmule | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe | 33 632,157 | 17 399,700 | 0 | 51,74 | 3 363,216 |
| FR | HKE/8C3411 | Kulmule | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 721,184 | 75,251 | 0 | 10,43 | 72,118 |
| FR | JAX/*07D. | Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster | VIId (særlig betingelse for JAX/2A-14) | 163,452 | 122,121 | 0 | 74,71 | 16,345 |
| FR | JAX/*08C2 | Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster | VIIIc (særlig betingelse for JAX/2A-14) | 1 858,355 | 0 | 0 | 0 | 185,835 |
| FR | JAX/*4BC7D | Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster | EU-farvande i IVb, IVc og VIId (særlig betingelse for JAX/2A-14) | 206,466 | 0 | 0 | 0 | 20,647 |
| FR | JAX/08C. | Hestemakrelarter | VIII c | 235,238 | 0,814 | 0 | 0,35 | 23,524 |
| FR | JAX/2A-14 | Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster | EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 6 665,783 | 4 422,335 | 122,121 | 68,18 | 666,578 |
| FR | LEZ/*8ABDE. | Glashvarrearter | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (særlig betingelse for LEZ/07.) | 564,550 | 505,772 | 0 | 89,59 | 56,455 |
| FR | LEZ/07. | Glashvarrearter | VII | 5 723,092 | 3 835,498 | 505,772 | 75,86 | 572,309 |
| FR | LEZ/2AC4-C | Glashvarrearter | EU-farvande i IIa og IV | 39,678 | 38,717 | 0 | 97,57 | 0,961 |
| FR | LEZ/56-14 | Glashvarrearter | EU-farvande og internationale farvande i Vb; VI; internationale farvande i XII og XIV | 2 769,472 | 132,612 | 0 | 4,79 | 276,947 |
| FR | LEZ/8ABDE. | Glashvarrearter | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe | 918,786 | 807,710 | 0 | 87,91 | 91,879 |
| FR | LEZ/8C3411 | Glashvarrearter | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 39,725 | 0,590 | 0 | 1,49 | 3,972 |
| FR | MAC/*02AN- | Makrel | Norske farvande i IIa (særlig betingelse for MAC/2A34.) | 271,000 | 0 | 0 | 0 | 27,100 |
| FR | MAC/*08B. | Makrel | VIIIb (særlig betingelse for MAC/8C3411) | 23,120 | 0 | 0 | 0 | 2,312 |
| FR | MAC/*2AN- | Makrel | Norske farvande i IIa (særlig betingelse for MAC/2CX14-) | 1 404,000 | 0 | 0 | 0 | 140,400 |
| FR | MAC/*3A4BC | Makrel | IIIa og IVbc og VIIId (særlig betingelse for MAC/2A34.) | 2 391,675 | 0 | 0 | 0 | 239,167 |
| FR | MAC/*4A-EN | Makrel | EU-farvande i IIa; EU-farvande og norske farvande i IVa (særlig betingelse for MAC/2CX14-) | 11 536,875 | 3 788,366 | 0 | 32,84 | 1 153,687 |
| FR | MAC/*8ABD. | Makrel | VIIIa, VIIIb og VIIId (særlig betingelse for MAC/8C3411) | 73,548 | 0 | 0 | 0 | 7,355 |
| FR | MAC/*FRO1 | Makrel | Færøske farvande (særlig betingelse for MAC/2A34.) | 278,000 | 0 | 0 | 0 | 27,800 |
| FR | MAC/*FRO2 | Makrel | Færøske farvande (særlig betingelse for MAC/2CX14-) | 1 438,000 | 0 | 0 | 0 | 143,800 |
| FR | MAC/2A34. | Makrel | IIIa og IV; EU-farvande i IIa, IIIb, IIIc og underafsnit 22-32 | 2 379,480 | 2 141,551 | 0 | 90,00 | 237,948 |
| FR | MAC/2CX14- | Makrel | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i IIa, XII og XIV | 22 983,205 | 16 799,253 | 3 788,366 | 89,58 | 2 298,320 |
| FR | MAC/8C3411 | Makrel | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 280,944 | 98,378 | 0 | 35,02 | 28,094 |
| FR | NEP/*07U16 | Jomfruhummer | Den funktionelle enhed 16 i ICES-underområde VII (særlig betingelse for NEP/07.) | 525,560 | 0 | 0 | 0 | 52,556 |
| FR | NEP/07. | Jomfruhummer | VII | 6 688,635 | 416,602 | 0 | 6,23 | 668,863 |
| FR | NEP/2AC4-C | Jomfruhummer | EU-farvande i IIa og IV | 48,397 | 15,067 | 0 | 31,13 | 4,840 |
| FR | NEP/5BC6. | Jomfruhummer | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb | 147,689 | 0 | 0 | 0 | 14,769 |
| FR | NEP/8ABDE. | Jomfruhummer | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe | 4 324,883 | 3 433,404 | 0 | 79,39 | 432,488 |
| FR | OTH/*07D. | Havgalt og hvilling | VIId (særlig betingelse for JAX/*07D) | 9,471 | 0 | 0 | 0 | 0,947 |
| FR | OTH/*08C2 | Havgalt og hvilling | VIIIc (særlig betingelse for JAX/2A-14) | 93,238 | 0 | 0 | 0 | 9,324 |
| FR | OTH/*2A-14 | Havgalt, hvilling og makrel | EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (særlig betingelse for JAX/2A-14) | 1 186,466 | 0 | 0 | 0 | 118,647 |
| FR | PLE/2A3AX4 | Rødspætte | IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat | 1 551,142 | 151,034 | 0,003 | 9,74 | 155,114 |
| FR | PLE/7DE. | Rødspætte | VIId og VIIe | 5 846,067 | 1 640,249 | 0 | 28,06 | 584,607 |
| FR | POK/2C3A4. | Sej | IIIa og IV; EU-farvande i IIa | 20 534,739 | 10 871,729 | 0 | 52,94 | 2 053,474 |
| FR | POK/56-14 | Sej | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb, XII og XIV | 6 041,636 | 4 008,413 | 0 | 66,35 | 604,164 |
| FR | RNG/*5B67- | Skolæst | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII (særlig betingelse for RNG/8X14-) | 9,911 | 0 | 0 | 0 | 0,991 |
| FR | RNG/*8X14- | Skolæst | EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV (særlig betingelse for RNG/5B67-) | 288,182 | 0 | 0 | 0 | 28,818 |
| FR | RNG/5B67- | Skolæst | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII | 2 881,820 | 115,195 | 3,660 | 4,12 | 288,182 |
| FR | RNG/8X14- | Skolæst | EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV | 99,110 | 0 | 0,071 | 0,07 | 9,911 |
| FR | SBR/678- | Spidstandet blankesten | EU-farvande og internationale farvande i VI, VII og VIII | 19,483 | 16,321 | 0 | 83,78 | 1,948 |
| FR | SOL/07D. | Almindelig tunge | VIId | 1 805,544 | 1 177,566 | 0 | 65,22 | 180,554 |
| FR | SOL/07E. | Almindelig tunge | VII e | 375,454 | 198,191 | 0 | 52,79 | 37,545 |
| FR | SOL/24-C. | Almindelig tunge | EU-farvande i II og IV | 734,086 | 392,970 | 0 | 53,53 | 73,409 |
| FR | SOL/7FG. | Almindelig tunge | VIIf og VIIg | 59,285 | 48,742 | 0 | 82,21 | 5,928 |
| FR | SOL/8AB. | Almindelig tunge | VIIIa og VIIIb | 3 249,369 | 2 953,308 | 0 | 90,89 | 296,061 |
| FR | WHB/1X14 | Blåhvilling | EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV | 13 724,371 | 13 042,358 | 60,000 | 95,47 | 622,013 |
| FR | WHG/2AC4. | Hvilling | IV; EU-farvande i IIa | 2 206,700 | 952,511 | 0 | 43,16 | 220,670 |
| FR | WHG/56-14 | Hvilling | VI, EU-farvande og internationale farvande i Vb, internationale farvande i XII og XIV | 28,713 | 3,365 | 0 | 11,72 | 2,871 |
| FR | WHG/7X7A-C | Hvilling | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj og VIIk | 18 264,945 | 7 633,255 | 0 | 41,79 | 1 826,494 |
| IE | BLI/5B67- | Byrkelange | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII | 33,446 | 0 | 0 | 0 | 3,345 |
| IE | BSF/56712- | Sort sabelfisk | EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII og XII | 0,113 | 0 | 0 | 0 | 0,011 |
| IE | COD/07A. | Torsk | VIIa | 80,762 | 54,348 | 0 | 67,30 | 8,076 |
| IE | COD/7XAD34 | Torsk | VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX og X, EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 800,946 | 641,972 | 0 | 80,15 | 80,095 |
| IE | GFB/567- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII | 84,753 | 6,293 | 0 | 7,43 | 8,475 |
| IE | GHL/2A-C46 | Hellefisk | EU-farvande i IIa og IV, EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI | 1,281 | 0 | 0 | 0 | 0,128 |
| IE | HAD/5BC6A. | Kuller | EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa | 712,315 | 640,948 | 0 | 89,98 | 71,231 |
| IE | HAD/6B1214 | Kuller | EU-farvande og internationale farvande i VIb, XII og XIV | 555,387 | 500,023 | 0 | 90,03 | 55,364 |
| IE | HAD/7X7A34 | Kuller | VIIb-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 1 732,225 | 1 684,398 | 0 | 97,24 | 47,827 |
| IE | HER/07A/MM | Sild | VIIa | 243,112 | 183,970 | 0 | 75,67 | 24,311 |
| IE | HER/1/2- | Sild | EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i I og II | 3 797,347 | 3 494,648 | 0 | 92,03 | 302,699 |
| IE | HER/4AB. | Sild | EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53° 30′ N | 998,839 | 867,644 | 0 | 86,87 | 99,884 |
| IE | HER/5B6ANB | Sild | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VIb og VIaN | 197,868 | 8,804 | 0 | 4,45 | 19,787 |
| IE | HER/7G-K. | Sild | VIIg, VIIh, VIIj og VIIk | 14 287,075 | 10 016,729 | 0 | 70,11 | 1 428,707 |
| IE | HKE/571214 | Kulmule | VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 3 860,854 | 3 485,014 | 0 | 90,27 | 375,840 |
| IE | JAX/2A-14 | Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster | EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 26 542,565 | 23 920,233 | 0 | 90,12 | 2 622,332 |
| IE | LEZ/07. | Glashvarrearter | VII | 2 788,545 | 2 511,894 | 0 | 90,08 | 276,651 |
| IE | LEZ/56-14 | Glashvarrearter | EU-farvande og internationale farvande i Vb; VI; internationale farvande i XII og XIV | 794,483 | 694,169 | 0 | 87,37 | 79,448 |
| IE | MAC/*2AN- | Makrel | Norske farvande i IIa (særlig betingelse for MAC/2CX14-) | 7 717,540 | 0 | 0 | 0 | 771,754 |
| IE | MAC/*4A-EN | Makrel | EU-farvande i IIa; EU-farvande og norske farvande i IVa (særlig betingelse for MAC/2CX14-) | 57 276,470 | 35 957,335 | 0 | 62,78 | 5 727,647 |
| IE | MAC/*FRO2 | Makrel | Færøske farvande (særlig betingelse for MAC/2CX14-) | 7 796,200 | 0 | 0 | 0 | 779,620 |
| IE | NEP/*07U16 | Jomfruhummer | Den funktionelle enhed 16 i ICES-underområde VII (særlig betingelse for NEP/07.) | 2 198,377 | 1 978,701 | 0 | 90,01 | 219,676 |
| IE | NEP/07. | Jomfruhummer | VII | 10 118,508 | 6 076,547 | 1 978,701 | 79,61 | 1 011,851 |
| IE | NEP/5BC6. | Jomfruhummer | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb | 246,452 | 122,004 | 0 | 49,50 | 24,645 |
| IE | POK/56-14 | Sej | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb, XII og XIV | 376,884 | 171,148 | 0 | 45,41 | 37,688 |
| IE | RNG/5B67- | Skolæst | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII | 171,000 | 0,474 | 0 | 0,28 | 17,100 |
| IE | RNG/8X14- | Skolæst | EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV | 4,550 | 0 | 0 | 0 | 0,455 |
| IE | SOL/7FG. | Almindelig tunge | VIIf og VIIg | 30,322 | 28,313 | 0 | 93,38 | 2,009 |
| IE | WHB/1X14 | Blåhvilling | EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV | 49 510,435 | 44 560,167 | 0 | 90,00 | 4 951,043 |
| IE | WHG/56-14 | Hvilling | VI, EU-farvande og internationale farvande i Vb, internationale farvande i XII og XIV | 67,164 | 60,062 | 0 | 89,43 | 6,716 |
| IE | WHG/7X7A-C | Hvilling | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj og VIIk | 8 012,821 | 6 334,887 | 0 | 79,06 | 801,282 |
| LT | HER/3D-R30 | Sild | EU-farvande i underafsnit 25-27, 28.2, 29 og 32 | 6 469,141 | 4 036,885 | 0 | 62,40 | 646,914 |
| LT | SPR/3BCD-C | Brisling | EU-farvande i underafsnit 22-32 | 12 695,051 | 12 480,058 | 0 | 98,31 | 214,993 |
| NL | COD/03AN. | Torsk | Skagerrak | 36,610 | 36,600 | 0 | 99,97 | 0,010 |
| NL | COD/07D. | Torsk | VIId | 56,150 | 19,952 | 0 | 35,53 | 5,615 |
| NL | COD/2A3AX4 | Torsk | IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat | 799,900 | 604,729 | 13,518 | 77,29 | 79,990 |
| NL | COD/7XAD34 | Torsk | VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX og X, EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 0,163 | 0,100 | 0 | 62,50 | 0,016 |
| NL | GFB/567- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII | 0,054 | 0 | 0 | 0 | 0,005 |
| NL | GHL/2A-C46 | Hellefisk | EU-farvande i IIa og IV, EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI | 1,600 | 0,360 | 0 | 22,50 | 0,160 |
| NL | HAD/2AC4. | Kuller | IV; EU-farvande i IIa | 134,951 | 65,957 | 6,582 | 53,75 | 13,495 |
| NL | HAD/3A/BCD | Kuller | IIIa, EU-farvande i underafsnit 22-32 | 20,412 | 20,056 | 0 | 98,27 | 0,356 |
| NL | HAD/7X7A34 | Kuller | VIIb-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 12,400 | 11,590 | 0 | 93,47 | 0,810 |
| NL | HER/1/2- | Sild | EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i I og II | 6 262,318 | 5 464,566 | 581,641 | 96,55 | 216,111 |
| NL | HER/2A47DX | Sild | IV, VIId og EU-farvande i IIa | 112,622 | 15,492 | 0 | 13,76 | 11,262 |
| NL | HER/4AB. | Sild | EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53° 30′ N | 56 885,900 | 56 751,109 | 0 | 99,76 | 134,791 |
| NL | HER/4CXB7D | Sild | IVc, VIId | 26 594,672 | 12 744,372 | 12 883,22 | 96,36 | 967,080 |
| NL | HER/5B6ANB | Sild | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VIb og VIaN | 897,902 | 815,042 | 0 | 90,77 | 82,86 |
| NL | HER/7G-K. | Sild | VIIg, VIIh, VIIj og VIIk | 910,542 | 634,256 | 0 | 69,66 | 91,054 |
| NL | HKE/2AC4-C | Kulmule | EU-farvande i IIa og IV | 54,914 | 47,699 | 3,11 | 92,53 | 4,105 |
| NL | HKE/571214 | Kulmule | VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 303,116 | 124,220 | 0 | 40,98 | 30,312 |
| NL | HKE/8ABDE. | Kulmule | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe | 42,781 | 0 | 0 | 0 | 4,278 |
| NL | JAX/2A-14 | Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster | EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 26 027,115 | 14 319,321 | 2 298,337 | 63,85 | 2 602,711 |
| NL | LEZ/2AC4-C | Glashvarrearter | EU-farvande i IIa og IV | 25,200 | 3,653 | 0 | 14,50 | 2,520 |
| NL | MAC/2A34. | Makrel | IIIa og IV; EU-farvande i IIa, IIIb, IIIc og underafsnit 22-32 | 2 740,456 | 1 382,240 | 1 064,713 | 89,29 | 274,046 |
| NL | MAC/2CX14- | Makrel | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i IIa, XII og XIV | 41 027,009 | 22 347,471 | 17 131,121 | 96,23 | 1 548,417 |
| NL | MAC/8C3411 | Makrel | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 20,210 | 0 | 0 | 0 | 2,021 |
| NL | NEP/2AC4-C | Jomfruhummer | EU-farvande i IIa og IV | 1 649,769 | 1 475,375 | 0 | 89,43 | 164,977 |
| NL | PLE/03AN. | Rødspætte | Skagerrak | 2 817,200 | 1 478,880 | 0 | 52,49 | 281,72 |
| NL | PLE/07A. | Rødspætte | VIIa | 9,949 | 0 | 0 | 0 | 0,995 |
| NL | PLE/2A3AX4 | Rødspætte | IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat | 57 584,500 | 25 447,491 | 3 471,358 | 50,22 | 5 758,450 |
| NL | PLE/7DE. | Rødspætte | VIId og VIIe | 89,200 | 81,951 | 0 | 91,87 | 7,249 |
| NL | POK/2C3A4. | Sej | IIIa og IV; EU-farvande i IIa | 209,943 | 188,634 | 0 | 89,85 | 20,994 |
| NL | SOL/24-C. | Almindelig tunge | EU-farvande i II og IV | 12 590,552 | 9 064,134 | 0 | 71,99 | 1 259,055 |
| NL | SOL/3A/BCD | Almindelig tunge | IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32 | 37,470 | 31,212 | 0 | 83,30 | 3,747 |
| NL | WHB/1X14 | Blåhvilling | EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV | 86 978,356 | 71 438,151 | 9 491,707 | 93,05 | 6 048,498 |
| NL | WHG/2AC4. | Hvilling | IV; EU-farvande i IIa | 841,481 | 661,446 | 0,543 | 78,67 | 84,148 |
| NL | WHG/7X7A-C | Hvilling | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj og VIIk | 682,434 | 613,475 | 0 | 89,90 | 68,243 |
| PL | HER/3D-R30 | Sild | EU-farvande i underafsnit 25-27, 28.2, 29 og 32 | 50 907,880 | 39 631,024 | 0 | 77,85 | 5 090,788 |
| PL | PLE/3BCD-C | Rødspætte | EU-farvande i underafsnit 22-32 | 694,500 | 293,640 | 0 | 42,28 | 69,450 |
| PL | SPR/3BCD-C | Brisling | EU-farvande i underafsnit 22-32 | 75 783,185 | 69 971,317 | 0 | 92,33 | 5 811,868 |
| PT | ANF/8C3411 | Havtaske | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 750,843 | 679,947 | 0 | 90,56 | 70,896 |
| PT | BSF/8910- | Sort sabelfisk | EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX og X | 3 679,338 | 2 305,232 | 0 | 62,65 | 367,934 |
| PT | GFB/1012- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i X og XII | 44,990 | 17,779 | 0 | 39,52 | 4,499 |
| PT | HER/1/2- | Sild | EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i I og II | 4,160 | 0 | 0 | 0 | 0,416 |
| PT | HKE/8C3411 | Kulmule | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 2 892,411 | 1 754,359 | 0 | 60,65 | 289,241 |
| PT | JAX/08C. | Hestemakrelarter | VIIIc | 1 329,631 | 1 109,918 | 0 | 83,48 | 132,963 |
| PT | JAX/09 | Hestemakrelarter | IX | 55 921,246 | 25 120,174 | 528,805 | 45,87 | 5 592,125 |
| PT | JAX/2A-14 | Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster | EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 1,779 | 0 | 0 | 0 | 0,178 |
| PT | MAC/8C3411 | Makrel | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 6 440,691 | 4 591,601 | 0 | 71,29 | 644,069 |
| PT | SBR/10- | Spidstandet blankesten | EU-farvande og internationale farvande i X | 541,462 | 517,230 | 0 | 95,53 | 24,232 |
| PT | WHB/8C3411 | Blåhvilling | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 11 013,035 | 4 337,122 | 0 | 39,38 | 1 101,303 |
| SE | COD/03AN. | Torsk | Skagerrak | 821,024 | 556,518 | 0 | 67,78 | 82,102 |
| SE | COD/2A3AX4 | Torsk | IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat | 44,510 | 31,073 | 1,022 | 72,11 | 4,451 |
| SE | HAD/2AC4. | Kuller | IV; EU-farvande i IIa | 162,308 | 12,967 | 0,022 | 8,00 | 16,231 |
| SE | HAD/3A/BCD | Kuller | IIIa, EU-farvande i underafsnit 22-32 | 236,790 | 113,745 | 0 | 48,04 | 23,679 |
| SE | HER/03A. | Sild | IIIa | 29 881,622 | 18 731,090 | 10 155,375 | 96,67 | 995,157 |
| SE | HER/03A-BC | Sild | IIIa | 1 007,696 | 805,199 | 0 | 79,90 | 100,770 |
| SE | HER/1/2- | Sild | EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i I og II | 1 318,329 | 766,221 | 438,740 | 91,40 | 113,368 |
| SE | HER/2A47DX | Sild | IV, VIId og EU-farvande i IIa | 57,640 | 34,334 | 0 | 59,57 | 5,764 |
| SE | HER/30/31. | Sild | Underafsnit 30-31 | 28 790,075 | 10 475,338 | 0 | 36,39 | 2 879,007 |
| SE | HER/3D-R30 | Sild | EU-farvande i underafsnit 25-27, 28.2, 29 og 32 | 57 125,245 | 50 587,636 | 0 | 88,56 | 5 712,524 |
| SE | HER/4AB. | Sild | EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53° 30′ N | 7 497,641 | 7 491,728 | 5,265 | 99,99 | 0,648 |
| SE | HKE/3A/BCD | Kulmule | IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32 | 289,458 | 53,415 | 0 | 18,45 | 28,946 |
| SE | JAX/2A-14 | Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster | EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 193,397 | 0 | 0 | 0 | 19,340 |
| SE | MAC/2A34. | Makrel | IIIa og IV; EU-farvande i IIa, IIIb, IIIc og underafsnit 22-32 | 3 930,161 | 2 903,805 | 990,771 | 99,09 | 35,585 |
| SE | NEP/3A/BCD | Jomfruhummer | IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32 | 3 647,754 | 1 421,349 | 0 | 38,97 | 364,775 |
| SE | PLE/03AN. | Rødspætte | Skagerrak | 785,100 | 159,573 | 0 | 20,33 | 78,510 |
| SE | PLE/03AS. | Rødspætte | Kattegat | 257,500 | 95,596 | 0 | 37,12 | 25,750 |
| SE | PLE/3BCD-C | Rødspætte | EU-farvande i underafsnit 22-32 | 472,806 | 30,126 | 0 | 6,37 | 47,281 |
| SE | POK/2C3A4. | Sej | IIIa og IV; EU-farvande i IIa | 605,268 | 437,201 | 0 | 72,23 | 60,527 |
| SE | SOL/3A/BCD | Almindelig tunge | IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32 | 24,780 | 19,961 | 0 | 80,55 | 2,478 |
| SE | SPR/3BCD-C | Brisling | EU-farvande i underafsnit 22-32 | 50 861,068 | 49 834,193 | 0 | 97,98 | 1 026,875 |
| SE | WHB/1X14 | Blåhvilling | EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV | 219,664 | 138,524 | 0 | 63,06 | 21,966 |
| SE | WHG/2AC4. | Hvilling | IV; EU-farvande i IIa | 13,200 | 4,533 | 0 | 34,34 | 1,320 |
| UK | ALF/3X14- | Beryxarter | EU-farvande og internationale farvande i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV | 9,110 | 0,432 | 0 | 4,74 | 0,911 |
| UK | BLI/5B67- | Byrkelange | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII | 2 229,925 | 644,724 | 0 | 28,91 | 222,992 |
| UK | BSF/56712- | Sort sabelfisk | EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII og XII | 197,387 | 100,934 | 0 | 51,13 | 19,739 |
| UK | COD/07A. | Torsk | VIIa | 55,560 | 40,950 | 0 | 73,70 | 5,556 |
| UK | COD/07D. | Torsk | VIId | 258,679 | 47,676 | 0 | 18,43 | 25,868 |
| UK | COD/2A3AX4 | Torsk | IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat | 20 274,178 | 15 615,494 | 2 795,552 | 90,81 | 1 863,132 |
| UK | COD/7XAD34 | Torsk | VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX og X, EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 252,489 | 184,755 | 0 | 73,17 | 25,249 |
| UK | GFB/567- | Skælbrosme | EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII | 896,968 | 99,720 | 0 | 11,12 | 89,697 |
| UK | GHL/2A-C46 | Hellefisk | EU-farvande i IIa og IV, EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI | 964,387 | 147,878 | 0 | 15,33 | 96,439 |
| UK | HAD/2AC4. | Kuller | IV; EU-farvande i IIa | 27 924,370 | 20 374,564 | 5 101,061 | 91,23 | 2 448,745 |
| UK | HAD/5BC6A. | Kuller | EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa | 3 348,692 | 2 463,833 | 0 | 73,58 | 334,869 |
| UK | HAD/6B1214 | Kuller | EU-farvande og internationale farvande i VIb, XII og XIV | 3 995,058 | 3 886,098 | 0 | 97,27 | 108,960 |
| UK | HAD/7X7A34 | Kuller | VIIb-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 | 770,731 | 689,602 | 0 | 89,47 | 77,073 |
| UK | HER/07A/MM | Sild | VIIa | 4 090,526 | 3 695,960 | 0 | 90,35 | 394,566 |
| UK | HER/1/2- | Sild | EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i I og II | 4 560,869 | 4 421,770 | 0 | 96,95 | 139,099 |
| UK | HER/4AB. | Sild | EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53° 30′ N | 68 719,392 | 66 524,581 | 1 293,016 | 98,69 | 901,795 |
| UK | HER/4CXB7D | Sild | IVc, VIId | 4 303,151 | 2 492,047 | 1 786,300 | 99,42 | 24,804 |
| UK | HER/5B6ANB | Sild | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VIb og VIaN | 3 606,810 | 3 356,220 | 0 | 93,05 | 250,590 |
| UK | HER/7G-K. | Sild | VIIg, VIIh, VIIj og VIIk | 380,500 | 66,632 | 0 | 17,51 | 38,050 |
| UK | HKE/2AC4-C | Kulmule | EU-farvande i IIa og IV | 6 797,189 | 6 129,105 | 0 | 90,17 | 668,084 |
| UK | HKE/571214 | Kulmule | VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 8 648,506 | 6 408,658 | 8,482 | 74,20 | 864,851 |
| UK | JAX/2A-14 | Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster | EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV | 3 791,522 | 912,428 | 409,000 | 34,85 | 379,152 |
| UK | LEZ/07. | Glashvarrearter | VII | 3 059,956 | 2 664,462 | 0 | 87,08 | 305,995 |
| UK | LEZ/2AC4-C | Glashvarrearter | EU-farvande i IIa og IV | 2 743,685 | 1 174,057 | 0 | 42,79 | 274,368 |
| UK | LEZ/56-14 | Glashvarrearter | EU-farvande og internationale farvande i Vb; VI; internationale farvande i XII og XIV | 1 959,246 | 754,840 | 0 | 38,53 | 195,925 |
| UK | MAC/2A34. | Makrel | IIIa og IV; EU-farvande i IIa, IIIb, IIIc og underafsnit 22-32 | 3 991,428 | 3 588,768 | 333,952 | 98,28 | 68,708 |
| UK | NEP/07. | Jomfruhummer | VII | 9 483,155 | 6 290,627 | 340,019 | 69,92 | 948,315 |
| UK | NEP/2AC4-C | Jomfruhummer | EU-farvande i IIa og IV | 16 153,130 | 11 949,933 | 0 | 73,98 | 1 615,313 |
| UK | NEP/5BC6. | Jomfruhummer | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb | 17 474,623 | 11 580,543 | 0 | 66,27 | 1 747,462 |
| UK | PLE/2A3AX4 | Rødspætte | IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat | 32 213,647 | 13 978,322 | 983,846 | 46,45 | 3 221,365 |
| UK | PLE/7DE. | Rødspætte | VIId og VIIe | 2 741,096 | 2 407,296 | 0 | 87,82 | 274,110 |
| UK | POK/2C3A4. | Sej | IIIa og IV; EU-farvande i IIa | 11 004,725 | 8 673,945 | 0 | 78,82 | 1 100,472 |
| UK | POK/56-14 | Sej | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb, XII og XIV | 3 258,975 | 2 640,610 | 0 | 81,03 | 325,897 |
| UK | RNG/5B67- | Skolæst | EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII | 169,640 | 7,942 | 1,469 | 5,55 | 16,964 |
| UK | SOL/07D. | Almindelig tunge | VIId | 394,216 | 342,741 | 0 | 86,94 | 39,422 |
| UK | SOL/07E. | Almindelig tunge | VII e | 804,826 | 737,606 | 0 | 91,65 | 67,220 |
| UK | SOL/24-C. | Almindelig tunge | EU-farvande i II og IV | 939,830 | 510,842 | 0 | 54,35 | 93,983 |
| UK | SOL/7FG. | Almindelig tunge | VIIf og VIIg | 172,304 | 149,215 | 0 | 86,60 | 17,230 |
| UK | WHB/1X14 | Blåhvilling | EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV | 73 710,920 | 66 385,653 | 0 | 90,06 | 7 325,267 |
| UK | WHG/2AC4. | Hvilling | IV; EU-farvande i IIa | 10 578,237 | 8 541,792 | 674,458 | 87,12 | 1 057,824 |
| UK | WHG/56-14 | Hvilling | VI, EU-farvande og internationale farvande i Vb, internationale farvande i XII og XIV | 124,595 | 124,535 | 0 | 99,95 | 0,060 |
| UK | WHG/7X7A-C | Hvilling | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj og VIIk | 2 116,262 | 959,986 | 0 | 45,36 | 211,626 |

Landekode

Bestandskode

Art

Fiskeriområdets navn

Endelig kvote 2017 (1) (ton)

Fangster 2017 (ton)

Fangster under særlige betingelser (2) 2017 (ton)

% af endelig kvote

Overført mængde (ton)

BE

COD/07A.

Torsk

VIIa

5,342

5,117

0

95,82

0,225

BE

COD/07D.

Torsk

VIId

96,435

17,498

0

18,14

9,643

BE

COD/2A3AX4

Torsk

IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat

898,275

696,571

0

77,54

89,827

BE

COD/7XAD34

Torsk

VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

109,865

82,143

0

74,76

10,986

BE

HAD/2AC4.

Kuller

IV; EU-farvande i IIa

234,869

30,338

0

12,92

23,487

BE

HAD/5BC6A.

Kuller

EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa

1,450

0

0

0

0,145

BE

HAD/6B1214

Kuller

EU-farvande og internationale farvande i VIb, XII og XIV

1,082

0

0

0

0,108

BE

HAD/7X7A34

Kuller

VIIb-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

115,625

111,392

0

96,33

4,233

BE

HER/4CXB7D

Sild

IVc, VIId

117,681

13,080

0

11,11

11,768

BE

HKE/2AC4-C

Kulmule

EU-farvande i IIa og IV

53,590

34,950

0

65,22

5,359

BE

HKE/571214

Kulmule

VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

265,795

46,006

0

17,31

26,579

BE

HKE/8ABDE.

Kulmule

VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe

21,965

4,904

0

22,32

2,196

BE

JAX/2A-14

Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster

EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

1,050

0,330

0

31,43

0,105

BE

LEZ/07.

Glashvarrearter

VII

391,423

346,415

14,464

92,20

30,544

BE

LEZ/2AC4-C

Glashvarrearter

EU-farvande i IIa og IV

11,969

0,008

0

0,07

1,197

BE

MAC/2A34.

Makrel

IIIa og IV; EU-farvande i IIa, IIIb, IIIc og underafsnit 22-32

108,807

107,122

0

98,45

1,685

BE

NEP/07

Jomfruhummer

VII

17,571

1,129

0

6,43

1,757

BE

NEP/2AC4-C

Jomfruhummer

EU-farvande i IIa og IV

1 401,445

1 114,359

0

79,51

140,144

BE

NEP/8ABDE.

Jomfruhummer

VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe

5,056

0,175

0

3,46

0,506

BE

PLE/2A3AX4

Rødspætte

IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat

8 409,159

5 319,257

0

63,26

840,916

BE

PLE/7DE

Rødspætte

VIId og VIIe

2 572,927

2 341,557

0

91,01

231,370

BE

POK/2C3A4.

Sej

IIIa og IV; EU-farvande i IIa

15,000

14,988

0

99,92

0,012

BE

SOL/07D.

Almindelig tunge

VIId

890,356

697,391

0

78,33

89,036

BE

SOL/07E.

Almindelig tunge

VII e

56,923

55,552

0

97,60

1,371

BE

SOL/24-C.

Almindelig tunge

EU-farvande i IIa og IV

1 494,452

556,950

0

37,27

149,445

BE

SOL/7FG.

Almindelig tunge

VIIf og VIIg

578,064

553,782

0

95,80

24,282

BE

SOL/8AB.

Almindelig tunge

VIIIa og VIIIb

270,979

267,032

0

98,54

3,947

BE

WHG/2AC4.

Hvilling

IV; EU-farvande i IIa

130,500

71,341

0

54,67

13,050

BE

WHG/7X7A-C

Hvilling

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj og VIIk

417,844

230,902

0

55,26

41,784

DE

BLI/5B67-

Byrkelange

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII

101,445

0

0

0

10,144

DE

BSF/56712-

Sort sabelfisk

EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII og XII

24,000

0

0

0

2,400

DE

COD/03AN.

Torsk

Skagerrak

116,254

73,715

0

63,41

11,625

DE

COD/2A3AX4

Torsk

IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat

2 879,660

604,587

1 725,493

80,92

287,966

DE

GFB/*89-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX (særlig betingelse for GFB/567-)

0,880

0

0

0

0,088

DE

GFB/1234-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i I, II, III og IV

9,000

0,047

0

0,52

0,900

DE

GFB/567-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII

11,000

0

0

0

1,100

DE

GHL/2A-C46

Hellefisk

EU-farvande i IIa og IV; EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI

24,343

0,003

0

0,01

2,434

DE

HAD/*2AC4.

Kuller

IV; EU-farvande i IIa (særlig betingelse for HAD/5BC6A.)

0,500

0

0

0

0,050

DE

HAD/2AC4.

Kuller

IV; EU-farvande i IIa

809,313

166,986

443,878

75,48

80,931

DE

HAD/3A/BCD

Kuller

IIIa, EU-farvande i underafsnit 22-32

124,395

62,536

0

50,27

12,439

DE

HAD/5BC6A.

Kuller

EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa

5,865

0

0

0

0,586

DE

HAD/6B1214

Kuller

EU-farvande og internationale farvande i VIb, XII og XIV

38,473

0

0

0

3,847

DE

HER/*04B.

Sild

IVc, VIId (særlig betingelse for HER/4CXB7D)

414,955

0

0

0

41,495

DE

HER/*04-C.

Sild

EU-farvande i IV (særlig betingelse for HER/03A.)

186,400

169,000

0

90,67

17,400

DE

HER/*25B-F

Sild

II, Vb nord for 62° N (færøske farvande) (særlig betingelse for HER/1/2-)

589,190

556,960

0

94,53

32,230

DE

HER/03A.

Sild

IIIa

338,590

85,030

169,000

75,03

33,859

DE

HER/03A-BC

Sild

IIIa

56,100

0

0

0

5,610

DE

HER/1/2-

Sild

EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i I og II

5 194,190

4 607,368

559,107

99,47

27,715

DE

HER/2A47DX

Sild

IV, VIId og EU-farvande i IIa

65,042

48,541

0

74,63

6,504

DE

HER/3D-R30

Sild

EU-farvande i underafsnit 25-27, 28.2, 29 og 32

3 999,802

3 595,774

0

89,90

399,980

DE

HER/4AB

Sild

EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53° 30′ N

34 950,290

34 667,112

0

99,19

283,178

DE

HER/4CXB7D

Sild

IVc, VIId

9 016,059

9 015,644

0

100

0,415

DE

HER/5B6ANB

Sild

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VIb og VIaN

16,605

0

0

0

1,660

DE

HER/7G-K

Sild

VIIg, VIIh, VIIj og VIIk

307,180

307,015

0

99,95

0,165

DE

HKE/*03A.

Kulmule

IIIa (særlig betingelse for HKE/2AC4-C)

28,420

4,191

0

14,75

2,842

DE

HKE/2AC4-C

Kulmule

EU-farvande i IIa og IV

417,642

234,683

4,191

57,20

41,764

DE

HKE/3A/BCD

Kulmule

IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32

0,063

0,073

0

121,67

0,006

DE

HKE/571214

Kulmule

VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

20,004

7,350

0

36,75

2,000

DE

JAX/*4BC7D

Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster

EU-farvande i IVb, IVc og VIId (særlig betingelse for JAX/2A-14)

362,266

0

0

0

36,227

DE

JAX/2A-14

Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster

EU-farvande i IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

13 567,095

7 118,983

195,870

53,92

1 356,709

DE

LEZ/2AC4-C

Glashvarrearter

EU-farvande i IIa og IV

7,756

0,289

0

3,72

0,776

DE

MAC/*02AN-

Makrel

Norske farvande i IIa (særlig betingelse for MAC/2A34.)

127,000

0

0

0

12,700

DE

MAC/*2AN-

Makrel

Norske farvande i IIa (særlig betingelse for MAC/2CX14-)

2 108,000

0

0

0

210,800

DE

MAC/*4A-EN

Makrel

EU-farvande i IIa; EU-farvande og norske farvande i IVa (særlig betingelse for MAC/2CX14-)

12 851,369

10 120,282

0

78,75

1 285,137

DE

MAC/*FRO1

Makrel

Færøske farvande (særlig betingelse for MAC/2A34.)

129,800

0

0

0

12,980

DE

MAC/*FRO2

Makrel

Færøske farvande (særlig betingelse for MAC/2CX14-)

2 157,000

57,536

0

2,67

215,700

DE

MAC/2CX14-

Makrel

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i IIa, XII og XIV

20 021,076

9 785,932

10 177,818

99,71

57,326

DE

MAC/8C3411

Makrel

VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

993,453

0

993,000

99,95

0,453

DE

NEP/2AC4-C

Jomfruhummer

EU-farvande i IIa og IV

1 216,698

925,197

0

76,04

121,670

DE

NEP/3A/BCD

Jomfruhummer

IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32

16,422

0,695

0

4,23

1,642

DE

OTH/*07D.

Havgalt og hvilling

VIId (særlig betingelse for JAX/*07D)

15,880

0

0

0

1,588

DE

OTH/*2A-14

Havgalt, hvilling og makrel

EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (særlig betingelse for JAX/2A-14)

598,850

195,870

0

32,71

59,885

DE

PLE/03AN.

Rødspætte

Skagerrak

74,400

10,905

0

14,66

7,440

DE

PLE/03AS.

Rødspætte

Kattegat

25,300

0,552

0

2,18

2,530

DE

PLE/2A3AX4

Rødspætte

IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat

7 830,535

2 637,599

17,083

33,90

783,053

DE

PLE/3BCD-C

Rødspætte

EU-farvande i underafsnit 22-32

1 353,930

1 083,836

0

80,05

135,393

DE

POK/2C3A4.

Sej

IIIa og IV; EU-farvande i IIa

10 203,232

7 953,247

0

77,95

1 020,323

DE

POK/56-14

Sej

VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb, XII og XIV

17,500

0,040

0

0,23

1,750

DE

RHG/5B67-

Nordlig skolæst

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII (særlig betingelse for RNG/5B67-)

0,060

0

0

0

0,006

DE

RHG/8X14-

Nordlig skolæst

EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV (særlig betingelse for RNG/8X14-)

0,170

0

0

0

0,017

DE

RNG/*5B67-

Skolæst

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII (særlig betingelse for RNG/8X14-)

1,700

0

0

0

0,170

DE

RNG/*8X14-

Skolæst

EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV (særlig betingelse for RNG/5B67-)

0,600

0

0

0

0,060

DE

RNG/5B67-

Skolæst

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII

6,000

0

0

0

0,600

DE

RNG/8X14-

Skolæst

EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV

17,000

0

0

0

1,700

DE

SOL/24-C.

Almindelig tunge

EU-farvande i II og IV

1 096,606

760,869

0

69,38

109,661

DE

SOL/3A/BCD

Almindelig tunge

IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32

28,085

21,720

0

77,32

2,808

DE

SPR/3BCD-C

Brisling

EU-farvande i underafsnit 22-32

13 793,824

13 592,720

0

98,54

201,104

DE

WHB/*05-F.

Blåhvilling

Færøske farvande (særlig betingelse for WHB/1X14)

9 097,540

9 096,867

0

99,99

0,673

DE

WHB/1X14

Blåhvilling

EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV

50 598,449

36 350,661

9 096,867

89,82

5 059,845

DE

WHG/2AC4.

Hvilling

IV; EU-farvande i IIa

215,969

46,098

42,677

41,11

21,597

DE

WHG/56-14

Hvilling

VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

1,102

0

0

0

0,110

DK

COD/03AN.

Torsk

Skagerrak

4 661,417

3 664,934

0

78,62

466,142

DK

COD/2A3AX4

Torsk

IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat

7 362,970

2 717,950

3 400,624

83,10

736,297

DK

GHL/2A-C46

Hellefisk

EU-farvande i IIa og IV, EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI

17,782

0

0

0

1,778

DK

HAD/2AC4.

Kuller

IV; EU-farvande i IIa

1 395,232

293,436

891,345

84,92

139,523

DK

HAD/3A/BCD

Kuller

IIIa, EU-farvande i underafsnit 22-32

2 001,978

886,262

0

44,27

200,198

DK

HAD/5BC6A.

Kuller

EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa

3,300

1,975

0

59,85

0,330

DK

HER/*04B.

Sild

IVc, VIId (særlig betingelse for HER/4CXB7D)

673,695

0

0

0

67,369

DK

HER/*04-C.

Sild

EU-farvande i IV (særlig betingelse for HER/03A.)

11 603,289

7 517,921

0

64,79

1 160,329

DK

HER/*25B-F

Sild

II, Vb nord for 62° N (færøske farvande) (særlig betingelse for HER/1/2-)

2 524,000

0

0

0

252,400

DK

HER/03A.

Sild

IIIa

15 289,590

3 241,059

7 517,921

70,37

1 528,959

DK

HER/03A-BC

Sild

IIIa

6 232,593

370,759

0

5,95

623,259

DK

HER/1/2-

Sild

EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i I og II

20 929,424

19 037,374

0

90,96

1 892,050

DK

HER/2A47DX

Sild

IV, VIId og EU-farvande i IIa

12 297,888

7 276,975

0

59,17

1 229,789

DK

HER/3D-R30

Sild

EU-farvande i underafsnit 25-27, 28.2, 29 og 32

10 460,541

9 322,713

0

89,12

1 046,054

DK

HER/4AB.

Sild

EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53° 30′ N

100 839,390

92 119,820

3 728,955

95,05

4 990,615

DK

HER/4CXB7D

Sild

IVc, VIId

1 204,804

0

0

0

120,480

DK

HER/5B6ANB

Sild

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VIb og VIaN

0,958

0,250

0

26,04

0,096

DK

HKE/*03A.

Kulmule

IIIa (særlig betingelse for HKE/2AC4-C)

247,280

0

0

0

24,728

DK

HKE/2AC4-C

Kulmule

EU-farvande i IIa og IV

2 511,057

2 022,923

0

80,56

251,106

DK

HKE/3A/BCD

Kulmule

IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32

1 233,390

631,155

0

51,17

123,339

DK

HKE/571214

Kulmule

VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

1,040

0,650

0

62,5

0,104

DK

HKE/8ABDE.

Kulmule

VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe

0,500

0,200

0

40

0,050

DK

JAX/*4BC7D

Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster

EU-farvande i IVb, IVc og VIId (særlig betingelse for JAX/2A-14)

464,305

0

0

0

46,430

DK

JAX/2A-14

Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster

EU-farvande i IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

9 560,397

6 123,941

0

64,06

956,040

DK

LEZ/2AC4-C

Glashvarrearter

EU-farvande i IIa og IV

97,738

47,903

0

49,01

9,774

DK

NEP/2AC4-C

Jomfruhummer

EU-farvande i IIa og IV

1 128,441

539,145

0

47,78

112,844

DK

NEP/3A/BCD

Jomfruhummer

IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32

10 196,324

3 703,523

0

36,32

1 019,632

DK

OTH/*2A-14

Havgalt, hvilling og makrel

EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (særlig betingelse for JAX/2A-14)

287,000

0

0

0

28,700

DK

PLE/03AN.

Rødspætte

Skagerrak

14 762,400

6 836,931

0

46,31

1 476,240

DK

PLE/03AS.

Rødspætte

Kattegat

2 294,900

700,128

0

30,51

229,490

DK

PLE/2A3AX4

Rødspætte

IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat

26 764,044

6 080,942

6 437,121

46,77

2 676,404

DK

PLE/3BCD-C

Rødspætte

EU-farvande i underafsnit 22-32

5 659,700

1 681,646

0

29,71

565,970

DK

POK/2C3A4.

Sej

IIIa og IV; EU-farvande i IIa

6 526,110

5 689,168

0

87,18

652,611

DK

POK/56-14

Sej

VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb, XII og XIV

6,055

5,214

0

86,04

0,605

DK

SOL/24-C.

Almindelig tunge

EU-farvande i II og IV

671,003

432,267

0

64,42

67,100

DK

SOL/3A/BCD

Almindelig tunge

IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32

502,192

426,878

0

85,00

50,219

DK

SPR/3BCD-C

Brisling

EU-farvande i underafsnit 22-32

30 088,206

27 118,464

0

90,13

2 969,742

DK

WHB/*05-F.

Blåhvilling

Færøske farvande (særlig betingelse for WHB/1X14)

5 411,260

0

0

0

541,126

DK

WHB/1X14

Blåhvilling

EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV

67 767,619

60 920,406

7,828

89,91

6 776,762

DK

WHG/2AC4.

Hvilling

IV; EU-farvande i IIa

1 013,100

191,283

62,912

25,09

101,310

EE

BLI/5B67-

Byrkelange

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII

18,800

0

0

0

1,880

EE

HER/03D.RG

Sild

Underafsnit 28.1

14 822,468

13 772,460

0

92,92

1 050,008

EE

HER/3D-R30

Sild

EU-farvande i underafsnit 25-27, 28.2, 29 og 32

24 198,194

21 380,208

0

88,35

2 419,819

EE

SPR/3BCD-C

Brisling

EU-farvande i underafsnit 22-32

29 634,465

26 545,950

0

89,58

2 963,446

ES

ALF/3X14-

Beryxarter

EU-farvande og internationale farvande i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV

78,974

75,154

0

95,17

3,82

ES

ANE/08.

Ansjos

VIII

26 564,931

23 065,576

0

86,83

2 656,493

ES

ANF/8C3411

Havtaske

VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

3 364,445

1 672,291

0

49,70

336,444

ES

BLI/5B67-

Byrkelange

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII

399,977

116,827

0

29,21

39,998

ES

BSF/56712-

Sort sabelfisk

EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII og XII

334,276

237,942

0

71,18

33,428

ES

BSF/8910-

Sort sabelfisk

EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX og X

32,400

31,922

0

98,52

0,478

ES

GFB/*567-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII (særlig betingelse for GFB/89-)

22,960

0

0

0

2,296

ES

GFB/*89-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX (særlig betingelse for GFB/567-)

55,888

0

0

0

5,589

ES

GFB/567-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII

711,896

404,057

0

56,76

71,190

ES

GFB/89-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX

284,415

188,586

0

66,31

28,441

ES

GHL/2A-C46

Hellefisk

EU-farvande i IIa og IV, EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI

70,000

39,198

0

56,00

7,000

ES

HAD/5BC6A.

Kuller

EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa

39,620

28,125

0

70,99

3,962

ES

HER/1/2-

Sild

EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i I og II

34,325

0

0

0

3,432

ES

HKE/*57-14

Kulmule

VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (særlig betingelse for HKE/8ABDE.)

4 354,000

2 396,245

0

55,04

435,400

ES

HKE/*8ABDE

Kulmule

VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (særlig betingelse for HKE/571214)

3 512,300

0

0

0

351,230

ES

HKE/571214

Kulmule

VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

23 181,367

16 938,608

0

73,07

2 318,137

ES

HKE/8ABDE.

Kulmule

VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe

15 484,410

10 674,975

2 396,245

84,42

1 548,441

ES

HKE/8C3411

Kulmule

VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

7 875,670

6 098,486

0

77,43

787,567

ES

JAX/*08C2.

Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster

VIIIc (særlig betingelse for JAX/2A-14)

4 947,675

0

0

0

494,767

ES

JAX/08C.

Hestemakrelarter

VIII c

13 570,801

12 213,721

0

90,00

1 357,080

ES

JAX/09

Hestemakrelarter

IX

24 908,846

18 536,911

211,414

75,27

2 490,885

ES

JAX/2A-14

Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster

EU-farvande i IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

7 955,575

1 407,994

0

17,70

795,557

ES

LEZ/07.

Glashvarrearter

VII

3 745,570

2 834,813

85,350

77,96

374,557

ES

LEZ/56-14

Glashvarrearter

EU-farvande og internationale farvande i Vb; VI; internationale farvande i XII og XIV

710,396

335,759

0

47,26

71,040

ES

LEZ/8ABDE.

Glashvarrearter

VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe

632,454

584,930

0

92,49

47,524

ES

LEZ/8C3411

Glashvarrearter

VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

1 125,080

755,945

0

67,19

112,508

ES

MAC/*08B.

Makrel

VIIIb (særlig betingelse for MAC/8C3411)

3 543,520

278,708

0

7,87

354,352

ES

MAC/2CX14-

Makrel

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i IIa, XII og XIV

528,001

475,200

0

90,00

52,801

ES

MAC/8C3411

Makrel

VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

35 675,072

31 089,466

278,708

87,93

3 567,507

ES

NEP/*07U16

Jomfruhummer

Den funktionelle enhed 16 i ICES-underområde VII (særlig betingelse for NEP/07.)

80,000

57,986

0

72,48

8,000

ES

NEP/07.

Jomfruhummer

VII

1 406,421

15,633

57,986

5,23

140,642

ES

NEP/5BC6.

Jomfruhummer

VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb

349,625

0

0

0

34,962

ES

NEP/8ABDE.

Jomfruhummer

VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe

4,512

0,098

0

2,17

0,451

ES

POK/56-14

Sej

VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb, XII og XIV

162,878

4,064

0

2,50

16,288

ES

RNG/5B67-

Skolæst

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII

256,060

231,169

0

90,28

24,891

ES

RNG/8X14-

Skolæst

EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV

2 822,930

1 113,395

278,398

49,30

282,293

ES

SBR/*678-

Spidstandet blankesten

EU-farvande og internationale farvande i VI, VII og VIII (særlig betingelse for SBR/09-)

10,960

0

0

0

1,096

ES

SBR/09-

Spidstandet blankesten

EU-farvande og internationale farvande i IX

117,222

47,315

0

40,36

11,722

ES

SBR/10-

Spidstandet blankesten

EU-farvande og internationale farvande i X

5,569

0

0

0

0,557

ES

SBR/678-

Spidstandet blankesten

EU-farvande og internationale farvande i VI, VII og VIII

126,498

111,596

0

88,22

12,650

ES

SOL/8AB.

Almindelig tunge

VIIIa og VIIIb

8,524

8,392

0

98,50

0,132

ES

WHB/1X14

Blåhvilling

EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV

25 620,092

17,289

0

0,07

2 562,009

ES

WHB/8C3411

Blåhvilling

VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

46 158,862

26 008,734

0

56,35

4 615,886

ES

WHG/56-14

Hvilling

VI, EU-farvande og internationale farvande i Vb, internationale farvande i XII og XIV

0,311

0

0

0

0,031

FI

HER/30/31.

Sild

Underafsnit 30-31

128 256,875

93 688,775

0

73,05

12 825,687

FI

HER/3D-R30

Sild

EU-farvande i underafsnit 25-27, 28.2, 29 og 32

45 980,260

40 563,987

0

88,22

4 598,026

FR

ALF/3X14-

Beryxarter

EU-farvande og internationale farvande i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV

19,001

10,372

0

54,59

1,900

FR

ANE/08.

Ansjos

VIII

5 596,980

2 404,103

0

42,95

559,698

FR

ANF/8C3411

Havtaske

VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

58,777

7,960

0

13,54

5,878

FR

BLI/5B67-

Byrkelange

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII

8 689,851

1 019,719

0

11,73

868,985

FR

BSF/56712-

Sort sabelfisk

EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII og XII

2 759,444

1 775,157

0

64,33

275,944

FR

BSF/8910-

Sort sabelfisk

EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX og X

29,222

2,371

0

8,11

2,922

FR

COD/07A.

Torsk

VIIa

7,112

0,201

0

2,83

0,711

FR

COD/07D.

Torsk

VIId

1 860,381

91,881

0

4,94

186,038

FR

COD/2A3AX4

Torsk

IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat

1 074,300

406,749

4,790

38,31

107,430

FR

COD/7XAD34

Torsk

VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX og X, EU-farvande i CECAF 34.1.1

2 180,638

1 385,593

0

63,54

218,064

FR

GFB/*567-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII (særlig betingelse for GFB/89-)

1,438

0

0

0

0,144

FR

GFB/*89-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX (særlig betingelse for GFB/567-)

56,158

0

0

0

5,616

FR

GFB/1012-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i X og XII

10,111

0

0

0

1,011

FR

GFB/1234-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i I, II, III og IV

10,111

1,572

0

15,55

1,011

FR

GFB/567-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII

729,014

435,462

0

59,73

72,901

FR

GFB/89-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX

21,856

17,916

0

81,96

2,186

FR

GHL/2A-C46

Hellefisk

EU-farvande i IIa og IV, EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI

474,421

231,937

0

48,89

47,442

FR

HAD/*2AC4.

Kuller

IV; EU-farvande i IIa (særlig betingelse for HAD/5BC6A.)

20,400

0

0

0

2,040

FR

HAD/2AC4.

Kuller

IV; EU-farvande i IIa

831,397

142,736

0,717

17,25

83,140

FR

HAD/5BC6A.

Kuller

EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa

245,418

68,344

0

27,85

24,542

FR

HAD/6B1214

Kuller

EU-farvande og internationale farvande i VIb, XII og XIV

404,108

0

0

0

40,411

FR

HAD/7X7A34

Kuller

VIIb-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

5 345,182

5 029,253

0

94,09

315,929

FR

HER/*04B.

Sild

IVc, VIId (særlig betingelse for HER/4CXB7D)

7 430,050

843,700

0

11,36

743,005

FR

HER/2A47DX

Sild

IV, VIId og EU-farvande i IIa

63,280

0

0

0

6,328

FR

HER/4AB.

Sild

EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53° 30′ N

18 569,499

17 673,505

0

95,17

895,994

FR

HER/4CXB7D

Sild

IVc, VIId

12 363,558

10 283,475

843,700

90,00

1 236,356

FR

HER/5B6ANB

Sild

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VIb og VIaN

6,282

0

0

0

0,628

FR

HER/7G-K.

Sild

VIIg, VIIh, VIIj og VIIk

552,995

0,032

0

0,01

55,299

FR

HKE/*03A.

Kulmule

IIIa (særlig betingelse for HKE/2AC4-C)

54,770

0

0

0

5,477

FR

HKE/*57-14

Kulmule

VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (særlig betingelse for HKE/8ABDE.)

7 890,510

0

0

0

789,051

FR

HKE/*8ABDE

Kulmule

VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (særlig betingelse for HKE/571214)

3 529,720

0

0

0

352,972

FR

HKE/2AC4-C

Kulmule

EU-farvande i IIa og IV

2 736,081

2 458,064

0

89,84

273,608

FR

HKE/571214

Kulmule

VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

31 275,511

24 569,461

0

78,56

3 127,551

FR

HKE/8ABDE.

Kulmule

VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe

33 632,157

17 399,700

0

51,74

3 363,216

FR

HKE/8C3411

Kulmule

VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

721,184

75,251

0

10,43

72,118

FR

JAX/*07D.

Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster

VIId (særlig betingelse for JAX/2A-14)

163,452

122,121

0

74,71

16,345

FR

JAX/*08C2

Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster

VIIIc (særlig betingelse for JAX/2A-14)

1 858,355

0

0

0

185,835

FR

JAX/*4BC7D

Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster

EU-farvande i IVb, IVc og VIId (særlig betingelse for JAX/2A-14)

206,466

0

0

0

20,647

FR

JAX/08C.

Hestemakrelarter

VIII c

235,238

0,814

0

0,35

23,524

FR

JAX/2A-14

Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster

EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

6 665,783

4 422,335

122,121

68,18

666,578

FR

LEZ/*8ABDE.

Glashvarrearter

VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (særlig betingelse for LEZ/07.)

564,550

505,772

0

89,59

56,455

FR

LEZ/07.

Glashvarrearter

VII

5 723,092

3 835,498

505,772

75,86

572,309

FR

LEZ/2AC4-C

Glashvarrearter

EU-farvande i IIa og IV

39,678

38,717

0

97,57

0,961

FR

LEZ/56-14

Glashvarrearter

EU-farvande og internationale farvande i Vb; VI; internationale farvande i XII og XIV

2 769,472

132,612

0

4,79

276,947

FR

LEZ/8ABDE.

Glashvarrearter

VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe

918,786

807,710

0

87,91

91,879

FR

LEZ/8C3411

Glashvarrearter

VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

39,725

0,590

0

1,49

3,972

FR

MAC/*02AN-

Makrel

Norske farvande i IIa (særlig betingelse for MAC/2A34.)

271,000

0

0

0

27,100

FR

MAC/*08B.

Makrel

VIIIb (særlig betingelse for MAC/8C3411)

23,120

0

0

0

2,312

FR

MAC/*2AN-

Makrel

Norske farvande i IIa (særlig betingelse for MAC/2CX14-)

1 404,000

0

0

0

140,400

FR

MAC/*3A4BC

Makrel

IIIa og IVbc og VIIId (særlig betingelse for MAC/2A34.)

2 391,675

0

0

0

239,167

FR

MAC/*4A-EN

Makrel

EU-farvande i IIa; EU-farvande og norske farvande i IVa (særlig betingelse for MAC/2CX14-)

11 536,875

3 788,366

0

32,84

1 153,687

FR

MAC/*8ABD.

Makrel

VIIIa, VIIIb og VIIId (særlig betingelse for MAC/8C3411)

73,548

0

0

0

7,355

FR

MAC/*FRO1

Makrel

Færøske farvande (særlig betingelse for MAC/2A34.)

278,000

0

0

0

27,800

FR

MAC/*FRO2

Makrel

Færøske farvande (særlig betingelse for MAC/2CX14-)

1 438,000

0

0

0

143,800

FR

MAC/2A34.

Makrel

IIIa og IV; EU-farvande i IIa, IIIb, IIIc og underafsnit 22-32

2 379,480

2 141,551

0

90,00

237,948

FR

MAC/2CX14-

Makrel

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i IIa, XII og XIV

22 983,205

16 799,253

3 788,366

89,58

2 298,320

FR

MAC/8C3411

Makrel

VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

280,944

98,378

0

35,02

28,094

FR

NEP/*07U16

Jomfruhummer

Den funktionelle enhed 16 i ICES-underområde VII (særlig betingelse for NEP/07.)

525,560

0

0

0

52,556

FR

NEP/07.

Jomfruhummer

VII

6 688,635

416,602

0

6,23

668,863

FR

NEP/2AC4-C

Jomfruhummer

EU-farvande i IIa og IV

48,397

15,067

0

31,13

4,840

FR

NEP/5BC6.

Jomfruhummer

VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb

147,689

0

0

0

14,769

FR

NEP/8ABDE.

Jomfruhummer

VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe

4 324,883

3 433,404

0

79,39

432,488

FR

OTH/*07D.

Havgalt og hvilling

VIId (særlig betingelse for JAX/*07D)

9,471

0

0

0

0,947

FR

OTH/*08C2

Havgalt og hvilling

VIIIc (særlig betingelse for JAX/2A-14)

93,238

0

0

0

9,324

FR

OTH/*2A-14

Havgalt, hvilling og makrel

EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (særlig betingelse for JAX/2A-14)

1 186,466

0

0

0

118,647

FR

PLE/2A3AX4

Rødspætte

IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat

1 551,142

151,034

0,003

9,74

155,114

FR

PLE/7DE.

Rødspætte

VIId og VIIe

5 846,067

1 640,249

0

28,06

584,607

FR

POK/2C3A4.

Sej

IIIa og IV; EU-farvande i IIa

20 534,739

10 871,729

0

52,94

2 053,474

FR

POK/56-14

Sej

VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb, XII og XIV

6 041,636

4 008,413

0

66,35

604,164

FR

RNG/*5B67-

Skolæst

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII (særlig betingelse for RNG/8X14-)

9,911

0

0

0

0,991

FR

RNG/*8X14-

Skolæst

EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV (særlig betingelse for RNG/5B67-)

288,182

0

0

0

28,818

FR

RNG/5B67-

Skolæst

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII

2 881,820

115,195

3,660

4,12

288,182

FR

RNG/8X14-

Skolæst

EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV

99,110

0

0,071

0,07

9,911

FR

SBR/678-

Spidstandet blankesten

EU-farvande og internationale farvande i VI, VII og VIII

19,483

16,321

0

83,78

1,948

FR

SOL/07D.

Almindelig tunge

VIId

1 805,544

1 177,566

0

65,22

180,554

FR

SOL/07E.

Almindelig tunge

VII e

375,454

198,191

0

52,79

37,545

FR

SOL/24-C.

Almindelig tunge

EU-farvande i II og IV

734,086

392,970

0

53,53

73,409

FR

SOL/7FG.

Almindelig tunge

VIIf og VIIg

59,285

48,742

0

82,21

5,928

FR

SOL/8AB.

Almindelig tunge

VIIIa og VIIIb

3 249,369

2 953,308

0

90,89

296,061

FR

WHB/1X14

Blåhvilling

EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV

13 724,371

13 042,358

60,000

95,47

622,013

FR

WHG/2AC4.

Hvilling

IV; EU-farvande i IIa

2 206,700

952,511

0

43,16

220,670

FR

WHG/56-14

Hvilling

VI, EU-farvande og internationale farvande i Vb, internationale farvande i XII og XIV

28,713

3,365

0

11,72

2,871

FR

WHG/7X7A-C

Hvilling

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj og VIIk

18 264,945

7 633,255

0

41,79

1 826,494

IE

BLI/5B67-

Byrkelange

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII

33,446

0

0

0

3,345

IE

BSF/56712-

Sort sabelfisk

EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII og XII

0,113

0

0

0

0,011

IE

COD/07A.

Torsk

VIIa

80,762

54,348

0

67,30

8,076

IE

COD/7XAD34

Torsk

VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX og X, EU-farvande i CECAF 34.1.1

800,946

641,972

0

80,15

80,095

IE

GFB/567-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII

84,753

6,293

0

7,43

8,475

IE

GHL/2A-C46

Hellefisk

EU-farvande i IIa og IV, EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI

1,281

0

0

0

0,128

IE

HAD/5BC6A.

Kuller

EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa

712,315

640,948

0

89,98

71,231

IE

HAD/6B1214

Kuller

EU-farvande og internationale farvande i VIb, XII og XIV

555,387

500,023

0

90,03

55,364

IE

HAD/7X7A34

Kuller

VIIb-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

1 732,225

1 684,398

0

97,24

47,827

IE

HER/07A/MM

Sild

VIIa

243,112

183,970

0

75,67

24,311

IE

HER/1/2-

Sild

EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i I og II

3 797,347

3 494,648

0

92,03

302,699

IE

HER/4AB.

Sild

EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53° 30′ N

998,839

867,644

0

86,87

99,884

IE

HER/5B6ANB

Sild

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VIb og VIaN

197,868

8,804

0

4,45

19,787

IE

HER/7G-K.

Sild

VIIg, VIIh, VIIj og VIIk

14 287,075

10 016,729

0

70,11

1 428,707

IE

HKE/571214

Kulmule

VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

3 860,854

3 485,014

0

90,27

375,840

IE

JAX/2A-14

Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster

EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

26 542,565

23 920,233

0

90,12

2 622,332

IE

LEZ/07.

Glashvarrearter

VII

2 788,545

2 511,894

0

90,08

276,651

IE

LEZ/56-14

Glashvarrearter

EU-farvande og internationale farvande i Vb; VI; internationale farvande i XII og XIV

794,483

694,169

0

87,37

79,448

IE

MAC/*2AN-

Makrel

Norske farvande i IIa (særlig betingelse for MAC/2CX14-)

7 717,540

0

0

0

771,754

IE

MAC/*4A-EN

Makrel

EU-farvande i IIa; EU-farvande og norske farvande i IVa (særlig betingelse for MAC/2CX14-)

57 276,470

35 957,335

0

62,78

5 727,647

IE

MAC/*FRO2

Makrel

Færøske farvande (særlig betingelse for MAC/2CX14-)

7 796,200

0

0

0

779,620

IE

NEP/*07U16

Jomfruhummer

Den funktionelle enhed 16 i ICES-underområde VII (særlig betingelse for NEP/07.)

2 198,377

1 978,701

0

90,01

219,676

IE

NEP/07.

Jomfruhummer

VII

10 118,508

6 076,547

1 978,701

79,61

1 011,851

IE

NEP/5BC6.

Jomfruhummer

VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb

246,452

122,004

0

49,50

24,645

IE

POK/56-14

Sej

VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb, XII og XIV

376,884

171,148

0

45,41

37,688

IE

RNG/5B67-

Skolæst

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII

171,000

0,474

0

0,28

17,100

IE

RNG/8X14-

Skolæst

EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV

4,550

0

0

0

0,455

IE

SOL/7FG.

Almindelig tunge

VIIf og VIIg

30,322

28,313

0

93,38

2,009

IE

WHB/1X14

Blåhvilling

EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV

49 510,435

44 560,167

0

90,00

4 951,043

IE

WHG/56-14

Hvilling

VI, EU-farvande og internationale farvande i Vb, internationale farvande i XII og XIV

67,164

60,062

0

89,43

6,716

IE

WHG/7X7A-C

Hvilling

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj og VIIk

8 012,821

6 334,887

0

79,06

801,282

LT

HER/3D-R30

Sild

EU-farvande i underafsnit 25-27, 28.2, 29 og 32

6 469,141

4 036,885

0

62,40

646,914

LT

SPR/3BCD-C

Brisling

EU-farvande i underafsnit 22-32

12 695,051

12 480,058

0

98,31

214,993

NL

COD/03AN.

Torsk

Skagerrak

36,610

36,600

0

99,97

0,010

NL

COD/07D.

Torsk

VIId

56,150

19,952

0

35,53

5,615

NL

COD/2A3AX4

Torsk

IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat

799,900

604,729

13,518

77,29

79,990

NL

COD/7XAD34

Torsk

VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX og X, EU-farvande i CECAF 34.1.1

0,163

0,100

0

62,50

0,016

NL

GFB/567-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII

0,054

0

0

0

0,005

NL

GHL/2A-C46

Hellefisk

EU-farvande i IIa og IV, EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI

1,600

0,360

0

22,50

0,160

NL

HAD/2AC4.

Kuller

IV; EU-farvande i IIa

134,951

65,957

6,582

53,75

13,495

NL

HAD/3A/BCD

Kuller

IIIa, EU-farvande i underafsnit 22-32

20,412

20,056

0

98,27

0,356

NL

HAD/7X7A34

Kuller

VIIb-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

12,400

11,590

0

93,47

0,810

NL

HER/1/2-

Sild

EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i I og II

6 262,318

5 464,566

581,641

96,55

216,111

NL

HER/2A47DX

Sild

IV, VIId og EU-farvande i IIa

112,622

15,492

0

13,76

11,262

NL

HER/4AB.

Sild

EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53° 30′ N

56 885,900

56 751,109

0

99,76

134,791

NL

HER/4CXB7D

Sild

IVc, VIId

26 594,672

12 744,372

12 883,22

96,36

967,080

NL

HER/5B6ANB

Sild

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VIb og VIaN

897,902

815,042

0

90,77

82,86

NL

HER/7G-K.

Sild

VIIg, VIIh, VIIj og VIIk

910,542

634,256

0

69,66

91,054

NL

HKE/2AC4-C

Kulmule

EU-farvande i IIa og IV

54,914

47,699

3,11

92,53

4,105

NL

HKE/571214

Kulmule

VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

303,116

124,220

0

40,98

30,312

NL

HKE/8ABDE.

Kulmule

VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe

42,781

0

0

0

4,278

NL

JAX/2A-14

Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster

EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

26 027,115

14 319,321

2 298,337

63,85

2 602,711

NL

LEZ/2AC4-C

Glashvarrearter

EU-farvande i IIa og IV

25,200

3,653

0

14,50

2,520

NL

MAC/2A34.

Makrel

IIIa og IV; EU-farvande i IIa, IIIb, IIIc og underafsnit 22-32

2 740,456

1 382,240

1 064,713

89,29

274,046

NL

MAC/2CX14-

Makrel

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i IIa, XII og XIV

41 027,009

22 347,471

17 131,121

96,23

1 548,417

NL

MAC/8C3411

Makrel

VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

20,210

0

0

0

2,021

NL

NEP/2AC4-C

Jomfruhummer

EU-farvande i IIa og IV

1 649,769

1 475,375

0

89,43

164,977

NL

PLE/03AN.

Rødspætte

Skagerrak

2 817,200

1 478,880

0

52,49

281,72

NL

PLE/07A.

Rødspætte

VIIa

9,949

0

0

0

0,995

NL

PLE/2A3AX4

Rødspætte

IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat

57 584,500

25 447,491

3 471,358

50,22

5 758,450

NL

PLE/7DE.

Rødspætte

VIId og VIIe

89,200

81,951

0

91,87

7,249

NL

POK/2C3A4.

Sej

IIIa og IV; EU-farvande i IIa

209,943

188,634

0

89,85

20,994

NL

SOL/24-C.

Almindelig tunge

EU-farvande i II og IV

12 590,552

9 064,134

0

71,99

1 259,055

NL

SOL/3A/BCD

Almindelig tunge

IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32

37,470

31,212

0

83,30

3,747

NL

WHB/1X14

Blåhvilling

EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV

86 978,356

71 438,151

9 491,707

93,05

6 048,498

NL

WHG/2AC4.

Hvilling

IV; EU-farvande i IIa

841,481

661,446

0,543

78,67

84,148

NL

WHG/7X7A-C

Hvilling

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj og VIIk

682,434

613,475

0

89,90

68,243

PL

HER/3D-R30

Sild

EU-farvande i underafsnit 25-27, 28.2, 29 og 32

50 907,880

39 631,024

0

77,85

5 090,788

PL

PLE/3BCD-C

Rødspætte

EU-farvande i underafsnit 22-32

694,500

293,640

0

42,28

69,450

PL

SPR/3BCD-C

Brisling

EU-farvande i underafsnit 22-32

75 783,185

69 971,317

0

92,33

5 811,868

PT

ANF/8C3411

Havtaske

VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

750,843

679,947

0

90,56

70,896

PT

BSF/8910-

Sort sabelfisk

EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX og X

3 679,338

2 305,232

0

62,65

367,934

PT

GFB/1012-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i X og XII

44,990

17,779

0

39,52

4,499

PT

HER/1/2-

Sild

EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i I og II

4,160

0

0

0

0,416

PT

HKE/8C3411

Kulmule

VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

2 892,411

1 754,359

0

60,65

289,241

PT

JAX/08C.

Hestemakrelarter

VIIIc

1 329,631

1 109,918

0

83,48

132,963

PT

JAX/09

Hestemakrelarter

IX

55 921,246

25 120,174

528,805

45,87

5 592,125

PT

JAX/2A-14

Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster

EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

1,779

0

0

0

0,178

PT

MAC/8C3411

Makrel

VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

6 440,691

4 591,601

0

71,29

644,069

PT

SBR/10-

Spidstandet blankesten

EU-farvande og internationale farvande i X

541,462

517,230

0

95,53

24,232

PT

WHB/8C3411

Blåhvilling

VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

11 013,035

4 337,122

0

39,38

1 101,303

SE

COD/03AN.

Torsk

Skagerrak

821,024

556,518

0

67,78

82,102

SE

COD/2A3AX4

Torsk

IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat

44,510

31,073

1,022

72,11

4,451

SE

HAD/2AC4.

Kuller

IV; EU-farvande i IIa

162,308

12,967

0,022

8,00

16,231

SE

HAD/3A/BCD

Kuller

IIIa, EU-farvande i underafsnit 22-32

236,790

113,745

0

48,04

23,679

SE

HER/03A.

Sild

IIIa

29 881,622

18 731,090

10 155,375

96,67

995,157

SE

HER/03A-BC

Sild

IIIa

1 007,696

805,199

0

79,90

100,770

SE

HER/1/2-

Sild

EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i I og II

1 318,329

766,221

438,740

91,40

113,368

SE

HER/2A47DX

Sild

IV, VIId og EU-farvande i IIa

57,640

34,334

0

59,57

5,764

SE

HER/30/31.

Sild

Underafsnit 30-31

28 790,075

10 475,338

0

36,39

2 879,007

SE

HER/3D-R30

Sild

EU-farvande i underafsnit 25-27, 28.2, 29 og 32

57 125,245

50 587,636

0

88,56

5 712,524

SE

HER/4AB.

Sild

EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53° 30′ N

7 497,641

7 491,728

5,265

99,99

0,648

SE

HKE/3A/BCD

Kulmule

IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32

289,458

53,415

0

18,45

28,946

SE

JAX/2A-14

Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster

EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

193,397

0

0

0

19,340

SE

MAC/2A34.

Makrel

IIIa og IV; EU-farvande i IIa, IIIb, IIIc og underafsnit 22-32

3 930,161

2 903,805

990,771

99,09

35,585

SE

NEP/3A/BCD

Jomfruhummer

IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32

3 647,754

1 421,349

0

38,97

364,775

SE

PLE/03AN.

Rødspætte

Skagerrak

785,100

159,573

0

20,33

78,510

SE

PLE/03AS.

Rødspætte

Kattegat

257,500

95,596

0

37,12

25,750

SE

PLE/3BCD-C

Rødspætte

EU-farvande i underafsnit 22-32

472,806

30,126

0

6,37

47,281

SE

POK/2C3A4.

Sej

IIIa og IV; EU-farvande i IIa

605,268

437,201

0

72,23

60,527

SE

SOL/3A/BCD

Almindelig tunge

IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32

24,780

19,961

0

80,55

2,478

SE

SPR/3BCD-C

Brisling

EU-farvande i underafsnit 22-32

50 861,068

49 834,193

0

97,98

1 026,875

SE

WHB/1X14

Blåhvilling

EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV

219,664

138,524

0

63,06

21,966

SE

WHG/2AC4.

Hvilling

IV; EU-farvande i IIa

13,200

4,533

0

34,34

1,320

UK

ALF/3X14-

Beryxarter

EU-farvande og internationale farvande i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV

9,110

0,432

0

4,74

0,911

UK

BLI/5B67-

Byrkelange

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII

2 229,925

644,724

0

28,91

222,992

UK

BSF/56712-

Sort sabelfisk

EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII og XII

197,387

100,934

0

51,13

19,739

UK

COD/07A.

Torsk

VIIa

55,560

40,950

0

73,70

5,556

UK

COD/07D.

Torsk

VIId

258,679

47,676

0

18,43

25,868

UK

COD/2A3AX4

Torsk

IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat

20 274,178

15 615,494

2 795,552

90,81

1 863,132

UK

COD/7XAD34

Torsk

VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX og X, EU-farvande i CECAF 34.1.1

252,489

184,755

0

73,17

25,249

UK

GFB/567-

Skælbrosme

EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII

896,968

99,720

0

11,12

89,697

UK

GHL/2A-C46

Hellefisk

EU-farvande i IIa og IV, EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI

964,387

147,878

0

15,33

96,439

UK

HAD/2AC4.

Kuller

IV; EU-farvande i IIa

27 924,370

20 374,564

5 101,061

91,23

2 448,745

UK

HAD/5BC6A.

Kuller

EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa

3 348,692

2 463,833

0

73,58

334,869

UK

HAD/6B1214

Kuller

EU-farvande og internationale farvande i VIb, XII og XIV

3 995,058

3 886,098

0

97,27

108,960

UK

HAD/7X7A34

Kuller

VIIb-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1

770,731

689,602

0

89,47

77,073

UK

HER/07A/MM

Sild

VIIa

4 090,526

3 695,960

0

90,35

394,566

UK

HER/1/2-

Sild

EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i I og II

4 560,869

4 421,770

0

96,95

139,099

UK

HER/4AB.

Sild

EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53° 30′ N

68 719,392

66 524,581

1 293,016

98,69

901,795

UK

HER/4CXB7D

Sild

IVc, VIId

4 303,151

2 492,047

1 786,300

99,42

24,804

UK

HER/5B6ANB

Sild

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VIb og VIaN

3 606,810

3 356,220

0

93,05

250,590

UK

HER/7G-K.

Sild

VIIg, VIIh, VIIj og VIIk

380,500

66,632

0

17,51

38,050

UK

HKE/2AC4-C

Kulmule

EU-farvande i IIa og IV

6 797,189

6 129,105

0

90,17

668,084

UK

HKE/571214

Kulmule

VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

8 648,506

6 408,658

8,482

74,20

864,851

UK

JAX/2A-14

Hestemakrelarter og dertil knyttede bifangster

EU-farvande i IIa, IVa; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

3 791,522

912,428

409,000

34,85

379,152

UK

LEZ/07.

Glashvarrearter

VII

3 059,956

2 664,462

0

87,08

305,995

UK

LEZ/2AC4-C

Glashvarrearter

EU-farvande i IIa og IV

2 743,685

1 174,057

0

42,79

274,368

UK

LEZ/56-14

Glashvarrearter

EU-farvande og internationale farvande i Vb; VI; internationale farvande i XII og XIV

1 959,246

754,840

0

38,53

195,925

UK

MAC/2A34.

Makrel

IIIa og IV; EU-farvande i IIa, IIIb, IIIc og underafsnit 22-32

3 991,428

3 588,768

333,952

98,28

68,708

UK

NEP/07.

Jomfruhummer

VII

9 483,155

6 290,627

340,019

69,92

948,315

UK

NEP/2AC4-C

Jomfruhummer

EU-farvande i IIa og IV

16 153,130

11 949,933

0

73,98

1 615,313

UK

NEP/5BC6.

Jomfruhummer

VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb

17 474,623

11 580,543

0

66,27

1 747,462

UK

PLE/2A3AX4

Rødspætte

IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat

32 213,647

13 978,322

983,846

46,45

3 221,365

UK

PLE/7DE.

Rødspætte

VIId og VIIe

2 741,096

2 407,296

0

87,82

274,110

UK

POK/2C3A4.

Sej

IIIa og IV; EU-farvande i IIa

11 004,725

8 673,945

0

78,82

1 100,472

UK

POK/56-14

Sej

VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb, XII og XIV

3 258,975

2 640,610

0

81,03

325,897

UK

RNG/5B67-

Skolæst

EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII

169,640

7,942

1,469

5,55

16,964

UK

SOL/07D.

Almindelig tunge

VIId

394,216

342,741

0

86,94

39,422

UK

SOL/07E.

Almindelig tunge

VII e

804,826

737,606

0

91,65

67,220

UK

SOL/24-C.

Almindelig tunge

EU-farvande i II og IV

939,830

510,842

0

54,35

93,983

UK

SOL/7FG.

Almindelig tunge

VIIf og VIIg

172,304

149,215

0

86,60

17,230

UK

WHB/1X14

Blåhvilling

EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV

73 710,920

66 385,653

0

90,06

7 325,267

UK

WHG/2AC4.

Hvilling

IV; EU-farvande i IIa

10 578,237

8 541,792

674,458

87,12

1 057,824

UK

WHG/56-14

Hvilling

VI, EU-farvande og internationale farvande i Vb, internationale farvande i XII og XIV

124,595

124,535

0

99,95

0,060

UK

WHG/7X7A-C

Hvilling

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj og VIIk

2 116,262

959,986

0

45,36

211,626

---

(1)  Kvoter til rådighed for en medlemsstat i henhold til de relevante forordninger om fiskerimuligheder efter hensyntagen til udveksling af fiskerimuligheder i overensstemmelse med artikel 16, stk. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22), kvoteoverførsler fra 2016 til 2017 i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 (EFT L 115 af 9.5.1996, s. 3), med artikel 5a i Rådets forordning (EU) nr. 1221/2014 (EUT L 330 af 15.11.2014, s. 16) og med artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller omfordeling og nedsættelse af fiskerimuligheder i overensstemmelse med artikel 37 og 105 i forordning (EF) nr. 1224/2009 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1).

(2)  Særlig betingelse fastsat i bilagene til de relevante forordninger om fiskerimuligheder.

---

| 9.10.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 253/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 253/36

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2018/1497

af 8. oktober 2018

om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår fødevarekategori 17 og anvendelsen af fødevaretilsætningsstoffer i kosttilskud

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 af 16. december 2008 om fødevaretilsætningsstoffer (1), særlig artikel 10, stk. 3,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 af 16. december 2008 om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer (2), særlig artikel 7, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 er der fastlagt en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser. |
| --- | --- |

(1)

I bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 er der fastlagt en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser.

| (2) | Kun fødevaretilsætningsstoffer, der er opført på EU-listen i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, kan markedsføres som sådanne og anvendes i fødevarer på de anvendelsesbetingelser, der er fastsat heri. |
| --- | --- |

(2)

Kun fødevaretilsætningsstoffer, der er opført på EU-listen i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, kan markedsføres som sådanne og anvendes i fødevarer på de anvendelsesbetingelser, der er fastsat heri.

| (3) | Denne liste kan opdateres i overensstemmelse med den fælles procedure, jf. artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1331/2008, enten på Kommissionens initiativ eller som følge af en ansøgning. |
| --- | --- |

(3)

Denne liste kan opdateres i overensstemmelse med den fælles procedure, jf. artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1331/2008, enten på Kommissionens initiativ eller som følge af en ansøgning.

| (4) | Fødevaretilsætningsstofferne er opført på EU-listen i overensstemmelse med, hvilke kategorier af fødevarer de kan tilsættes til. Fødevarekategori 17 i listens del D omfatter kosttilskud som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF (3), undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn. Fødevarekategori 17 omfatter tre underkategorier: 17.1, »Kosttilskud i fast form, herunder kapsler og tabletter og lign., dog ikke i form af tyggetabletter«, 17.2, »Kosttilskud i flydende form« og 17.3, »Kosttilskud i form af sirup eller tyggetabletter«. EU-listens del E indeholder de tilsætningsstoffer, der er tilladt i hver af disse underkategorier, og anvendelsesbetingelserne herfor. |
| --- | --- |

(4)

Fødevaretilsætningsstofferne er opført på EU-listen i overensstemmelse med, hvilke kategorier af fødevarer de kan tilsættes til. Fødevarekategori 17 i listens del D omfatter kosttilskud som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF (3), undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn. Fødevarekategori 17 omfatter tre underkategorier: 17.1, »Kosttilskud i fast form, herunder kapsler og tabletter og lign., dog ikke i form af tyggetabletter«, 17.2, »Kosttilskud i flydende form« og 17.3, »Kosttilskud i form af sirup eller tyggetabletter«. EU-listens del E indeholder de tilsætningsstoffer, der er tilladt i hver af disse underkategorier, og anvendelsesbetingelserne herfor.

| (5) | Det fremgik af drøftelserne med medlemsstaterne (i arbejdsgruppen af regeringseksperter om tilsætningsstoffer), at der er forskelle med hensyn til gennemførelsen af bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 om fødevaretilsætningsstoffer, navnlig for så vidt angår underkategori 17.3, »Kosttilskud i form af sirup eller tyggetabletter«. Denne klassificering har ført til misforståelser, og for at undgå sådanne bør kosttilskud i form af sirup og tyggetabletter kategoriseres som kosttilskud i henholdsvis flydende eller fast form. |
| --- | --- |

(5)

Det fremgik af drøftelserne med medlemsstaterne (i arbejdsgruppen af regeringseksperter om tilsætningsstoffer), at der er forskelle med hensyn til gennemførelsen af bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 om fødevaretilsætningsstoffer, navnlig for så vidt angår underkategori 17.3, »Kosttilskud i form af sirup eller tyggetabletter«. Denne klassificering har ført til misforståelser, og for at undgå sådanne bør kosttilskud i form af sirup og tyggetabletter kategoriseres som kosttilskud i henholdsvis flydende eller fast form.

| (6) | Fødevareunderkatagori 17.3 bør derfor udgå, og navnene på fødevareunderkategori 17.1 og 17.2 bør ændres til henholdsvis »Kosttilskud i fast form, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn« og »Kosttilskud i flydende form, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn«. Det vil således være bedre afspejlet, hvilke produkter der er omfattet af/indgår i hver af fødevareunderkategorierne. Som et resultat af at fødevareunderkategori 17.3 udgår, bør angivelser vedrørende tilsætningsstoffer, der var omfattet af denne fødevareunderkategori, overføres til enten fødevareunderkategori 17.1 eller 17.2 for at sikre gennemsigtighed og retssikkerhed for så vidt angår anvendelsen af fødevaretilsætningsstoffer i de pågældende fødevarer. Af klarheds- og håndhævelseshensyn bør navnet på fødevarekategori 17 også ændres til »Kosttilskud som defineret i direktiv 2002/46/EF«. |
| --- | --- |

(6)

Fødevareunderkatagori 17.3 bør derfor udgå, og navnene på fødevareunderkategori 17.1 og 17.2 bør ændres til henholdsvis »Kosttilskud i fast form, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn« og »Kosttilskud i flydende form, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn«. Det vil således være bedre afspejlet, hvilke produkter der er omfattet af/indgår i hver af fødevareunderkategorierne. Som et resultat af at fødevareunderkategori 17.3 udgår, bør angivelser vedrørende tilsætningsstoffer, der var omfattet af denne fødevareunderkategori, overføres til enten fødevareunderkategori 17.1 eller 17.2 for at sikre gennemsigtighed og retssikkerhed for så vidt angår anvendelsen af fødevaretilsætningsstoffer i de pågældende fødevarer. Af klarheds- og håndhævelseshensyn bør navnet på fødevarekategori 17 også ændres til »Kosttilskud som defineret i direktiv 2002/46/EF«.

| (7) | Det fremgik ligeledes af drøftelserne med medlemsstaterne, at det bør præciseres, hvorvidt en eventuel maksimumsværdi/et eventuelt maksimalt anvendelsesniveau for fødevaretilsætningsstofferne i fødevarekatagori 17 gælder for fødevaren, som den markedsføres, eller for det brugsklare produkt. Der bør derfor tilføjes et indledende afsnit vedrørende visse fødevaretilsætningsstoffer, der er tilladt i den pågældende fødevarekategori. Dette er i overensstemmelse med de tidligere angivelser vedrørende de pågældende fødevaretilsætningsstoffer i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/35/EF (4), 94/36/EF (5) og 95/2/EF (6). |
| --- | --- |

(7)

Det fremgik ligeledes af drøftelserne med medlemsstaterne, at det bør præciseres, hvorvidt en eventuel maksimumsværdi/et eventuelt maksimalt anvendelsesniveau for fødevaretilsætningsstofferne i fødevarekatagori 17 gælder for fødevaren, som den markedsføres, eller for det brugsklare produkt. Der bør derfor tilføjes et indledende afsnit vedrørende visse fødevaretilsætningsstoffer, der er tilladt i den pågældende fødevarekategori. Dette er i overensstemmelse med de tidligere angivelser vedrørende de pågældende fødevaretilsætningsstoffer i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/35/EF (4), 94/36/EF (5) og 95/2/EF (6).

| (8) | I henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1331/2008 skal Kommissionen indhente en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«), inden den opdaterer EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, undtagen hvis en sådan opdatering ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Eftersom EU-listen ændres, således at den præciserer anvendelser, der allerede er tilladt, er der tale om en opdatering af denne liste, der ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Det er derfor ikke nødvendigt at indhente en udtalelse fra autoriteten. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1331/2008 skal Kommissionen indhente en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«), inden den opdaterer EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, undtagen hvis en sådan opdatering ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Eftersom EU-listen ændres, således at den præciserer anvendelser, der allerede er tilladt, er der tale om en opdatering af denne liste, der ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Det er derfor ikke nødvendigt at indhente en udtalelse fra autoriteten.

| (9) | Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 bør derfor ændres.

| (10) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. oktober 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  
  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud (EFT L 183 af 12.7.2002, s. 51).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/35/EF af 30. juni 1994 om sødestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 237 af 10.9.1994, s. 3).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/36/EF af 30. juni 1994 om farvestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 237 af 10.9.1994, s. 13).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/2/EF af 20. februar 1995 om andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (EFT L 61 af 18.3.1995, s. 1).

6

---

BILAG

I bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 foretages følgende ændringer:

| 1) | I del D affattes angivelserne vedrørende fødevarekategori 17, »Kosttilskud som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn«, således:






  »17. | Kosttilskud som defineret i direktiv 2002/46/EF |
| --- | --- | --- |
| 17.1 | Kosttilskud i fast form, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn |
| 17.2. | Kosttilskud i flydende form, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn« |

1)

I del D affattes angivelserne vedrørende fødevarekategori 17, »Kosttilskud som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn«, således:

»17.

Kosttilskud som defineret i direktiv 2002/46/EF

17.1

Kosttilskud i fast form, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn

17.2.

Kosttilskud i flydende form, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn«

| 2) | I del E foretages følgende ændringer:






  a) | Angivelsen vedrørende fødevarekategori 17, »Kosttilskud som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn«, affattes således:






  »17. | Kosttilskud som defineret i direktiv 2002/46/EF |
| --- | --- | --- | --- |
| | INDLEDENDE DEL — GÆLDER FOR ALLE UNDERKATEGORIER |
| | De maksimale anvendelsesniveauer for farvestoffer, polyoler, sødestoffer samt E 200-213, E 338-452, E 405, E 416, E 426, E 432-436, E 459, E 468, E 473-475, E 491-495, E 551-553, E 901-904, E 961, E 1201-1204, E 1505 og E 1521 vedrører det brugsklare kosttilskud som tilberedt efter fabrikantens brugsanvisning.
  Fortyndingsfaktoren for kosttilskud, der skal fortyndes eller opløses, skal oplyses sammen med brugsanvisningen.« |

2)

I del E foretages følgende ændringer:

a)

Angivelsen vedrørende fødevarekategori 17, »Kosttilskud som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn«, affattes således:

»17.

Kosttilskud som defineret i direktiv 2002/46/EF

INDLEDENDE DEL — GÆLDER FOR ALLE UNDERKATEGORIER

De maksimale anvendelsesniveauer for farvestoffer, polyoler, sødestoffer samt E 200-213, E 338-452, E 405, E 416, E 426, E 432-436, E 459, E 468, E 473-475, E 491-495, E 551-553, E 901-904, E 961, E 1201-1204, E 1505 og E 1521 vedrører det brugsklare kosttilskud som tilberedt efter fabrikantens brugsanvisning.

Fortyndingsfaktoren for kosttilskud, der skal fortyndes eller opløses, skal oplyses sammen med brugsanvisningen.«

| b) | I angivelsen vedrørende fødevareunderkategori 17.1 foretages følgende ændringer:






  i) | Navnet affattes således:






  »17.1. | Kosttilskud i fast form, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn« |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I angivelsen vedrørende fødevareunderkategori 17.1 foretages følgende ændringer:

i)

Navnet affattes således:

»17.1.

Kosttilskud i fast form, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn«

| ii) | Alle angivelser i underkategorien erstattes af følgende angivelser, der indsættes i nummerorden: | »Gruppe I | Tilsætningsstoffer | | | E 410, E 412, E 415, E 417 og E 425 må ikke anvendes til fremstilling af tørrede kosttilskud, der er bestemt til at rehydreres ved indtagelse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Gruppe II | Farvestoffer tilladt quantum satis | Quantum satis | | Gældende: indtil den 31. juli 2014 |
| | Gruppe II | Farvestoffer tilladt quantum satis | Quantum satis | (69) | Gældende: fra den 1. august 2014 |
| | Gruppe III | Farvestoffer med kombineret maksimalgrænseværdi | 300 | | Gældende: indtil den 31. juli 2014 |
| | Gruppe III | Farvestoffer med kombineret maksimalgrænseværdi | 300 | (69) | Gældende: fra den 1. august 2014 |
| | Gruppe IV | Polyoler | Quantum satis | | |
| | E 104 | Quinolingult | 35 | (61) | Gældende: 1. januar 2014-31. juli 2014 |
| | E 104 | Quinolingult | 35 | (61)(69) | Gældende: fra den 1. august 2014
  Undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 104 | Quinolingult | 10 | (61) | Gældende: 1. januar 2014-31. juli 2014 |
| | E 104 | Quinolingult | 10 | (61)(69) | Gældende: fra den 1. august 2014
  Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 110 | Sunset Yellow FCF (Orange Yellow S) | 10 | (61) | Gældende: 1. januar 2014-31. juli 2014 |
| | E 110 | Sunset Yellow FCF (Orange Yellow S) | 10 | (61)(69) | Gældende: fra den 1. august 2014 |
| | E 124 | Ponceau 4R (cochenillerød A) | 35 | (61) | Gældende: 1. januar 2014-31. juli 2014 |
| | E 124 | Ponceau 4R (cochenillerød A) | 35 | (61)(69) | Gældende: fra den 1. august 2014
  Undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 124 | Ponceau 4R (cochenillerød A) | 10 | (61) | Gældende: 1. januar 2014-31. juli 2014 |
| | E 124 | Ponceau 4R (cochenillerød A) | 10 | (61)(69) | Gældende: fra den 1. august 2014
  Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | 160d | Lycopen | 30 | | |
| | E 200-213 | Sorbinsyre — sorbater; Benzoesyre — benzoater | 1 000 | (1)(2) | Kun til kosttilskud i tør form, som indeholder præparater af vitamin A samt kombinationer af vitamin A og D, undtagen i form af tyggetabletter |
| | E 310-321 | Propylgallat, TBHQ, BHA og BHT | 400 | (1) | |
| | E 338-452 | Phosphorsyre — phosphater — di-, tri- og polyphosphater | Quantum satis | | |
| | E 392 | Ekstrakter af rosmarin | 400 | (46) | |
| | E 405 | Propylenglycolalginat | 1 000 | | |
| | E 416 | Karayagummi | Quantum satis | | |
| | E 426 | Sojabønnehemicellulose | 1 500 | | |
| | E 432-436 | Polysorbater | Quantum satis | | |
| | E 459 | Beta-cyclodextrin | Quantum satis | | Kun til kosttilskud i tabletform, herunder drageret |
| | E 468 | Tværbunden natriumcarboxymethylcellulose | 30 000 | | Undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 473-474 | Saccharoseestere af fedtsyrer — saccharoseestere i blanding med mono- og diglycerider af fedtsyrer | Quantum satis | (1) | |
| | E 475 | Polyglycerolestere af fedtsyrer | Quantum satis | | |
| | E 491-495 | Sorbitanestere | Quantum satis | (1) | |
| | E 551-559 | Siliciumdioxid — silicater | Quantum satis | | Gældende: indtil den 31. januar 2014 |
| | E 551-553 | Siliciumdioxid — silicater | Quantum satis | | Gældende: fra den 1. februar 2014 |
| | E 900 | Dimethylpolysiloxan | 10 | (91) | Kun til kosttilskud i form af brusetabletter |
| | E 901 | Bivoks, hvidt og gult | Quantum satis | | |
| | E 902 | Candelillavoks | Quantum satis | | |
| | E 903 | Carnaubavoks | 200 | | |
| | E 904 | Shellak | Quantum satis | | |
| | E 950 | Acesulfamkalium | 500 | | |
| | E 950 | Acesulfamkalium | 2 000 | | Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 951 | Aspartam | 2 000 | | |
| | E 951 | Aspartam | 5 500 | | Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 952 | Cyclaminsyre og dens Na- og Ca-salte | 500 | (51) | |
| | E 952 | Cyclaminsyre og dens Na- og Ca-salte | 1 250 | (51) | Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 954 | Saccharin og dets Na-, K- og Ca-salte | 500 | (52) | |
| | E 954 | Saccharin og dets Na-, K- og Ca-salte | 1 200 | (52) | Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 955 | Sucralose | 800 | | |
| | E 955 | Sucralose | 2 400 | | Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 957 | Thaumatin | 400 | | Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 959 | Neohesperidindihydrochalcon | 100 | | |
| | E 959 | Neohesperidindihydrochalcon | 400 | | Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 960 | Steviolglycosider | 670 | (60) | |
| | E 960 | Steviolglycosider | 1 800 | (60) | Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 961 | Neotam | 60 | | |
| | E 961 | Neotam | 185 | | Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 961 | Neotam | 2 | | Kun som smagsforstærker, undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 961 | Neotam | 2 | | Kun til vitamin- og/eller mineralbaserede kosttilskud i form af tyggetabletter, som smagsforstærker |
| | E 962 | Aspartam-acesulfamsalt | 500 | (11)a (49) (50) | |
| | E 962 | Aspartam-acesulfamsalt | 2 000 | (11)a (49) (50) | Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 969 | Advantam | 20 | | |
| | E 969 | Advantam | 55 | | Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 1201 | Polyvinylpyrrolidon | Quantum satis | | Kun til kosttilskud i tabletform, herunder drageret |
| | E 1202 | Polyvinylpolypyrrolidon | Quantum satis | | Kun til kosttilskud i tabletform, herunder drageret |
| | E 1203 | Polyvinylalkohol (PVA) | 18 000 | | Kun til kosttilskud i tabletform, herunder drageret |
| | E 1204 | Pullulan | Quantum satis | | Kun til kosttilskud i tabletform, herunder drageret |
| | E 1205 | Basisk methacrylat-copolymer | 100 000 | | Undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 1206 | Neutral methacrylat-copolymer | 200 000 | | Undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 1207 | Anionisk methacrylat-copolymer | 100 000 | | Undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 1208 | Polyvinylpyrrolidonvinylacetat-copolymer | 100 000 | | Undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 1209 | Polyethylenglycol podet på polyvinylalkohol | 100 000 | | Undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter |
| | E 1505 | Triethylcitrat | 3 500 | | Kun til kosttilskud i tabletform, herunder drageret |
| | E 1521 | Polyethylenglycol | 10 000 | | Kun til kosttilskud i tabletform, herunder drageret.« |

ii)

Alle angivelser i underkategorien erstattes af følgende angivelser, der indsættes i nummerorden:

»Gruppe I

Tilsætningsstoffer

E 410, E 412, E 415, E 417 og E 425 må ikke anvendes til fremstilling af tørrede kosttilskud, der er bestemt til at rehydreres ved indtagelse

Gruppe II

Farvestoffer tilladt quantum satis

Quantum satis

Gældende: indtil den 31. juli 2014

Gruppe II

Farvestoffer tilladt quantum satis

Quantum satis

(69)

Gældende: fra den 1. august 2014

Gruppe III

Farvestoffer med kombineret maksimalgrænseværdi

300

Gældende: indtil den 31. juli 2014

Gruppe III

Farvestoffer med kombineret maksimalgrænseværdi

300

(69)

Gældende: fra den 1. august 2014

Gruppe IV

Polyoler

Quantum satis

E 104

Quinolingult

35

(61)

Gældende: 1. januar 2014-31. juli 2014

E 104

Quinolingult

35

(61)(69)

Gældende: fra den 1. august 2014

Undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 104

Quinolingult

10

(61)

Gældende: 1. januar 2014-31. juli 2014

E 104

Quinolingult

10

(61)(69)

Gældende: fra den 1. august 2014

Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 110

Sunset Yellow FCF (Orange Yellow S)

10

(61)

Gældende: 1. januar 2014-31. juli 2014

E 110

Sunset Yellow FCF (Orange Yellow S)

10

(61)(69)

Gældende: fra den 1. august 2014

E 124

Ponceau 4R (cochenillerød A)

35

(61)

Gældende: 1. januar 2014-31. juli 2014

E 124

Ponceau 4R (cochenillerød A)

35

(61)(69)

Gældende: fra den 1. august 2014

Undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 124

Ponceau 4R (cochenillerød A)

10

(61)

Gældende: 1. januar 2014-31. juli 2014

E 124

Ponceau 4R (cochenillerød A)

10

(61)(69)

Gældende: fra den 1. august 2014

Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter

160d

Lycopen

30

E 200-213

Sorbinsyre — sorbater; Benzoesyre — benzoater

1 000

(1)(2)

Kun til kosttilskud i tør form, som indeholder præparater af vitamin A samt kombinationer af vitamin A og D, undtagen i form af tyggetabletter

E 310-321

Propylgallat, TBHQ, BHA og BHT

400

(1)

E 338-452

Phosphorsyre — phosphater — di-, tri- og polyphosphater

Quantum satis

E 392

Ekstrakter af rosmarin

400

(46)

E 405

Propylenglycolalginat

1 000

E 416

Karayagummi

Quantum satis

E 426

Sojabønnehemicellulose

1 500

E 432-436

Polysorbater

Quantum satis

E 459

Beta-cyclodextrin

Quantum satis

Kun til kosttilskud i tabletform, herunder drageret

E 468

Tværbunden natriumcarboxymethylcellulose

30 000

Undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 473-474

Saccharoseestere af fedtsyrer — saccharoseestere i blanding med mono- og diglycerider af fedtsyrer

Quantum satis

(1)

E 475

Polyglycerolestere af fedtsyrer

Quantum satis

E 491-495

Sorbitanestere

Quantum satis

(1)

E 551-559

Siliciumdioxid — silicater

Quantum satis

Gældende: indtil den 31. januar 2014

E 551-553

Siliciumdioxid — silicater

Quantum satis

Gældende: fra den 1. februar 2014

E 900

Dimethylpolysiloxan

10

(91)

Kun til kosttilskud i form af brusetabletter

E 901

Bivoks, hvidt og gult

Quantum satis

E 902

Candelillavoks

Quantum satis

E 903

Carnaubavoks

200

E 904

Shellak

Quantum satis

E 950

Acesulfamkalium

500

E 950

Acesulfamkalium

2 000

Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 951

Aspartam

2 000

E 951

Aspartam

5 500

Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 952

Cyclaminsyre og dens Na- og Ca-salte

500

(51)

E 952

Cyclaminsyre og dens Na- og Ca-salte

1 250

(51)

Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 954

Saccharin og dets Na-, K- og Ca-salte

500

(52)

E 954

Saccharin og dets Na-, K- og Ca-salte

1 200

(52)

Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 955

Sucralose

800

E 955

Sucralose

2 400

Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 957

Thaumatin

400

Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 959

Neohesperidindihydrochalcon

100

E 959

Neohesperidindihydrochalcon

400

Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 960

Steviolglycosider

670

(60)

E 960

Steviolglycosider

1 800

(60)

Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 961

Neotam

60

E 961

Neotam

185

Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 961

Neotam

2

Kun som smagsforstærker, undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 961

Neotam

2

Kun til vitamin- og/eller mineralbaserede kosttilskud i form af tyggetabletter, som smagsforstærker

E 962

Aspartam-acesulfamsalt

500

(11)a (49) (50)

E 962

Aspartam-acesulfamsalt

2 000

(11)a (49) (50)

Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 969

Advantam

20

E 969

Advantam

55

Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 1201

Polyvinylpyrrolidon

Quantum satis

Kun til kosttilskud i tabletform, herunder drageret

E 1202

Polyvinylpolypyrrolidon

Quantum satis

Kun til kosttilskud i tabletform, herunder drageret

E 1203

Polyvinylalkohol (PVA)

18 000

Kun til kosttilskud i tabletform, herunder drageret

E 1204

Pullulan

Quantum satis

Kun til kosttilskud i tabletform, herunder drageret

E 1205

Basisk methacrylat-copolymer

100 000

Undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 1206

Neutral methacrylat-copolymer

200 000

Undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 1207

Anionisk methacrylat-copolymer

100 000

Undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 1208

Polyvinylpyrrolidonvinylacetat-copolymer

100 000

Undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 1209

Polyethylenglycol podet på polyvinylalkohol

100 000

Undtagen til kosttilskud i form af tyggetabletter

E 1505

Triethylcitrat

3 500

Kun til kosttilskud i tabletform, herunder drageret

E 1521

Polyethylenglycol

10 000

Kun til kosttilskud i tabletform, herunder drageret.«

| c) | I angivelsen vedrørende fødevareunderkategori 17.2 foretages følgende ændringer:






  i) | Navnet affattes således:






  »17.2. | Kosttilskud i flydende form, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn« |
| --- | --- | --- | --- |

c)

I angivelsen vedrørende fødevareunderkategori 17.2 foretages følgende ændringer:

i)

Navnet affattes således:

»17.2.

Kosttilskud i flydende form, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn«

| ii) | Alle angivelser i underkategorien erstattes af følgende angivelser, der indsættes i nummerorden: | »Gruppe I | Tilsætningsstoffer | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Gruppe II | Farvestoffer tilladt quantum satis | Quantum satis | | |
| | Gruppe II | Farvestoffer tilladt quantum satis | Quantum satis | | Gældende: indtil den 31. juli 2014 |
| | Gruppe II | Farvestoffer tilladt quantum satis | Quantum satis | (69) | Gældende: fra den 1. august 2014
  Kun til kosttilskud i form af sirup |
| | Gruppe III | Farvestoffer med kombineret maksimalgrænseværdi | 100 | | |
| | Gruppe IV | Polyoler | Quantum satis | | |
| | E 104 | Quinolingult | 10 | (61) | Gældende: 1. januar 2014-31. juli 2014 |
| | E 104 | Quinolingult | 10 | (61)(69) | Gældende: fra den 1. august 2014 |
| | E 110 | Sunset Yellow FCF (Orange Yellow S) | 10 | (61) | Gældende: 1. januar 2014-31. juli 2014 |
| | E 110 | Sunset Yellow FCF (Orange Yellow S) | 10 | (61)(69) | Gældende: fra den 1. august 2014 |
| | E 124 | Ponceau 4R (cochenillerød A) | 10 | (61) | Gældende: 1. januar 2014-31. juli 2014 |
| | E 124 | Ponceau 4R (cochenillerød A) | 10 | (61)(69) | Gældende: fra den 1. august 2014 |
| | E 160d | Lycopen | 30 | | |
| | E 200-213 | Sorbinsyre — sorbater; Benzoesyre — benzoater | 2 000 | (1)(2) | Undtagen til kosttilskud i form af sirup |
| | E 310-321 | Propylgallat, TBHQ, BHA og BHT | 400 | 1) | |
| | E 338-452 | Phosphorsyre — phosphater — di-, tri- og polyphosphater | Quantum satis | | |
| | E 392 | Ekstrakter af rosmarin | 400 | (46) | |
| | E 405 | Propylenglycolalginat | 1 000 | | |
| | E 416 | Karayagummi | Quantum satis | | |
| | E 426 | Sojabønnehemicellulose | 1 500 | | |
| | E 432-436 | Polysorbater | Quantum satis | | |
| | E 473-474 | Saccharoseestere af fedtsyrer — saccharoseestere i blanding med mono- og diglycerider af fedtsyrer | Quantum satis | (1) | |
| | E 475 | Polyglycerolestere af fedtsyrer | Quantum satis | | |
| | E 491-495 | Sorbitanestere | Quantum satis | (1) | |
| | E 551-559 | Siliciumdioxid — silicater | Quantum satis | | Gældende: indtil den 31. januar 2014 |
| | E 551-553 | Siliciumdioxid — silicater | Quantum satis | | Gældende: fra den 1. februar 2014 |
| | E 950 | Acesulfamkalium | 350 | | |
| | E 950 | Acesulfamkalium | 2 000 | | Kun til kosttilskud i form af sirup |
| | E 951 | Aspartam | 600 | | |
| | E 951 | Aspartam | 5 500 | | Kun til kosttilskud i form af sirup |
| | E 952 | Cyclaminsyre og dens Na- og Ca-salte | 400 | (51) | |
| | E 952 | Cyclaminsyre og dens Na- og Ca-salte | 1 250 | (51) | Kun til kosttilskud i form af sirup |
| | E 954 | Saccharin og dets Na-, K- og Ca-salte | 80 | (52) | |
| | E 954 | Saccharin og dets Na-, K- og Ca-salte | 1 200 | (52) | Kun til kosttilskud i form af sirup |
| | E 955 | Sucralose | 240 | | |
| | E 955 | Sucralose | 2 400 | | Kun til kosttilskud i form af sirup |
| | E 957 | Thaumatin | 400 | | Kun til kosttilskud i form af sirup |
| | E 959 | Neohesperidindihydrochalcon | 50 | | |
| | E 959 | Neohesperidindihydrochalcon | 400 | | Kun til kosttilskud i form af sirup |
| | E 960 | Steviolglycosider | 200 | (60) | |
| | E 960 | Steviolglycosider | 1 800 | (60) | Kun til kosttilskud i form af sirup |
| | E 961 | Neotam | 20 | | |
| | E 961 | Neotam | 185 | | Kun til kosttilskud i form af sirup |
| | E 961 | Neotam | 2 | | Kun som smagsforstærker, undtagen til kosttilskud i form af sirup |
| | E 961 | Neotam | 2 | | Kun til vitamin- og/eller mineralbaserede kosttilskud i form af sirup, som smagsforstærker |
| | E 962 | Aspartam-acesulfamsalt | 350 | (11)a (49) (50) | |
| | E 962 | Aspartam-acesulfamsalt | 2 000 | (11)a (49) (50) | Kun til kosttilskud i form af sirup |
| | E 969 | Advantam | 6 | | |
| | E 969 | Advantam | 55 | | Kun til kosttilskud i form af sirup.« |

ii)

Alle angivelser i underkategorien erstattes af følgende angivelser, der indsættes i nummerorden:

»Gruppe I

Tilsætningsstoffer

Gruppe II

Farvestoffer tilladt quantum satis

Quantum satis

Gruppe II

Farvestoffer tilladt quantum satis

Quantum satis

Gældende: indtil den 31. juli 2014

Gruppe II

Farvestoffer tilladt quantum satis

Quantum satis

(69)

Gældende: fra den 1. august 2014

Kun til kosttilskud i form af sirup

Gruppe III

Farvestoffer med kombineret maksimalgrænseværdi

100

Gruppe IV

Polyoler

Quantum satis

E 104

Quinolingult

10

(61)

Gældende: 1. januar 2014-31. juli 2014

E 104

Quinolingult

10

(61)(69)

Gældende: fra den 1. august 2014

E 110

Sunset Yellow FCF (Orange Yellow S)

10

(61)

Gældende: 1. januar 2014-31. juli 2014

E 110

Sunset Yellow FCF (Orange Yellow S)

10

(61)(69)

Gældende: fra den 1. august 2014

E 124

Ponceau 4R (cochenillerød A)

10

(61)

Gældende: 1. januar 2014-31. juli 2014

E 124

Ponceau 4R (cochenillerød A)

10

(61)(69)

Gældende: fra den 1. august 2014

E 160d

Lycopen

30

E 200-213

Sorbinsyre — sorbater; Benzoesyre — benzoater

2 000

(1)(2)

Undtagen til kosttilskud i form af sirup

E 310-321

Propylgallat, TBHQ, BHA og BHT

400

1)

E 338-452

Phosphorsyre — phosphater — di-, tri- og polyphosphater

Quantum satis

E 392

Ekstrakter af rosmarin

400

(46)

E 405

Propylenglycolalginat

1 000

E 416

Karayagummi

Quantum satis

E 426

Sojabønnehemicellulose

1 500

E 432-436

Polysorbater

Quantum satis

E 473-474

Saccharoseestere af fedtsyrer — saccharoseestere i blanding med mono- og diglycerider af fedtsyrer

Quantum satis

(1)

E 475

Polyglycerolestere af fedtsyrer

Quantum satis

E 491-495

Sorbitanestere

Quantum satis

(1)

E 551-559

Siliciumdioxid — silicater

Quantum satis

Gældende: indtil den 31. januar 2014

E 551-553

Siliciumdioxid — silicater

Quantum satis

Gældende: fra den 1. februar 2014

E 950

Acesulfamkalium

350

E 950

Acesulfamkalium

2 000

Kun til kosttilskud i form af sirup

E 951

Aspartam

600

E 951

Aspartam

5 500

Kun til kosttilskud i form af sirup

E 952

Cyclaminsyre og dens Na- og Ca-salte

400

(51)

E 952

Cyclaminsyre og dens Na- og Ca-salte

1 250

(51)

Kun til kosttilskud i form af sirup

E 954

Saccharin og dets Na-, K- og Ca-salte

80

(52)

E 954

Saccharin og dets Na-, K- og Ca-salte

1 200

(52)

Kun til kosttilskud i form af sirup

E 955

Sucralose

240

E 955

Sucralose

2 400

Kun til kosttilskud i form af sirup

E 957

Thaumatin

400

Kun til kosttilskud i form af sirup

E 959

Neohesperidindihydrochalcon

50

E 959

Neohesperidindihydrochalcon

400

Kun til kosttilskud i form af sirup

E 960

Steviolglycosider

200

(60)

E 960

Steviolglycosider

1 800

(60)

Kun til kosttilskud i form af sirup

E 961

Neotam

20

E 961

Neotam

185

Kun til kosttilskud i form af sirup

E 961

Neotam

2

Kun som smagsforstærker, undtagen til kosttilskud i form af sirup

E 961

Neotam

2

Kun til vitamin- og/eller mineralbaserede kosttilskud i form af sirup, som smagsforstærker

E 962

Aspartam-acesulfamsalt

350

(11)a (49) (50)

E 962

Aspartam-acesulfamsalt

2 000

(11)a (49) (50)

Kun til kosttilskud i form af sirup

E 969

Advantam

6

E 969

Advantam

55

Kun til kosttilskud i form af sirup.«

---

AFGØRELSER

| 9.10.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 253/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 253/45

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2018/1498

af 21. december 2017

om statsstøtte og foranstaltningerne SA.38613 (2016/C) (ex 2015/NN) gennemført af Italien for Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria

(meddelt under nummer C(2017) 8391)

(Kun den italienske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og navnlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

under henvisning til opfordringen til interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1) og under henvisning til deres bemærkninger,

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

| (1) | Efter to formelle klager indgivet den 11. og 14. april 2014 af konkurrenter (som ikke ønsker deres identitet afsløret) indledte Kommissionen en indledende undersøgelse vedrørende påståede støtteforanstaltninger til fordel for den italienske stålproducent Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria (»Ilva«). Wirtschaftsvereinigung Stahl (den tyske stålsammenslutning, »WV Stahl«) og Eurofer (European Steel Association) indgav også en formel klage henholdsvis den 10. april 2015 og den 24. juni 2015. Disse klagere blev den 25. juni 2015 støttet af British Steel Association. |
| --- | --- |

(1)

Efter to formelle klager indgivet den 11. og 14. april 2014 af konkurrenter (som ikke ønsker deres identitet afsløret) indledte Kommissionen en indledende undersøgelse vedrørende påståede støtteforanstaltninger til fordel for den italienske stålproducent Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria (»Ilva«). Wirtschaftsvereinigung Stahl (den tyske stålsammenslutning, »WV Stahl«) og Eurofer (European Steel Association) indgav også en formel klage henholdsvis den 10. april 2015 og den 24. juni 2015. Disse klagere blev den 25. juni 2015 støttet af British Steel Association.

| (2) | Ved brev af 20. januar 2016 meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) over for fire støtteforanstaltninger til fordel for Ilva. Ved brev af 13. maj 2016 underrettede Kommissionen Italien om udvidelsen af denne procedure til en femte støtteforanstaltning. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 20. januar 2016 meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) over for fire støtteforanstaltninger til fordel for Ilva. Ved brev af 13. maj 2016 underrettede Kommissionen Italien om udvidelsen af denne procedure til en femte støtteforanstaltning.

| (3) | Kommissionens afgørelse om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (»indledningsafgørelsen«) og Kommissionens afgørelse om at udvide denne procedure til en femte foranstaltning (»afgørelsen om udvidelse«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens afgørelse om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (»indledningsafgørelsen«) og Kommissionens afgørelse om at udvide denne procedure til en femte foranstaltning (»afgørelsen om udvidelse«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningerne.

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (4) | Italien fremsatte bemærkninger til indledningsafgørelsen og afgørelsen om udvidelse ved breve af 3. marts og 26. juli 2016. |
| --- | --- |

(4)

Italien fremsatte bemærkninger til indledningsafgørelsen og afgørelsen om udvidelse ved breve af 3. marts og 26. juli 2016.

| (5) | Kommissionen modtog også bemærkninger fra interesserede parter. Den videresendte disse bemærkninger til Italien, som fik lejlighed til at reagere på dem. Italiens bemærkninger blev modtaget ved brev af 29. juli 2016. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen modtog også bemærkninger fra interesserede parter. Den videresendte disse bemærkninger til Italien, som fik lejlighed til at reagere på dem. Italiens bemærkninger blev modtaget ved brev af 29. juli 2016.

| (6) | Kommissionen anmodede Italien om yderligere oplysninger ved breve af 24. februar 2016, 4. maj 2016, 30. september 2016, 1. februar 2017 og 8. september 2017. Italien svarede på disse anmodninger om oplysninger den 10. marts 2016, 13. maj 2016, 8. november 2016, 10. marts 2017 og 16. oktober 2017. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen anmodede Italien om yderligere oplysninger ved breve af 24. februar 2016, 4. maj 2016, 30. september 2016, 1. februar 2017 og 8. september 2017. Italien svarede på disse anmodninger om oplysninger den 10. marts 2016, 13. maj 2016, 8. november 2016, 10. marts 2017 og 16. oktober 2017.

| (7) | Efter at være blevet underrettet om Italiens beslutning om at udbyde Ilvas aktiver til salg anmodede Kommissionen Italien om at udpege en uafhængig tilsynsadministrator, hvis rolle har været at rapportere til Kommissionen om tilrettelæggelse og gennemførelse af salgsprocessen. Tilsynsadministratoren sendte rapporter til Kommissionen den 15. juni 2016, 3. oktober 2016, 13. og 14. december 2016, 1. februar 2017, 22. februar 2017, 30. juni 2017 og fremsendte sin endelige rapport om salgsprocessen den 20. juli 2017. De italienske myndigheder underrettede også Kommissionen om resultatet af udbudsprocessen ved brev af 7. juni 2017 og fremsendte yderligere oplysninger om salgsprocessen den 24. juli 2017. |
| --- | --- |

(7)

Efter at være blevet underrettet om Italiens beslutning om at udbyde Ilvas aktiver til salg anmodede Kommissionen Italien om at udpege en uafhængig tilsynsadministrator, hvis rolle har været at rapportere til Kommissionen om tilrettelæggelse og gennemførelse af salgsprocessen. Tilsynsadministratoren sendte rapporter til Kommissionen den 15. juni 2016, 3. oktober 2016, 13. og 14. december 2016, 1. februar 2017, 22. februar 2017, 30. juni 2017 og fremsendte sin endelige rapport om salgsprocessen den 20. juli 2017. De italienske myndigheder underrettede også Kommissionen om resultatet af udbudsprocessen ved brev af 7. juni 2017 og fremsendte yderligere oplysninger om salgsprocessen den 24. juli 2017.

2.   BESKRIVELSE

BESKRIVELSE

2.1.   Støttemodtageren

Støttemodtageren

| (8) | Ilva er en af Europas største stålproducenter, som beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og salg af produkter af kulstofstål bl.a. gennem forvaltning af industrielle virksomheder af national strategisk interesse, jf. artikel 1 i lovdekret nr. 207 af 3. december 2012 som ændret ved lov nr. 231 af 24. december 2012 (»lovdekret nr. 207/2012«). Virksomheden har været ejet af Riva-familien siden 1996 og var tidligere under den italienske stats kontrol ved Istituto per la Ricostruzione Industriale (»IRI«). I 2016 beskæftigede Ilva 14 000 personer, heraf ca. 11 000 ved dens primære produktionsanlæg i Taranto (Puglia-regionen). Ilva har også andre produktionsanlæg i Italien og kommercielle anlæg i Frankrig, Tunesien og Grækenland. |
| --- | --- |

(8)

Ilva er en af Europas største stålproducenter, som beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og salg af produkter af kulstofstål bl.a. gennem forvaltning af industrielle virksomheder af national strategisk interesse, jf. artikel 1 i lovdekret nr. 207 af 3. december 2012 som ændret ved lov nr. 231 af 24. december 2012 (»lovdekret nr. 207/2012«). Virksomheden har været ejet af Riva-familien siden 1996 og var tidligere under den italienske stats kontrol ved Istituto per la Ricostruzione Industriale (»IRI«). I 2016 beskæftigede Ilva 14 000 personer, heraf ca. 11 000 ved dens primære produktionsanlæg i Taranto (Puglia-regionen). Ilva har også andre produktionsanlæg i Italien og kommercielle anlæg i Frankrig, Tunesien og Grækenland.

| (9) | Ilva fremstiller produkter af kulstofstål, som er opført på listen over produkter, som definerer stålsektoren som fastsat i bilag IV til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020, litra a)-e) (3). |
| --- | --- |

(9)

Ilva fremstiller produkter af kulstofstål, som er opført på listen over produkter, som definerer stålsektoren som fastsat i bilag IV til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020, litra a)-e) (3).

3

| (10) | Med en årlig produktionskapacitet på [...] (*1) ton tegner Ilvas fabrik i Taranto sig for ca. 9,8 % af EU's samlede kapacitet til produktion af kulstofstål (4). Under de nuværende ekstraordinære administrations- og miljøbegrænsninger har Ilva kørt på [...] af sin nominelle kapacitet (tre ovne i drift ud af fem). Virksomheden producerede 5,8 mio. ton kulstofstål i 2016 (5) svarende til ca. 65 % af den italienske og ca. 7 % af EU's kulstofstålproduktion. Ilva sælger primært i Italien ([...]) og derefter i andre europæiske lande ([...]) og tredjelande ([...]) (6). |
| --- | --- |

(10)

Med en årlig produktionskapacitet på [...] (*1) ton tegner Ilvas fabrik i Taranto sig for ca. 9,8 % af EU's samlede kapacitet til produktion af kulstofstål (4). Under de nuværende ekstraordinære administrations- og miljøbegrænsninger har Ilva kørt på [...] af sin nominelle kapacitet (tre ovne i drift ud af fem). Virksomheden producerede 5,8 mio. ton kulstofstål i 2016 (5) svarende til ca. 65 % af den italienske og ca. 7 % af EU's kulstofstålproduktion. Ilva sælger primært i Italien ([...]) og derefter i andre europæiske lande ([...]) og tredjelande ([...]) (6).

*1

4

5

6

| (11) | Taranto-området, hvor Ilva har sit primære produktionsanlæg, er stærkt forurenet. Prøver har vist kraftig forurening af luft, jord, overfladevand og grundvand såvel på Ilvas fabrik som i de nærliggende beboede områder i byen Taranto med alvorlige følger for menneskers sundhed og miljøet (7). Ilva og virksomhedens hovedaktionærer og tidligere ledelse er blevet tiltalt i Italien for en påstået miljøkatastrofe (8). Ilva er også midtpunktet for en overtrædelsesprocedure, som Kommissionen har indledt mod Italien (9). Efter to åbningsskrivelser (10), sendte Kommissionen den 16. oktober 2014 en begrundet udtalelse (»den begrundede udtalelse«) til Italien for overtrædelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/1/EF (11) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (12), som fastlægger regler for medlemsstaterne i forbindelse med udstedelse af miljøtilladelser til industrianlæg. |
| --- | --- |

(11)

Taranto-området, hvor Ilva har sit primære produktionsanlæg, er stærkt forurenet. Prøver har vist kraftig forurening af luft, jord, overfladevand og grundvand såvel på Ilvas fabrik som i de nærliggende beboede områder i byen Taranto med alvorlige følger for menneskers sundhed og miljøet (7). Ilva og virksomhedens hovedaktionærer og tidligere ledelse er blevet tiltalt i Italien for en påstået miljøkatastrofe (8). Ilva er også midtpunktet for en overtrædelsesprocedure, som Kommissionen har indledt mod Italien (9). Efter to åbningsskrivelser (10), sendte Kommissionen den 16. oktober 2014 en begrundet udtalelse (»den begrundede udtalelse«) til Italien for overtrædelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/1/EF (11) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (12), som fastlægger regler for medlemsstaterne i forbindelse med udstedelse af miljøtilladelser til industrianlæg.

7

8

9

10

11

12

| (12) | Midt i dette miljøproblem måtte Ilvas tidligere ledelse træde tilbage fra selskabets drift og blev i juni 2013 erstattet af en statsudnævnt særlig kommissær (13). Den ekstraordinære kommissærs mandat var at sikre fortsættelsen af den industrielle aktivitet og samtidig bruge virksomhedens ressourcer til at dække omkostningerne til de sundheds- og miljøskader, som var forårsaget af tidligere overtrædelser af Ilvas miljøgodkendelse. I denne forbindelse godkendte ministerrådet den 14. marts 2014 en »miljøplan«, der var beregnet til at forebygge forurening og opgradere fabrikken i overensstemmelse med miljøgodkendelsen (14). I henhold til denne plan var de samlede omkostninger til de investeringer, der var nødvendige for at bringe fabrikken i Taranto i overensstemmelse med kravene i miljøgodkendelsen i 2014, [...] EUR. |
| --- | --- |

(12)

Midt i dette miljøproblem måtte Ilvas tidligere ledelse træde tilbage fra selskabets drift og blev i juni 2013 erstattet af en statsudnævnt særlig kommissær (13). Den ekstraordinære kommissærs mandat var at sikre fortsættelsen af den industrielle aktivitet og samtidig bruge virksomhedens ressourcer til at dække omkostningerne til de sundheds- og miljøskader, som var forårsaget af tidligere overtrædelser af Ilvas miljøgodkendelse. I denne forbindelse godkendte ministerrådet den 14. marts 2014 en »miljøplan«, der var beregnet til at forebygge forurening og opgradere fabrikken i overensstemmelse med miljøgodkendelsen (14). I henhold til denne plan var de samlede omkostninger til de investeringer, der var nødvendige for at bringe fabrikken i Taranto i overensstemmelse med kravene i miljøgodkendelsen i 2014, [...] EUR.

13

14

| (13) | I betragtning af Ilvas tiltagende skrøbelige finansielle situation vedtog den italienske regering den 5. januar 2015 lovdekret nr. 1/2015, hvorved der blev indført en ad hoc-konkursprocedure for Ilva. Denne ad hoc-procedure blev udarbejdet med udgangspunkt i den såkaldte Marzano-lov, en særlig konkurslovgivning om en ekstraordinær administrationsordning for store, kriseramte virksomheder, som har fået overdraget vigtige offentlige tjenester. Som følge deraf erklærede retten i Milano den 30. januar 2015 Ilva konkurs (15). Den samlede gæld lød i henhold til konkurserklæringen på 2,9 mia. EUR. Regeringen udpegede tre ekstraordinære kommissærer til at lede virksomheden. Lovdekret nr. 1/2015 blev ophøjet til lov nr. 20/2015 den 3. marts 2015 med ændringer (16). |
| --- | --- |

(13)

I betragtning af Ilvas tiltagende skrøbelige finansielle situation vedtog den italienske regering den 5. januar 2015 lovdekret nr. 1/2015, hvorved der blev indført en ad hoc-konkursprocedure for Ilva. Denne ad hoc-procedure blev udarbejdet med udgangspunkt i den såkaldte Marzano-lov, en særlig konkurslovgivning om en ekstraordinær administrationsordning for store, kriseramte virksomheder, som har fået overdraget vigtige offentlige tjenester. Som følge deraf erklærede retten i Milano den 30. januar 2015 Ilva konkurs (15). Den samlede gæld lød i henhold til konkurserklæringen på 2,9 mia. EUR. Regeringen udpegede tre ekstraordinære kommissærer til at lede virksomheden. Lovdekret nr. 1/2015 blev ophøjet til lov nr. 20/2015 den 3. marts 2015 med ændringer (16).

15

16

| (14) | Den 4. december 2015 underrettede de italienske myndigheder Kommissionen om vedtagelsen samme dag af lovdekret nr. 191/2015 med titlen »Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva«. Lovdekretet blev ophøjet til lov nr. 13/2016 den 1. februar 2016 med ændringer (17). Artikel 1 i lovdekretet foreskriver salg af Ilvas aktiver gennem en åben og ikkediskriminerende procedure senest den 30. juni 2016 for at sikre, at den tidligere virksomhed ophører. Den 5. januar 2016 offentliggjorde Ilvas ekstraordinære kommissærer en indkaldelse af interessetilkendegivelser i forbindelse med overdragelse af virksomheder, der ejes af Ilva og andre virksomheder i samme koncern. 25 interesserede parter blev accepteret i den foreløbige due diligence-fase, hvorefter der blev dannet købskonsortier med henblik på afgivelse af formelle tilbud inden den 30. juni 2016. Den 30. juni 2016 blev to tilbudsgivere accepteret til den endelige fase af udbudsproceduren: i) et konsortium ledet af den globale stålvirksomhed ArcelorMittal samt den italienske stålproducent Marcegaglia og banken Intesa Sanpaolo som konsortiets medlemmer (»AM-konsortiet«) og ii) det såkaldte AcciaItalia-konsortium (»AcciaItalia-konsortiet«), der bl.a. blev dannet af den italienske stålproducent Arvedi, den indiske stålvirksomhed Jindal Steel, og den statsejede investeringsbank Cassa Depositi e Prestiti (»CDP«). |
| --- | --- |

(14)

Den 4. december 2015 underrettede de italienske myndigheder Kommissionen om vedtagelsen samme dag af lovdekret nr. 191/2015 med titlen »Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva«. Lovdekretet blev ophøjet til lov nr. 13/2016 den 1. februar 2016 med ændringer (17). Artikel 1 i lovdekretet foreskriver salg af Ilvas aktiver gennem en åben og ikkediskriminerende procedure senest den 30. juni 2016 for at sikre, at den tidligere virksomhed ophører. Den 5. januar 2016 offentliggjorde Ilvas ekstraordinære kommissærer en indkaldelse af interessetilkendegivelser i forbindelse med overdragelse af virksomheder, der ejes af Ilva og andre virksomheder i samme koncern. 25 interesserede parter blev accepteret i den foreløbige due diligence-fase, hvorefter der blev dannet købskonsortier med henblik på afgivelse af formelle tilbud inden den 30. juni 2016. Den 30. juni 2016 blev to tilbudsgivere accepteret til den endelige fase af udbudsproceduren: i) et konsortium ledet af den globale stålvirksomhed ArcelorMittal samt den italienske stålproducent Marcegaglia og banken Intesa Sanpaolo som konsortiets medlemmer (»AM-konsortiet«) og ii) det såkaldte AcciaItalia-konsortium (»AcciaItalia-konsortiet«), der bl.a. blev dannet af den italienske stålproducent Arvedi, den indiske stålvirksomhed Jindal Steel, og den statsejede investeringsbank Cassa Depositi e Prestiti (»CDP«).

17

| (15) | Der opstod visse forsinkelser i salgsprocessen. Til sidst anbefalede Ilvas kommissærer den 26. maj 2017 at tildele Ilvas aktiver til AM-konsortiet, som tilbød en pris på 1,8 mia. EUR (18). Denne anbefaling blev fulgt op af ministeren for økonomisk udvikling, som udstedte det endelige afgørelsesdekret til fordel for AM-konsortiet den 5. juni 2017 (19). Transaktionen er endnu ikke afsluttet, men afventer Kommissionens godkendelse. I denne forbindelse meddelte AM-konsortiet den 21. september 2017 transaktionen til Kommissionen, som den 8. november 2017 besluttede at indlede en tilbundsgående undersøgelse (20). |
| --- | --- |

(15)

Der opstod visse forsinkelser i salgsprocessen. Til sidst anbefalede Ilvas kommissærer den 26. maj 2017 at tildele Ilvas aktiver til AM-konsortiet, som tilbød en pris på 1,8 mia. EUR (18). Denne anbefaling blev fulgt op af ministeren for økonomisk udvikling, som udstedte det endelige afgørelsesdekret til fordel for AM-konsortiet den 5. juni 2017 (19). Transaktionen er endnu ikke afsluttet, men afventer Kommissionens godkendelse. I denne forbindelse meddelte AM-konsortiet den 21. september 2017 transaktionen til Kommissionen, som den 8. november 2017 besluttede at indlede en tilbundsgående undersøgelse (20).

18

19

20

2.2.   De vurderede foranstaltninger

De vurderede foranstaltninger

| (16) | De italienske myndigheder har vedtaget og ændret forskellige støtteforanstaltninger til fordel for Ilva. Denne afgørelse vedrører de fem foranstaltninger, der har været genstand for indledningsafgørelsen og afgørelsen om udvidelse:






  a) | foranstaltning 1: overførsel af aktiver, der blev beslaglagt i en straffesag mod Ilvas tidligere ejere |
| --- | --- | --- |

(16)

De italienske myndigheder har vedtaget og ændret forskellige støtteforanstaltninger til fordel for Ilva. Denne afgørelse vedrører de fem foranstaltninger, der har været genstand for indledningsafgørelsen og afgørelsen om udvidelse:

a)

foranstaltning 1: overførsel af aktiver, der blev beslaglagt i en straffesag mod Ilvas tidligere ejere

| b) | foranstaltning 2: lov om lån, der kan kvalificeres som massekrav, anvendt på et privat lån på 250 mio. EUR |
| --- | --- |

b)

foranstaltning 2: lov om lån, der kan kvalificeres som massekrav, anvendt på et privat lån på 250 mio. EUR

| c) | foranstaltning 3: statsgaranti for et lån på 400 mio. EUR |
| --- | --- |

c)

foranstaltning 3: statsgaranti for et lån på 400 mio. EUR

| d) | foranstaltning 4: forligsaftalen med Fintecna |
| --- | --- |

d)

foranstaltning 4: forligsaftalen med Fintecna

| e) | foranstaltning 5: statslån på 300 mio. EUR. |
| --- | --- |

e)

foranstaltning 5: statslån på 300 mio. EUR.

2.2.1.   Foranstaltning 1: overførsel af aktiver, der blev beslaglagt i en straffesag mod Ilvas tidligere ejere

Foranstaltning 1: overførsel af aktiver, der blev beslaglagt i en straffesag mod Ilvas tidligere ejere

| (17) | Nogle medlemmer af Riva-familien, der tidligere har været involveret i ledelsen af Ilva, er blevet tiltalt ved de italienske domstole for forskellige svigrelaterede forbrydelser. I maj 2013 beslaglagde den nationale dommer (sequestro preventivo) [...] EUR i likvide aktiver, der ejes af Riva-familien (»Riva-aktiverne«), indtil straffesagen mod dem indledes. |
| --- | --- |

(17)

Nogle medlemmer af Riva-familien, der tidligere har været involveret i ledelsen af Ilva, er blevet tiltalt ved de italienske domstole for forskellige svigrelaterede forbrydelser. I maj 2013 beslaglagde den nationale dommer (sequestro preventivo) [...] EUR i likvide aktiver, der ejes af Riva-familien (»Riva-aktiverne«), indtil straffesagen mod dem indledes.

| (18) | I henhold til italiensk strafferetlig lovgivning skal beslaglagte aktiver i forbindelse med straffesager overføres til den såkaldte justitsfond (Fondo Unico di Giustizia), en fond under det italienske justitsministerium, der har rollen som »forvalter« (custode ex lege) frem til straffesagens afslutning. Forvaltningen af fonden varetages af Equitalia Giustizia Equitalia S.p.A. (»Equitalia«) (21). Ifølge Equitalias investeringsmandat må likvide aktiver, der besiddes af Fondo Unico di Giustizia kun deponeres på løbende konti, der viser tilstrækkelig soliditet og pålidelighed eller investeres i italienske statsobligationer (22). Under hele retssagen tilhører de beslaglagte beløb fortsat de oprindelige ejere, som dog ikke kan råde over dem. |
| --- | --- |

(18)

I henhold til italiensk strafferetlig lovgivning skal beslaglagte aktiver i forbindelse med straffesager overføres til den såkaldte justitsfond (Fondo Unico di Giustizia), en fond under det italienske justitsministerium, der har rollen som »forvalter« (custode ex lege) frem til straffesagens afslutning. Forvaltningen af fonden varetages af Equitalia Giustizia Equitalia S.p.A. (»Equitalia«) (21). Ifølge Equitalias investeringsmandat må likvide aktiver, der besiddes af Fondo Unico di Giustizia kun deponeres på løbende konti, der viser tilstrækkelig soliditet og pålidelighed eller investeres i italienske statsobligationer (22). Under hele retssagen tilhører de beslaglagte beløb fortsat de oprindelige ejere, som dog ikke kan råde over dem.

21

22

| (19) | For så vidt angår Riva-aktiverne indførtes der med artikel 3, stk. 1, i lovdekret nr. 1/2015 en ad hoc-bestemmelse, hvorved disse aktiver kunne overføres til Ilva, inden straffesagen blev afsluttet (23). I medfør af denne bestemmelse skulle overførslen finde sted på specifikke vilkår og betingelser. Ilva skulle først udstede obligationer svarende til værdien af Riva-aktiverne. Derefter skulle Fondo Unico di Giustizia anvende Riva-aktiverne, som den forvaltede, til at tegne disse obligationer. Som følge heraf ville Ilvas obligationer erstatte Riva-aktiverne i Fondo Unico di Giustizias regnskab som sikkerhed i forbindelse med den verserende straffesag. I samme lovdekret blev det fastsat, at penge modtaget af Ilva efter denne overførsel skulle øremærkes til gennemførelse af miljøplanen. |
| --- | --- |

(19)

For så vidt angår Riva-aktiverne indførtes der med artikel 3, stk. 1, i lovdekret nr. 1/2015 en ad hoc-bestemmelse, hvorved disse aktiver kunne overføres til Ilva, inden straffesagen blev afsluttet (23). I medfør af denne bestemmelse skulle overførslen finde sted på specifikke vilkår og betingelser. Ilva skulle først udstede obligationer svarende til værdien af Riva-aktiverne. Derefter skulle Fondo Unico di Giustizia anvende Riva-aktiverne, som den forvaltede, til at tegne disse obligationer. Som følge heraf ville Ilvas obligationer erstatte Riva-aktiverne i Fondo Unico di Giustizias regnskab som sikkerhed i forbindelse med den verserende straffesag. I samme lovdekret blev det fastsat, at penge modtaget af Ilva efter denne overførsel skulle øremærkes til gennemførelse af miljøplanen.

23

| (20) | Den 11. maj 2015 gav den nationale dommer i en retlig anordning (Decreto di Trasferimento) påbud om at overføre Riva-aktiverne. Men overførslen til Fondo Unico di Giustizia kunne ikke finde sted, fordi Riva-aktiverne blev opbevaret af Riva-familien på bankkonti uden for Italien (24), og de udenlandske domstole med kompetence for disse bankkonti afviste konsekvent at overføre aktiverne til Italien (25). |
| --- | --- |

(20)

Den 11. maj 2015 gav den nationale dommer i en retlig anordning (Decreto di Trasferimento) påbud om at overføre Riva-aktiverne. Men overførslen til Fondo Unico di Giustizia kunne ikke finde sted, fordi Riva-aktiverne blev opbevaret af Riva-familien på bankkonti uden for Italien (24), og de udenlandske domstole med kompetence for disse bankkonti afviste konsekvent at overføre aktiverne til Italien (25).

24

25

| (21) | Der blev fundet en løsning på situationen i december 2016, da Riva-familien og Ilva nåede frem til en forligsaftale, hvorved de berørte medlemmer af Riva-familien gav deres samtykke til at stille de Riva-aktiver, som de havde på deres udenlandske bankkonti, endeligt til rådighed for Ilva i den retlige form som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i lovdekret nr. 1/2015. [...]. Ifølge de italienske myndigheder kunne Ilvas erstatningskrav mod Riva-familien have nået ca. [...] EUR. Ud over de 1,1 mia. EUR, der var genstand for beslaglæggelsen og øremærket ved lov til miljøplanen, accepterede Riva-familien også at stille et yderligere beløb på 145 mio. EUR til rådighed for Ilva med henblik på at støtte virksomhedens drift. Som følge af dette forlig blev Riva-aktiverne returneret til Italien (26) og overført til Fondo Unico di Giustizia, der den 13. og 22. juni 2017 tegnede i alt [...] EUR i Ilvas nyudstedte obligationer. |
| --- | --- |

(21)

Der blev fundet en løsning på situationen i december 2016, da Riva-familien og Ilva nåede frem til en forligsaftale, hvorved de berørte medlemmer af Riva-familien gav deres samtykke til at stille de Riva-aktiver, som de havde på deres udenlandske bankkonti, endeligt til rådighed for Ilva i den retlige form som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i lovdekret nr. 1/2015. [...]. Ifølge de italienske myndigheder kunne Ilvas erstatningskrav mod Riva-familien have nået ca. [...] EUR. Ud over de 1,1 mia. EUR, der var genstand for beslaglæggelsen og øremærket ved lov til miljøplanen, accepterede Riva-familien også at stille et yderligere beløb på 145 mio. EUR til rådighed for Ilva med henblik på at støtte virksomhedens drift. Som følge af dette forlig blev Riva-aktiverne returneret til Italien (26) og overført til Fondo Unico di Giustizia, der den 13. og 22. juni 2017 tegnede i alt [...] EUR i Ilvas nyudstedte obligationer.

26

2.2.2.   Foranstaltning 2: loven om lån kvalificeret som massekrav

Foranstaltning 2: loven om lån kvalificeret som massekrav

| (22) | Ifølge medierne havde Ilva i maj 2014 problemer med at betale lønninger og leverandører (27). Medierne berettede om, at bankerne var tilbageholdende med at yde et overgangslån til at dække virksomhedens likviditetsbehov (28). Ligeledes var de italienske myndigheder i 2014 (navnlig via ministeriet for økonomisk udvikling og de regionale myndigheder i Puglia) tilsyneladende fuldt involveret i møder og drøftelser med de finansielle institutioner om ydelse af sådanne lån (29). |
| --- | --- |

(22)

Ifølge medierne havde Ilva i maj 2014 problemer med at betale lønninger og leverandører (27). Medierne berettede om, at bankerne var tilbageholdende med at yde et overgangslån til at dække virksomhedens likviditetsbehov (28). Ligeledes var de italienske myndigheder i 2014 (navnlig via ministeriet for økonomisk udvikling og de regionale myndigheder i Puglia) tilsyneladende fuldt involveret i møder og drøftelser med de finansielle institutioner om ydelse af sådanne lån (29).

27

28

29

| (23) | Den 11. august 2014 ændrede Italien artikel 12, stk. 5, i lovdekret nr. 101/2013, hvorved lån til virksomheder af national strategisk interesse, der er sat under ekstraordinær administration med henblik på gennemførelse af miljø- og sundhedsmæssige afhjælpningsplaner, undtagelsesvis er kvalificeret som massekrav (30). Lån, der er kvalificeret som massekrav, prioriteres i konkursboet for en insolvent virksomhed med forrang for andre lån og fordringer fra virksomhedens kreditorer. Ilvas situation svarede til den definition, der er fastsat i loven, og lån til Ilva kunne fremover kvalificeres som massekrav (31). |
| --- | --- |

(23)

Den 11. august 2014 ændrede Italien artikel 12, stk. 5, i lovdekret nr. 101/2013, hvorved lån til virksomheder af national strategisk interesse, der er sat under ekstraordinær administration med henblik på gennemførelse af miljø- og sundhedsmæssige afhjælpningsplaner, undtagelsesvis er kvalificeret som massekrav (30). Lån, der er kvalificeret som massekrav, prioriteres i konkursboet for en insolvent virksomhed med forrang for andre lån og fordringer fra virksomhedens kreditorer. Ilvas situation svarede til den definition, der er fastsat i loven, og lån til Ilva kunne fremover kvalificeres som massekrav (31).

30

31

| (24) | En måned efter denne ændring af loven aftalte tre private banker den 11. september 2014 at yde et lån på 250 mio. EUR til Ilva (32). Ved lånets forfald den 28. februar 2015 tilbagebetalte Ilva ikke lånet. |
| --- | --- |

(24)

En måned efter denne ændring af loven aftalte tre private banker den 11. september 2014 at yde et lån på 250 mio. EUR til Ilva (32). Ved lånets forfald den 28. februar 2015 tilbagebetalte Ilva ikke lånet.

32

2.2.3.   Foranstaltning 3: statsgaranti for et lån på 400 mio. EUR

Foranstaltning 3: statsgaranti for et lån på 400 mio. EUR

| (25) | Artikel 3, stk. 1b, i lovdekret nr. 1/2015 gjorde det muligt for Ilva at forhandle med de interesserede banker om et lån på 400 mio. EUR klassificeret som massekrav og understøttet af en statsgaranti. Lånet skulle anvendes til gennemførelse af Ilvas miljøplan (33). |
| --- | --- |

(25)

Artikel 3, stk. 1b, i lovdekret nr. 1/2015 gjorde det muligt for Ilva at forhandle med de interesserede banker om et lån på 400 mio. EUR klassificeret som massekrav og understøttet af en statsgaranti. Lånet skulle anvendes til gennemførelse af Ilvas miljøplan (33).

33

| (26) | Ved hjælp af et dekret udstedte økonomi- og finansministeren den 30. april 2015 statsgarantien med en præmie på 3,12 % pr. år. |
| --- | --- |

(26)

Ved hjælp af et dekret udstedte økonomi- og finansministeren den 30. april 2015 statsgarantien med en præmie på 3,12 % pr. år.

| (27) | Efter udstedelsen af statsgarantien aftalte tre finansielle institutter den 27. maj 2015 at yde et lån på 400 mio. EUR til Ilva fordelt som følger: 330 mio. EUR fra CDP, 50 mio. EUR fra Intesa Sanpaolo og 20 mio. EUR fra Banco Popolare. Intesa Sanpaolo og Banco Popolare er de samme to private banker, som var involveret i foranstaltning 2. |
| --- | --- |

(27)

Efter udstedelsen af statsgarantien aftalte tre finansielle institutter den 27. maj 2015 at yde et lån på 400 mio. EUR til Ilva fordelt som følger: 330 mio. EUR fra CDP, 50 mio. EUR fra Intesa Sanpaolo og 20 mio. EUR fra Banco Popolare. Intesa Sanpaolo og Banco Popolare er de samme to private banker, som var involveret i foranstaltning 2.

| (28) | Lånet på 400 mio. EUR blev udbetalt i fire på hinanden følgende rater på 100 mio. EUR henholdsvis den 10. juni, den 9. oktober, den 10. december og den 28. december 2015. Lånet forrentes årligt med en sats baseret på 6-måneders Euribor + [...], der betales halvårligt, og skal være tilbagebetalt [...] efter udbetaling med en indledende [...] henstandsperiode. |
| --- | --- |

(28)

Lånet på 400 mio. EUR blev udbetalt i fire på hinanden følgende rater på 100 mio. EUR henholdsvis den 10. juni, den 9. oktober, den 10. december og den 28. december 2015. Lånet forrentes årligt med en sats baseret på 6-måneders Euribor + [...], der betales halvårligt, og skal være tilbagebetalt [...] efter udbetaling med en indledende [...] henstandsperiode.

2.2.4.   Foranstaltning 4: forligsaftalen med Fintecna

Foranstaltning 4: forligsaftalen med Fintecna

| (29) | Under Ilvas privatisering i 1995 accepterede det statsejede IRI i henhold til artikel 17.7 i privatiseringsaftalen at garantere fremtidige fordringer vedrørende miljøskader, der opstod før privatiseringen, på op til [...] LIT plus renter (dvs. dengang ca. [...] EUR og [...] EUR, eksklusive renter, eller [...] EUR, inklusive renter, den 31. december 2014). Af privatiseringsaftalen fremgik den endelige frist for kvantificeringen af disse miljøskader den 31. december 1996. Den 16. april 1996 indledte IRI en voldgiftsprocedure om salgsprisen. Denne procedure blev afsluttet i 2000 uden at bilægge striden om miljøansvar. Den 6. maj 1996 indledte Ilva en parallel voldgiftsprocedure om miljøansvar, som imidlertid ikke blev afsluttet. |
| --- | --- |

(29)

Under Ilvas privatisering i 1995 accepterede det statsejede IRI i henhold til artikel 17.7 i privatiseringsaftalen at garantere fremtidige fordringer vedrørende miljøskader, der opstod før privatiseringen, på op til [...] LIT plus renter (dvs. dengang ca. [...] EUR og [...] EUR, eksklusive renter, eller [...] EUR, inklusive renter, den 31. december 2014). Af privatiseringsaftalen fremgik den endelige frist for kvantificeringen af disse miljøskader den 31. december 1996. Den 16. april 1996 indledte IRI en voldgiftsprocedure om salgsprisen. Denne procedure blev afsluttet i 2000 uden at bilægge striden om miljøansvar. Den 6. maj 1996 indledte Ilva en parallel voldgiftsprocedure om miljøansvar, som imidlertid ikke blev afsluttet.

| (30) | I 2002 blev det statsejede Fintecna IRI's retlige efterfølger. Siden 2012 har Fintecna været 100 % ejet af CDP, der er 100 % ejet af staten. Fintecnas årsregnskaber og aktivforvaltning kontrolleres af en dommer udpeget af den italienske revisionsret, som deltager i møderne i ledelses- og tilsynsorganerne i henhold til artikel 7 og 12 i lov nr. 259/1958. |
| --- | --- |

(30)

I 2002 blev det statsejede Fintecna IRI's retlige efterfølger. Siden 2012 har Fintecna været 100 % ejet af CDP, der er 100 % ejet af staten. Fintecnas årsregnskaber og aktivforvaltning kontrolleres af en dommer udpeget af den italienske revisionsret, som deltager i møderne i ledelses- og tilsynsorganerne i henhold til artikel 7 og 12 i lov nr. 259/1958.

| (31) | I forbindelse med overgangen fra IRI til Fintecna i 2002 besluttede den tidligere ledelse i IRI at afsætte et beløb på [...] EUR som et skøn over de miljømæssige skader efter Ilva. |
| --- | --- |

(31)

I forbindelse med overgangen fra IRI til Fintecna i 2002 besluttede den tidligere ledelse i IRI at afsætte et beløb på [...] EUR som et skøn over de miljømæssige skader efter Ilva.

| (32) | Den 12. juni 2008 underskrev Ilva og Fintecna referatet af et møde (verbale di incontro), hvori de aftalte, at de væsentligste udestående miljøspørgsmål vedrørte fabrikken i Taranto. I den forbindelse aftalte parterne, at de ville fordele omkostningerne mellem sig, når disse omkostninger var blevet fastlagt. I mellemtiden planlagde miljøministeriet gennem et aftaleudkast af 3. december 2008 sammen med andre offentlige enheder et forlig på grundlag af et skøn af omkostningerne til rensning af grundvand og miljøskader. Kvantificeringen udelukkede udtrykkeligt skader for tredjemand som følge af luftforurening. |
| --- | --- |

(32)

Den 12. juni 2008 underskrev Ilva og Fintecna referatet af et møde (verbale di incontro), hvori de aftalte, at de væsentligste udestående miljøspørgsmål vedrørte fabrikken i Taranto. I den forbindelse aftalte parterne, at de ville fordele omkostningerne mellem sig, når disse omkostninger var blevet fastlagt. I mellemtiden planlagde miljøministeriet gennem et aftaleudkast af 3. december 2008 sammen med andre offentlige enheder et forlig på grundlag af et skøn af omkostningerne til rensning af grundvand og miljøskader. Kvantificeringen udelukkede udtrykkeligt skader for tredjemand som følge af luftforurening.

| (33) | Ilva sendte flere meddelelser til Fintecna, senest den 2. maj 2011 og den 10. juni 2013. Fintecna anfægtede ethvert ansvar, navnlig vedrørende erstatning til tredjeparter i forbindelse med luftforurening. |
| --- | --- |

(33)

Ilva sendte flere meddelelser til Fintecna, senest den 2. maj 2011 og den 10. juni 2013. Fintecna anfægtede ethvert ansvar, navnlig vedrørende erstatning til tredjeparter i forbindelse med luftforurening.

| (34) | Under udarbejdelsen af årsregnskabet for 2011 anslog Fintecnas kompetente tjenestegrene erstatningen til Ilva til [...] EUR, justeret til [...] EUR i 2014. |
| --- | --- |

(34)

Under udarbejdelsen af årsregnskabet for 2011 anslog Fintecnas kompetente tjenestegrene erstatningen til Ilva til [...] EUR, justeret til [...] EUR i 2014.

| (35) | Den 19. december 2013 vedtog miljøministeriet en ministeriel retsakt (provvedimento) mod Fintecna med et påbud om at bortskaffe affald på Ilvas adresse. Den ministerielle retsakt blev anfægtet ved den regionale forvaltningsdomstol (Tribunale Amministrativo Regionale) i Puglia. Den ministerielle retsakt blev annulleret af processuelle grunde den 14. november 2014. Retten fastslog imidlertid, at den forurenende aktivitet lå før 1995 og derfor var Fintecnas ansvar. |
| --- | --- |

(35)

Den 19. december 2013 vedtog miljøministeriet en ministeriel retsakt (provvedimento) mod Fintecna med et påbud om at bortskaffe affald på Ilvas adresse. Den ministerielle retsakt blev anfægtet ved den regionale forvaltningsdomstol (Tribunale Amministrativo Regionale) i Puglia. Den ministerielle retsakt blev annulleret af processuelle grunde den 14. november 2014. Retten fastslog imidlertid, at den forurenende aktivitet lå før 1995 og derfor var Fintecnas ansvar.

| (36) | I henhold til artikel 3, stk. 5, i lovdekret nr. 1/2015 godkendte Ilvas ekstraordinære kommissær at bilægge tvisten med Fintecna vedrørende skader på miljøet, jf. artikel 17.7 i privatiseringsaftalen fra 1995, senest 60 dage efter ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 1/2015. I samme artikel fastsættes forligsbeløbet til 156 mio. EUR, og det anføres, at en sådan løsning bør være endelig (34). |
| --- | --- |

(36)

I henhold til artikel 3, stk. 5, i lovdekret nr. 1/2015 godkendte Ilvas ekstraordinære kommissær at bilægge tvisten med Fintecna vedrørende skader på miljøet, jf. artikel 17.7 i privatiseringsaftalen fra 1995, senest 60 dage efter ikrafttrædelsen af lovdekret nr. 1/2015. I samme artikel fastsættes forligsbeløbet til 156 mio. EUR, og det anføres, at en sådan løsning bør være endelig (34).

34

| (37) | Den 12. januar 2015 engagerede Fintecna en uafhængig juridisk konsulent, som skulle bistå i forbindelse med indgåelsen af forliget med Ilva. Denne ekspert afgav sin juridiske udtalelse den 3. marts 2015, hvori han bekræftede, at bilæggelsen af tvisten mod betaling af 156 mio. EUR var inden for det maksimumbeløb, der er fastsat i privatiseringsaftalen, og også lavere end Fintecnas egne skøn. |
| --- | --- |

(37)

Den 12. januar 2015 engagerede Fintecna en uafhængig juridisk konsulent, som skulle bistå i forbindelse med indgåelsen af forliget med Ilva. Denne ekspert afgav sin juridiske udtalelse den 3. marts 2015, hvori han bekræftede, at bilæggelsen af tvisten mod betaling af 156 mio. EUR var inden for det maksimumbeløb, der er fastsat i privatiseringsaftalen, og også lavere end Fintecnas egne skøn.

| (38) | Fintecna anmodede om en udtalelse fra en anden konsulent om i) eventuelle tidligere allerede foretagne betalinger til Ilva i forbindelse med den tidligere voldgift, og ii) startdatoen for beregningen af renter af det garanterede beløb. Denne udtalelse blev udsendt den 16. februar 2015. Af udtalelsen fremgår det, at Fintecna ikke har foretaget nogen betalinger til Ilva i forbindelse med tidligere voldgiftsprocedurer vedrørende anvendelsen af artikel 17.7 i privatiseringsaftalen, og ii) renter bør betales fra 1996. |
| --- | --- |

(38)

Fintecna anmodede om en udtalelse fra en anden konsulent om i) eventuelle tidligere allerede foretagne betalinger til Ilva i forbindelse med den tidligere voldgift, og ii) startdatoen for beregningen af renter af det garanterede beløb. Denne udtalelse blev udsendt den 16. februar 2015. Af udtalelsen fremgår det, at Fintecna ikke har foretaget nogen betalinger til Ilva i forbindelse med tidligere voldgiftsprocedurer vedrørende anvendelsen af artikel 17.7 i privatiseringsaftalen, og ii) renter bør betales fra 1996.

| (39) | Efter ophøjelsen af lovdekret nr. 1/2015 til lov den 4. marts 2015 besluttede Fintecnas bestyrelse at bilægge tvisten under hensyntagen til de juridiske udtalelser fra de to konsulenter. Bestyrelsen understregede den endelige karakter af aftalen, også over for tredjeparter (f.eks. i forhold til Ilvas kreditorer i tilfælde af konkurs og andre potentielle miljømæssige krav over for Fintecna), og den omstændighed, at den maksimale eksponering som følge af privatiseringsaftalen ville svare til [...] EUR, ekskl. renter, eller [...] EUR inkl. renter. Bestyrelsen henviste i sin beslutning til den positive udtalelse fra Fintecnas aktionær CDP i overensstemmelse med punkt 8.3.2 i regulativet om udøvelse af den kontrollerende virksomhed i CDP-koncernen (Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP). |
| --- | --- |

(39)

Efter ophøjelsen af lovdekret nr. 1/2015 til lov den 4. marts 2015 besluttede Fintecnas bestyrelse at bilægge tvisten under hensyntagen til de juridiske udtalelser fra de to konsulenter. Bestyrelsen understregede den endelige karakter af aftalen, også over for tredjeparter (f.eks. i forhold til Ilvas kreditorer i tilfælde af konkurs og andre potentielle miljømæssige krav over for Fintecna), og den omstændighed, at den maksimale eksponering som følge af privatiseringsaftalen ville svare til [...] EUR, ekskl. renter, eller [...] EUR inkl. renter. Bestyrelsen henviste i sin beslutning til den positive udtalelse fra Fintecnas aktionær CDP i overensstemmelse med punkt 8.3.2 i regulativet om udøvelse af den kontrollerende virksomhed i CDP-koncernen (Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP).

| (40) | Fintecna bilagde derfor tvisten med Ilva den 5. marts 2015. Den 6. marts 2015 blev der overført 156 mio. EUR til Ilva. |
| --- | --- |

(40)

Fintecna bilagde derfor tvisten med Ilva den 5. marts 2015. Den 6. marts 2015 blev der overført 156 mio. EUR til Ilva.

| (41) | Ifølge den fælles pressemeddelelse udsendt af CDP og Fintecna den 11. marts 2015 skete transaktionen »til gennemførelse af artikel 3, stk. 5, i lovdekret nr. 1 af 5. januar 2015, som ophøjet til lov med ændringer ved lov nr. 20 af 4. marts 2015 (Ilva-dekretet)« (35). |
| --- | --- |

(41)

Ifølge den fælles pressemeddelelse udsendt af CDP og Fintecna den 11. marts 2015 skete transaktionen »til gennemførelse af artikel 3, stk. 5, i lovdekret nr. 1 af 5. januar 2015, som ophøjet til lov med ændringer ved lov nr. 20 af 4. marts 2015 (Ilva-dekretet)« (35).

35

2.2.5.   Foranstaltning 5: statslån på 300 mio. EUR

Foranstaltning 5: statslån på 300 mio. EUR

| (42) | Som forklaret i betragtning 14 underrettede de italienske myndigheder den 4. december 2015 Kommissionen om vedtagelsen samme dag af lovdekret nr. 191/2015. Ud over bestemmelserne vedrørende salget af Ilvas aktiver blev staten med dette lovdekret i artikel 1, stk. 3, bemyndiget til at yde et lån på 300 mio. EUR til Ilva ved hjælp af et ministerielt dekret til en årlig rente på Euribor 6 mdr. + 300 basispoint med henblik på at støtte Ilvas akutte likviditetsbehov. I henhold til lovdekretet skulle lånet tilbagebetales af erhververen af Ilvas aktiver 60 dage efter erklæringen fra den kompetente nationale domstol om indstillingen af Ilvas aktiviteter i henhold til artikel 73 i lovdekret nr. 270/99 efter den endelige afhændelse af virksomhedens aktiver. |
| --- | --- |

(42)

Som forklaret i betragtning 14 underrettede de italienske myndigheder den 4. december 2015 Kommissionen om vedtagelsen samme dag af lovdekret nr. 191/2015. Ud over bestemmelserne vedrørende salget af Ilvas aktiver blev staten med dette lovdekret i artikel 1, stk. 3, bemyndiget til at yde et lån på 300 mio. EUR til Ilva ved hjælp af et ministerielt dekret til en årlig rente på Euribor 6 mdr. + 300 basispoint med henblik på at støtte Ilvas akutte likviditetsbehov. I henhold til lovdekretet skulle lånet tilbagebetales af erhververen af Ilvas aktiver 60 dage efter erklæringen fra den kompetente nationale domstol om indstillingen af Ilvas aktiviteter i henhold til artikel 73 i lovdekret nr. 270/99 efter den endelige afhændelse af virksomhedens aktiver.

| (43) | Det ministerielle dekret om ydelse af lånet til Ilva blev vedtaget den 15. december 2015, og beløbet blev udbetalt den 23. december 2015. Det ministerielle dekret præciserede, at lånet blev ydet til den ekstraordinære administration af Ilva. |
| --- | --- |

(43)

Det ministerielle dekret om ydelse af lånet til Ilva blev vedtaget den 15. december 2015, og beløbet blev udbetalt den 23. december 2015. Det ministerielle dekret præciserede, at lånet blev ydet til den ekstraordinære administration af Ilva.

| (44) | Den 9. juni 2016 vedtog den italienske regering lovdekret nr. 98/2016 om ændring af lovdekret nr. 191/2015. I henhold til artikel 1, stk. 1, litra a), i lovdekretet blev forpligtelsen til at tilbagebetale lånet på 300 mio. EUR overført fra erhververen af Ilvas aktiver til Ilva selv. Lovdekretet blev ophøjet til lov nr. 151/2016 den 1. august 2016 med ændringer (36). |
| --- | --- |

(44)

Den 9. juni 2016 vedtog den italienske regering lovdekret nr. 98/2016 om ændring af lovdekret nr. 191/2015. I henhold til artikel 1, stk. 1, litra a), i lovdekretet blev forpligtelsen til at tilbagebetale lånet på 300 mio. EUR overført fra erhververen af Ilvas aktiver til Ilva selv. Lovdekretet blev ophøjet til lov nr. 151/2016 den 1. august 2016 med ændringer (36).

36

| (45) | Den 29. december 2016 vedtog den italienske regering lovdekret nr. 243/2016, ophøjet til lov nr. 18/2017 den 27. februar 2017 med ændringer (37). Med artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekretet forlængedes varigheden af Ilvas ekstraordinære administration ud over datoen for gennemførelsen af overførslen af aktiver for at gøre det muligt for Ilvas ekstraordinære kommissærer at identificere og gennemføre yderligere rensningsforanstaltninger på områder, som ikke overtages af erhververen. Som følge heraf blev vedtagelsen af dekretet, der erklærer, at Ilvas aktivitet ophører, i henhold til artikel 73 i lovdekret nr. 270/99, udsat til den kommende dato, hvor førnævnte rensning er fuldt ud gennemført. Men for at undgå, at den endelige tilbagebetaling af lånet på 300 mio. EUR også blev udskudt, blev datoen for tilbagebetalingen af lånet i henhold til artikel 1, stk. 1, litra a), i lovdekretet ændret til 60 dage efter den endelige afhændelse af Ilvas aktiver, så lånet dermed blev afkoblet fra dekretet, hvor ophøret af Ilvas aktivitet blev erklæret. |
| --- | --- |

(45)

Den 29. december 2016 vedtog den italienske regering lovdekret nr. 243/2016, ophøjet til lov nr. 18/2017 den 27. februar 2017 med ændringer (37). Med artikel 1, stk. 1, litra b), i lovdekretet forlængedes varigheden af Ilvas ekstraordinære administration ud over datoen for gennemførelsen af overførslen af aktiver for at gøre det muligt for Ilvas ekstraordinære kommissærer at identificere og gennemføre yderligere rensningsforanstaltninger på områder, som ikke overtages af erhververen. Som følge heraf blev vedtagelsen af dekretet, der erklærer, at Ilvas aktivitet ophører, i henhold til artikel 73 i lovdekret nr. 270/99, udsat til den kommende dato, hvor førnævnte rensning er fuldt ud gennemført. Men for at undgå, at den endelige tilbagebetaling af lånet på 300 mio. EUR også blev udskudt, blev datoen for tilbagebetalingen af lånet i henhold til artikel 1, stk. 1, litra a), i lovdekretet ændret til 60 dage efter den endelige afhændelse af Ilvas aktiver, så lånet dermed blev afkoblet fra dekretet, hvor ophøret af Ilvas aktivitet blev erklæret.

37

2.3.   Grundene til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure

Grundene til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure

| (46) | Efter den indledende undersøgelse, som er nævnt i betragtning 1, udtrykte Kommissionen tvivl om foreneligheden af støtteforanstaltningerne og Unionens statsstøtteregler. Kommissionens foreløbige holdning var, at foranstaltningerne så ud til at udgøre statsstøtte, og at der ikke syntes at være grundlag for, at denne støtte kunne erklæres forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(46)

Efter den indledende undersøgelse, som er nævnt i betragtning 1, udtrykte Kommissionen tvivl om foreneligheden af støtteforanstaltningerne og Unionens statsstøtteregler. Kommissionens foreløbige holdning var, at foranstaltningerne så ud til at udgøre statsstøtte, og at der ikke syntes at være grundlag for, at denne støtte kunne erklæres forenelig med det indre marked.

2.3.1.   Kvalificering som statsstøtte

Kvalificering som statsstøtte

| (47) | I indledningsafgørelsen vurderede Kommissionen foreløbigt, at alle foranstaltninger, der var genstand for den tilbundsgående undersøgelse, havde potentiale til at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne på grund af tilstedeværelsen af konkurrenter på de stålmarkeder, hvor Ilva er aktiv, og omfanget af EU-samhandelen med stålprodukter, som Ilva bidrager til. |
| --- | --- |

(47)

I indledningsafgørelsen vurderede Kommissionen foreløbigt, at alle foranstaltninger, der var genstand for den tilbundsgående undersøgelse, havde potentiale til at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne på grund af tilstedeværelsen af konkurrenter på de stålmarkeder, hvor Ilva er aktiv, og omfanget af EU-samhandelen med stålprodukter, som Ilva bidrager til.

| (48) | Kommissionens foreløbige vurdering af de øvrige kriterier for statsstøtte (tilregnelse til staten, statsmidler, selektivitet og økonomisk fordel) er opsummeret for de enkelte foranstaltninger i afsnit 2.3.1.1-2.3.1.5. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionens foreløbige vurdering af de øvrige kriterier for statsstøtte (tilregnelse til staten, statsmidler, selektivitet og økonomisk fordel) er opsummeret for de enkelte foranstaltninger i afsnit 2.3.1.1-2.3.1.5.

2.3.1.1.   Foranstaltning 1

Foranstaltning 1

| (49) | Hvad angår tilregnelse til staten af foranstaltning 1 i indledningsafgørelsen, nåede Kommissionen til den foreløbige konklusion, at beslutningen om at overføre Riva-aktiver til Ilva gennem tegning af obligationer kan tilregnes den italienske regering, som medtog denne bestemmelse i lovdekret nr. 1/2015. Desuden havde Kommissionen den foreløbige holdning, at Fondo Unico di Giustizia, der gennemførte denne afgørelse (gennem Equitalia), ville handle på grundlag af instrukser fra den retlige myndighed, som er et statsligt organ og derfor er bundet af forpligtelsen til loyalt samarbejde (38). |
| --- | --- |

(49)

Hvad angår tilregnelse til staten af foranstaltning 1 i indledningsafgørelsen, nåede Kommissionen til den foreløbige konklusion, at beslutningen om at overføre Riva-aktiver til Ilva gennem tegning af obligationer kan tilregnes den italienske regering, som medtog denne bestemmelse i lovdekret nr. 1/2015. Desuden havde Kommissionen den foreløbige holdning, at Fondo Unico di Giustizia, der gennemførte denne afgørelse (gennem Equitalia), ville handle på grundlag af instrukser fra den retlige myndighed, som er et statsligt organ og derfor er bundet af forpligtelsen til loyalt samarbejde (38).

38

| (50) | På grundlag af de kendsgerninger, der blev fastslået på tidspunktet for indledningsafgørelsen, var Kommissionens foreløbige holdning den, at foranstaltning 1 udgør statsmidler, da Riva-aktiverne skal betragtes som værende under statens kontrol under deres forvaltning af Fondo Unico di Giustizia. Endvidere kunne Kommissionen ikke udelukke, at staten (via Fondo Unico di Giustizia) ville give afkald på en mulig indtægt ved at investere Riva-aktiverne i risikofyldte Ilva-obligationer uden et passende vederlag i stedet for at søge et sikkert afkast ved bankindskud eller statsobligationer. |
| --- | --- |

(50)

På grundlag af de kendsgerninger, der blev fastslået på tidspunktet for indledningsafgørelsen, var Kommissionens foreløbige holdning den, at foranstaltning 1 udgør statsmidler, da Riva-aktiverne skal betragtes som værende under statens kontrol under deres forvaltning af Fondo Unico di Giustizia. Endvidere kunne Kommissionen ikke udelukke, at staten (via Fondo Unico di Giustizia) ville give afkald på en mulig indtægt ved at investere Riva-aktiverne i risikofyldte Ilva-obligationer uden et passende vederlag i stedet for at søge et sikkert afkast ved bankindskud eller statsobligationer.

| (51) | Ifølge Kommissionens indledningsafgørelse skyldes den selektive økonomiske fordel, at Riva-aktiverne baseret på en ad hoc-undtagelse fra normal straffeproces ville blive stillet til rådighed for Ilva inden afslutningen af straffesagerne, hvilket ville give virksomheden likviditet mod obligationer, der skulle udstedes til en ukendt og ikke nødvendigvis markedsbaserede rente. |
| --- | --- |

(51)

Ifølge Kommissionens indledningsafgørelse skyldes den selektive økonomiske fordel, at Riva-aktiverne baseret på en ad hoc-undtagelse fra normal straffeproces ville blive stillet til rådighed for Ilva inden afslutningen af straffesagerne, hvilket ville give virksomheden likviditet mod obligationer, der skulle udstedes til en ukendt og ikke nødvendigvis markedsbaserede rente.

2.3.1.2.   Foranstaltning 2

Foranstaltning 2

| (52) | På trods af at lånet på 250 mio. EUR var blevet ydet af private banker, konkluderede Kommissionen foreløbigt, at foranstaltningen kan tilregnes staten på baggrund af hændelsesforløbet, dvs. ændringen af lovdekret nr. 101/2013 og statens involvering i Ilvas forhandlinger med bankerne, som til sidst førte til ydelsen af lånet. |
| --- | --- |

(52)

På trods af at lånet på 250 mio. EUR var blevet ydet af private banker, konkluderede Kommissionen foreløbigt, at foranstaltningen kan tilregnes staten på baggrund af hændelsesforløbet, dvs. ændringen af lovdekret nr. 101/2013 og statens involvering i Ilvas forhandlinger med bankerne, som til sidst førte til ydelsen af lånet.

| (53) | Det var Kommissionens foreløbige holdning, at hvis staten eller andre offentlige organer var blandt Ilvas kreditorer, ville foranstaltning 2 ved at give højere tilbagebetalingsprioritet til det nyudstedte private lån på 250 mio. EUR udgøre en de facto-eftergivelse af gælden til det offentlige (39). I så fald ville foranstaltning 2 omfatte statsmidler. |
| --- | --- |

(53)

Det var Kommissionens foreløbige holdning, at hvis staten eller andre offentlige organer var blandt Ilvas kreditorer, ville foranstaltning 2 ved at give højere tilbagebetalingsprioritet til det nyudstedte private lån på 250 mio. EUR udgøre en de facto-eftergivelse af gælden til det offentlige (39). I så fald ville foranstaltning 2 omfatte statsmidler.

39

| (54) | Ifølge Kommissionen gjaldt foranstaltningen til trods for den generelle formulering af den ændrede lov på dette tidspunkt kun Ilva og er derfor reelt selektiv. Ved at gøre det muligt for Ilva at opfylde sine likviditetsbehov syntes foranstaltningen at have givet en fordel, som Ilva ikke ville have kunnet opnå på normale markedsvilkår. Derfor vurderede Kommissionen foreløbigt, at foranstaltningen giver Ilva en selektiv økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(54)

Ifølge Kommissionen gjaldt foranstaltningen til trods for den generelle formulering af den ændrede lov på dette tidspunkt kun Ilva og er derfor reelt selektiv. Ved at gøre det muligt for Ilva at opfylde sine likviditetsbehov syntes foranstaltningen at have givet en fordel, som Ilva ikke ville have kunnet opnå på normale markedsvilkår. Derfor vurderede Kommissionen foreløbigt, at foranstaltningen giver Ilva en selektiv økonomisk fordel.

2.3.1.3.   Foranstaltning 3

Foranstaltning 3

| (55) | I betragtning af at statsgarantien blev udstedt ved ministerielt dekret i henhold til bestemmelserne i et statsligt lovdekret, var Kommissionens foreløbige holdning, at foranstaltning 3 kan tilregnes staten. Risikoen for statsmidlerne kunne udledes af, at en statsgaranti, såfremt den udløses, ydes over statsbudgettet. |
| --- | --- |

(55)

I betragtning af at statsgarantien blev udstedt ved ministerielt dekret i henhold til bestemmelserne i et statsligt lovdekret, var Kommissionens foreløbige holdning, at foranstaltning 3 kan tilregnes staten. Risikoen for statsmidlerne kunne udledes af, at en statsgaranti, såfremt den udløses, ydes over statsbudgettet.

| (56) | For så vidt angår tilstedeværelsen af en selektiv økonomisk fordel, stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om statsgarantien var i overensstemmelse med markedet. For det første var det uklart, om en markedsaktør ville have accepteret at yde en garanti til Ilva, kun to måneder efter virksomheden misligholdt et tidligere lån. For det andet tvivlede Kommissionen på, at selv om Ilva potentielt kunne have haft adgang til eksterne finansieringskilder og/eller eksterne garantier, at den overkurs, som blev pålagt af den italienske stat, ville sikre en tilstrækkelig forrentning af den kreditrisiko, der afholdes af staten. |
| --- | --- |

(56)

For så vidt angår tilstedeværelsen af en selektiv økonomisk fordel, stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om statsgarantien var i overensstemmelse med markedet. For det første var det uklart, om en markedsaktør ville have accepteret at yde en garanti til Ilva, kun to måneder efter virksomheden misligholdt et tidligere lån. For det andet tvivlede Kommissionen på, at selv om Ilva potentielt kunne have haft adgang til eksterne finansieringskilder og/eller eksterne garantier, at den overkurs, som blev pålagt af den italienske stat, ville sikre en tilstrækkelig forrentning af den kreditrisiko, der afholdes af staten.

2.3.1.4.   Foranstaltning 4

Foranstaltning 4

| (57) | Baseret på det relevante sæt af indikatorer, som fremgår af Domstolens retspraksis (40), vurderede Kommissionen foreløbigt, at foranstaltning 4 gennemført af Fintecna kan tilregnes den italienske stat. Med hensyn til oprindelsen af de involverede ressourcer bemærkede Kommissionen, at Fintecna er at betragte som en offentlig virksomhed. Derfor anses virksomhedens midler for at være statsmidler. |
| --- | --- |

(57)

Baseret på det relevante sæt af indikatorer, som fremgår af Domstolens retspraksis (40), vurderede Kommissionen foreløbigt, at foranstaltning 4 gennemført af Fintecna kan tilregnes den italienske stat. Med hensyn til oprindelsen af de involverede ressourcer bemærkede Kommissionen, at Fintecna er at betragte som en offentlig virksomhed. Derfor anses virksomhedens midler for at være statsmidler.

40

| (58) | For så vidt angår tilstedeværelsen af en selektiv økonomisk fordel, bemærkede Kommissionen, at den begrænsede garanti fra staten for miljøskader, der blev aftalt på det tidspunkt, hvor virksomheden var statsejet, før Ilva blev privatiseret og solgt til Riva-familien, i princippet var markedspraksis og ikke kunne kritiseres, men satte spørgsmålstegn ved både omfanget og timingen af forligsaftalen og undrede sig over, om en markedsaktør ville have opført sig på samme måde i en tilsvarende situation. |
| --- | --- |

(58)

For så vidt angår tilstedeværelsen af en selektiv økonomisk fordel, bemærkede Kommissionen, at den begrænsede garanti fra staten for miljøskader, der blev aftalt på det tidspunkt, hvor virksomheden var statsejet, før Ilva blev privatiseret og solgt til Riva-familien, i princippet var markedspraksis og ikke kunne kritiseres, men satte spørgsmålstegn ved både omfanget og timingen af forligsaftalen og undrede sig over, om en markedsaktør ville have opført sig på samme måde i en tilsvarende situation.

2.3.1.5.   Foranstaltning 5

Foranstaltning 5

| (59) | Da foranstaltningen består i et lån ydet af ministeriet for økonomisk udvikling og økonomi- og finansministeriet fra indtægter på det italienske statsbudget, konkluderede Kommissionen, at det kan tilregnes staten og indebærer statsmidler. |
| --- | --- |

(59)

Da foranstaltningen består i et lån ydet af ministeriet for økonomisk udvikling og økonomi- og finansministeriet fra indtægter på det italienske statsbudget, konkluderede Kommissionen, at det kan tilregnes staten og indebærer statsmidler.

| (60) | For så vidt angår tilstedeværelsen af en selektiv økonomisk fordel udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt en privat markedsaktør ville have indvilliget i at yde et lån på 300 mio. EUR til Ilva på samme betingelser som Italien, hvis overhovedet, i lyset af Ilvas finansielle vanskeligheder. |
| --- | --- |

(60)

For så vidt angår tilstedeværelsen af en selektiv økonomisk fordel udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt en privat markedsaktør ville have indvilliget i at yde et lån på 300 mio. EUR til Ilva på samme betingelser som Italien, hvis overhovedet, i lyset af Ilvas finansielle vanskeligheder.

2.3.2.   Kompatibilitetsgrunde

Kompatibilitetsgrunde

| (61) | Kommissionen fandt ikke nogen grunde til, at statsstøtte til Ilva ville være forenelig med det indre marked, og den opfordrede Italien til at underbygge eventuelle grunde og meddele Kommissionen det relevante eventuelle retsgrundlag. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen fandt ikke nogen grunde til, at statsstøtte til Ilva ville være forenelig med det indre marked, og den opfordrede Italien til at underbygge eventuelle grunde og meddele Kommissionen det relevante eventuelle retsgrundlag.

2.3.3.   Om den eventuelle økonomiske kontinuitet mellem Ilva og den nye enhed, der erhvervede dens aktiver

Om den eventuelle økonomiske kontinuitet mellem Ilva og den nye enhed, der erhvervede dens aktiver

| (62) | I betragtning 107 i indledningsafgørelsen anførte Kommissionen, at i tilfælde af økonomisk kontinuitet mellem modtageren af støtte, som Kommissionen erklærer uforenelig med det indre marked, og erhververen, kan sidstnævnte blive opfordret til at betale støtten tilbage. |
| --- | --- |

(62)

I betragtning 107 i indledningsafgørelsen anførte Kommissionen, at i tilfælde af økonomisk kontinuitet mellem modtageren af støtte, som Kommissionen erklærer uforenelig med det indre marked, og erhververen, kan sidstnævnte blive opfordret til at betale støtten tilbage.

| (63) | Det endelige omfang af salget kan stadig ændre sig som følge af den igangværende fusionsgennemgang, jf. betragtning 15 ovenfor. Italien og Peacelink har afgivet deres bemærkninger vedrørende spørgsmålet om økonomisk (dis)kontinuitet mellem den nuværende Ilva og køberen af Ilvas aktiver, men på dette tidspunkt vil det være for tidligt for Kommissionen at tage endelig stilling til dette spørgsmål, og det vurderes derfor ikke yderligere i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(63)

Det endelige omfang af salget kan stadig ændre sig som følge af den igangværende fusionsgennemgang, jf. betragtning 15 ovenfor. Italien og Peacelink har afgivet deres bemærkninger vedrørende spørgsmålet om økonomisk (dis)kontinuitet mellem den nuværende Ilva og køberen af Ilvas aktiver, men på dette tidspunkt vil det være for tidligt for Kommissionen at tage endelig stilling til dette spørgsmål, og det vurderes derfor ikke yderligere i denne afgørelse.

2.3.4.   Ingen indvendinger mod presserende miljømæssige og sundhedsmæssige indgreb

Ingen indvendinger mod presserende miljømæssige og sundhedsmæssige indgreb

| (64) | I betragtning 114 i indledningsafgørelsen præciserede Kommissionen, at den ikke ville modsætte sig øjeblikkelige tiltag, som de italienske myndigheder måtte anse for nødvendige for at beskytte borgernes sundhed som følge af den officielt anerkendte miljø- og sundhedsmæssige krisesituation i Taranto i betragtning 11. Derfor var indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure ikke til hinder for eventuel offentlig støtte til udgifter til rensning af Ilvas adresse og de omkringliggende områder, for så vidt dette arbejde var bydende nødvendigt for at håndtere den eksisterende forurening og garantere borgernes sundhed i byen Taranto, indtil man finder frem til forureneren i overensstemmelse med de gældende bestemmelser. |
| --- | --- |

(64)

I betragtning 114 i indledningsafgørelsen præciserede Kommissionen, at den ikke ville modsætte sig øjeblikkelige tiltag, som de italienske myndigheder måtte anse for nødvendige for at beskytte borgernes sundhed som følge af den officielt anerkendte miljø- og sundhedsmæssige krisesituation i Taranto i betragtning 11. Derfor var indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure ikke til hinder for eventuel offentlig støtte til udgifter til rensning af Ilvas adresse og de omkringliggende områder, for så vidt dette arbejde var bydende nødvendigt for at håndtere den eksisterende forurening og garantere borgernes sundhed i byen Taranto, indtil man finder frem til forureneren i overensstemmelse med de gældende bestemmelser.

| (65) | I denne forbindelse bemærkede Kommissionen i betragtning 115 i indledningsafgørelsen, at de italienske myndigheder havde taget de nødvendige skridt til at identificere forureneren. Indtil resultatet af den retslige procedure foreligger, fandt Kommissionen, at den italienske stat med rette handlede med henblik på at sikre, at den hidtil akkumulerede forurening ikke var til skade for borgernes sundhed og miljøet i Taranto. Kommissionen præciserede, at såfremt forureneren blev identificeret i de verserende retssager, bør denne godtgøre det beløb, som staten allerede har afholdt til rensning med renter i overensstemmelse med de gældende regler om eller gennemførelse af »forureneren betaler«-princippet. |
| --- | --- |

(65)

I denne forbindelse bemærkede Kommissionen i betragtning 115 i indledningsafgørelsen, at de italienske myndigheder havde taget de nødvendige skridt til at identificere forureneren. Indtil resultatet af den retslige procedure foreligger, fandt Kommissionen, at den italienske stat med rette handlede med henblik på at sikre, at den hidtil akkumulerede forurening ikke var til skade for borgernes sundhed og miljøet i Taranto. Kommissionen præciserede, at såfremt forureneren blev identificeret i de verserende retssager, bør denne godtgøre det beløb, som staten allerede har afholdt til rensning med renter i overensstemmelse med de gældende regler om eller gennemførelse af »forureneren betaler«-princippet.

| (66) | Da de italienske retslige myndigheder træffer passende foranstaltninger med det formål at identificere forureneren og det finansielle ansvar, der følger af dennes aktiviteter, berører denne afgørelse ikke de finansielle følger med hensyn til fordeling af de allerede afholdte omkostninger til afhjælpning af den eksisterende forurening, mellem staten eller andre offentlige eller private enheder og forureneren eller forurenerne under anvendelse af princippet om, at forureneren betaler, jf. artikel 191, stk. 2, i TEUF. For så vidt angår fremtidige rensningsomkostninger, bemærker Kommissionen, at 1,1 mia. EUR af de midler, der blev overført fra de nuværende aktionærer i Ilva, ved lov er øremærket til miljøplanen (betragtning 21) ud over eventuelle yderligere investeringer til forbedring af miljøpræstationerne i fabrikken i Taranto, som den eventuelle fremtidige ejer og forvalter kan gennemføre (se betragtning 15 og 63). |
| --- | --- |

(66)

Da de italienske retslige myndigheder træffer passende foranstaltninger med det formål at identificere forureneren og det finansielle ansvar, der følger af dennes aktiviteter, berører denne afgørelse ikke de finansielle følger med hensyn til fordeling af de allerede afholdte omkostninger til afhjælpning af den eksisterende forurening, mellem staten eller andre offentlige eller private enheder og forureneren eller forurenerne under anvendelse af princippet om, at forureneren betaler, jf. artikel 191, stk. 2, i TEUF. For så vidt angår fremtidige rensningsomkostninger, bemærker Kommissionen, at 1,1 mia. EUR af de midler, der blev overført fra de nuværende aktionærer i Ilva, ved lov er øremærket til miljøplanen (betragtning 21) ud over eventuelle yderligere investeringer til forbedring af miljøpræstationerne i fabrikken i Taranto, som den eventuelle fremtidige ejer og forvalter kan gennemføre (se betragtning 15 og 63).

3.   BEMÆRKNINGER FRA ITALIEN

BEMÆRKNINGER FRA ITALIEN

3.1.   Generelle bemærkninger om formålet med foranstaltningerne

Generelle bemærkninger om formålet med foranstaltningerne

| (67) | Ifølge Italien var de foranstaltninger, der blev vedtaget af den italienske regering, nødvendige for at beskytte offentlige interesser, og de er ikke omfattet af anvendelsesområdet for artikel 107 TEUF. Italien gør gældende, at betragtning 114 og 115 i indledningsafgørelsen vedrører situationer, som er beskrevet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF (41) og artikel 250 i den italienske miljølov (42), i henhold til hvilke den offentlige forvaltning skal gå videre med de nødvendige arbejder for at afhjælpe miljøskader, mens der foretages en identifikation af forureneren. I tråd med disse retlige bestemmelser har lovdekret nr. 1/2015 og dekretet fra ministerrådets præsident (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri) af 14. marts 2014 om vedtagelse af miljøplanen derfor givet Ilvas ekstraordinære kommissærer offentlige beføjelser til at handle på statens vegne med hensyn til miljøoprensningen af Ilva. |
| --- | --- |

(67)

Ifølge Italien var de foranstaltninger, der blev vedtaget af den italienske regering, nødvendige for at beskytte offentlige interesser, og de er ikke omfattet af anvendelsesområdet for artikel 107 TEUF. Italien gør gældende, at betragtning 114 og 115 i indledningsafgørelsen vedrører situationer, som er beskrevet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF (41) og artikel 250 i den italienske miljølov (42), i henhold til hvilke den offentlige forvaltning skal gå videre med de nødvendige arbejder for at afhjælpe miljøskader, mens der foretages en identifikation af forureneren. I tråd med disse retlige bestemmelser har lovdekret nr. 1/2015 og dekretet fra ministerrådets præsident (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri) af 14. marts 2014 om vedtagelse af miljøplanen derfor givet Ilvas ekstraordinære kommissærer offentlige beføjelser til at handle på statens vegne med hensyn til miljøoprensningen af Ilva.

41

42

| (68) | På denne baggrund bør miljømæssige arbejder, der beløber sig til [...] EUR, betragtes som tilladt i henhold til betragtning 114 og 115 i indledningsafgørelsen. Disse arbejder omfatter:






  a) | Rensningsarbejder (rensning af vand og forurenede områder, affaldshåndtering, fjernelse af asbest) og arbejder, som indgår i Kommissionens begrundede udtalelse (43). Det samlede beløb for denne kategori er [...] EUR. |
| --- | --- | --- |

(68)

På denne baggrund bør miljømæssige arbejder, der beløber sig til [...] EUR, betragtes som tilladt i henhold til betragtning 114 og 115 i indledningsafgørelsen. Disse arbejder omfatter:

a)

Rensningsarbejder (rensning af vand og forurenede områder, affaldshåndtering, fjernelse af asbest) og arbejder, som indgår i Kommissionens begrundede udtalelse (43). Det samlede beløb for denne kategori er [...] EUR.

43

| b) | Yderligere arbejder, som Kommissionen har krævet i sin begrundede udtalelse, til at afhjælpe overtrædelserne af direktiv 2008/1/EF indtil den 7. januar 2014 og direktiv 2010/75/EU regnet fra samme dato. Det samlede beløb for denne kategori er [...] EUR. |
| --- | --- |

b)

Yderligere arbejder, som Kommissionen har krævet i sin begrundede udtalelse, til at afhjælpe overtrædelserne af direktiv 2008/1/EF indtil den 7. januar 2014 og direktiv 2010/75/EU regnet fra samme dato. Det samlede beløb for denne kategori er [...] EUR.

| (69) | De italienske myndigheder bemærker, at det samlede beløb for disse tilladelige arbejder overstiger det samlede beløb for foranstaltning 2, 3 og 4. |
| --- | --- |

(69)

De italienske myndigheder bemærker, at det samlede beløb for disse tilladelige arbejder overstiger det samlede beløb for foranstaltning 2, 3 og 4.

| (70) | De italienske myndigheder fremhæver også, at Kommissionens statsstøtteprocedure er uløseligt forbundet med den parallelle overtrædelsesprocedure. Kommissionen anerkender i sin begrundede udtalelse, at Ilvas problemer med at finde finansielle midler kan forsinke gennemførelsen af de arbejder, der er nødvendige for at opfylde forskrifterne i miljøgodkendelsen i Taranto. I denne forbindelse har tildelingen af offentlige midler til Ilvas ekstraordinære kommissærer været den måde, som de italienske myndigheder har valgt til at efterkomme de forpligtelser, der er fastsat i den begrundede udtalelse, og til at gennemføre de nødvendige arbejder. Ifølge de italienske myndigheder viser betragtning 114 og 115 i indledningsafgørelsen, at Kommissionen ikke ville modsætte sig denne type foranstaltninger. |
| --- | --- |

(70)

De italienske myndigheder fremhæver også, at Kommissionens statsstøtteprocedure er uløseligt forbundet med den parallelle overtrædelsesprocedure. Kommissionen anerkender i sin begrundede udtalelse, at Ilvas problemer med at finde finansielle midler kan forsinke gennemførelsen af de arbejder, der er nødvendige for at opfylde forskrifterne i miljøgodkendelsen i Taranto. I denne forbindelse har tildelingen af offentlige midler til Ilvas ekstraordinære kommissærer været den måde, som de italienske myndigheder har valgt til at efterkomme de forpligtelser, der er fastsat i den begrundede udtalelse, og til at gennemføre de nødvendige arbejder. Ifølge de italienske myndigheder viser betragtning 114 og 115 i indledningsafgørelsen, at Kommissionen ikke ville modsætte sig denne type foranstaltninger.

| (71) | Endelig understreger Italien den samfundsøkonomiske betydning af fabrikken i Taranto, som direkte og indirekte beskæftiger omkring 24 % af den samlede erhvervsaktive befolkning i provinsen Taranto, i en region, hvor arbejdsløsheden er steget fra 15,5 % i 2013 til 18,5 % i 2014. |
| --- | --- |

(71)

Endelig understreger Italien den samfundsøkonomiske betydning af fabrikken i Taranto, som direkte og indirekte beskæftiger omkring 24 % af den samlede erhvervsaktive befolkning i provinsen Taranto, i en region, hvor arbejdsløsheden er steget fra 15,5 % i 2013 til 18,5 % i 2014.

3.2.   Foranstaltning 1

Foranstaltning 1

3.2.1.   Statsmidler

Statsmidler

| (72) | Ifølge de italienske myndigheder omfatter foranstaltning 1 ikke statsmidler. De italienske myndigheder fremsendte et første sæt argumenter, inden forligsaftalen mellem Riva-familien og Ilva, jf. betragtning 21 ovenfor, blev indgået. Disse argumenter er beskrevet i betragtning 73-77. Efter forligsaftalen supplerede de italienske myndigheder deres bemærkninger med yderligere argumenter for at påvise, at der ikke var tale om statsmidler (se betragtning 78). |
| --- | --- |

(72)

Ifølge de italienske myndigheder omfatter foranstaltning 1 ikke statsmidler. De italienske myndigheder fremsendte et første sæt argumenter, inden forligsaftalen mellem Riva-familien og Ilva, jf. betragtning 21 ovenfor, blev indgået. Disse argumenter er beskrevet i betragtning 73-77. Efter forligsaftalen supplerede de italienske myndigheder deres bemærkninger med yderligere argumenter for at påvise, at der ikke var tale om statsmidler (se betragtning 78).

| (73) | For det første er de italienske myndigheder af den opfattelse, at den retspraksis, der er citeret i indledningsafgørelsen, navnlig dommen vedrørende Doux Élevage (44), blev udviklet under helt andre omstændigheder. I denne forbindelse citerer Italien præmis 208 og 209 i Rettens dom af 24. september 2015 i sag T-674/11 for at understrege, at midler fra private parter kun kan betragtes som statsmidler, hvis: i) de ressourcer er stillet til rådighed for staten af indehaverne eller ii) er blevet forladt af deres indehavere, idet staten står for forvaltningen af dem under udførelsen af sine enekompetencer (45). Det kan ikke fastslås, at midler er under offentlig kontrol og således udgør statsmidler i den ovennævnte betydning af den simple årsag, at staten ved en lovgivningsforanstaltning har fastsat, at en tredjepart skal anvende sine egne midler på en bestemt måde. |
| --- | --- |

(73)

For det første er de italienske myndigheder af den opfattelse, at den retspraksis, der er citeret i indledningsafgørelsen, navnlig dommen vedrørende Doux Élevage (44), blev udviklet under helt andre omstændigheder. I denne forbindelse citerer Italien præmis 208 og 209 i Rettens dom af 24. september 2015 i sag T-674/11 for at understrege, at midler fra private parter kun kan betragtes som statsmidler, hvis: i) de ressourcer er stillet til rådighed for staten af indehaverne eller ii) er blevet forladt af deres indehavere, idet staten står for forvaltningen af dem under udførelsen af sine enekompetencer (45). Det kan ikke fastslås, at midler er under offentlig kontrol og således udgør statsmidler i den ovennævnte betydning af den simple årsag, at staten ved en lovgivningsforanstaltning har fastsat, at en tredjepart skal anvende sine egne midler på en bestemt måde.

44

45

| (74) | Ifølge Italien er disse betingelser ikke opfyldt i forbindelse med foranstaltning 1, idet 1,1 mia. EUR tilhørte Ilvas hovedaktionærer og tidligere ledelse. Med andre ord indførte den omtvistede lov blot en vis brug af aktiver, der var ejet af Ilvas hovedaktionærer og tidligere ledelse og ikke af staten. |
| --- | --- |

(74)

Ifølge Italien er disse betingelser ikke opfyldt i forbindelse med foranstaltning 1, idet 1,1 mia. EUR tilhørte Ilvas hovedaktionærer og tidligere ledelse. Med andre ord indførte den omtvistede lov blot en vis brug af aktiver, der var ejet af Ilvas hovedaktionærer og tidligere ledelse og ikke af staten.

| (75) | Foranstaltningen kan angiveligt ikke betragtes som en ekspropriation til fordel for staten. Det ville blot svare til en gennemførelse af en generel retsregel fra artikel 2497 i civillovgivningen, hvorefter moderselskabet er ansvarligt over for aktionærer og kreditorer i dets datterselskaber, i tilfælde af fejl og forsømmelser (»responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding«), som anført i en bekendtgørelse af 28. oktober 2014, som er afsagt i sagen). |
| --- | --- |

(75)

Foranstaltningen kan angiveligt ikke betragtes som en ekspropriation til fordel for staten. Det ville blot svare til en gennemførelse af en generel retsregel fra artikel 2497 i civillovgivningen, hvorefter moderselskabet er ansvarligt over for aktionærer og kreditorer i dets datterselskaber, i tilfælde af fejl og forsømmelser (»responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding«), som anført i en bekendtgørelse af 28. oktober 2014, som er afsagt i sagen).

| (76) | Desuden er Fondo Unico di Giustizia blot en depotinstitution (custode ex lege), som er forpligtet til at respektere de gældende retlige bestemmelser (f.eks. det ministerielle dekret af 30. juli 2009) og angivelser fra den retslige myndighed. Den har ikke disse beløb til fri rådighed. Det pågældende beløb vil udelukkende blive anvendt til genopretning af eventuelle miljøskader i tråd med forureneren betaler-princippet. |
| --- | --- |

(76)

Desuden er Fondo Unico di Giustizia blot en depotinstitution (custode ex lege), som er forpligtet til at respektere de gældende retlige bestemmelser (f.eks. det ministerielle dekret af 30. juli 2009) og angivelser fra den retslige myndighed. Den har ikke disse beløb til fri rådighed. Det pågældende beløb vil udelukkende blive anvendt til genopretning af eventuelle miljøskader i tråd med forureneren betaler-princippet.

| (77) | Desuden vil de oprindelige ejere af de beslaglagte aktiver ikke miste deres ejendomsret, da de i tilfælde af frifindelse modtager obligationerne og en relevant ret til at indløse den relevante værdi plus renter. |
| --- | --- |

(77)

Desuden vil de oprindelige ejere af de beslaglagte aktiver ikke miste deres ejendomsret, da de i tilfælde af frifindelse modtager obligationerne og en relevant ret til at indløse den relevante værdi plus renter.

| (78) | Efter den forligsaftale, som er nævnt i betragtning 21, blev undertegnet, indgav de italienske myndigheder følgende supplerende argumenter. Gennem forligsaftalen gav Riva-familien formelt deres samtykke til, at de beslaglagte beløb (som de stadig lå inde med i Schweiz) endeligt blev stillet til rådighed for Ilva, herunder i tilfælde af frifindelse. Som følge heraf er beløbene blevet frivilligt overført fra Riva-familien til Ilva én gang for alle, uden at Fondo Unico di Giustizia udøvede kontrol over dem. |
| --- | --- |

(78)

Efter den forligsaftale, som er nævnt i betragtning 21, blev undertegnet, indgav de italienske myndigheder følgende supplerende argumenter. Gennem forligsaftalen gav Riva-familien formelt deres samtykke til, at de beslaglagte beløb (som de stadig lå inde med i Schweiz) endeligt blev stillet til rådighed for Ilva, herunder i tilfælde af frifindelse. Som følge heraf er beløbene blevet frivilligt overført fra Riva-familien til Ilva én gang for alle, uden at Fondo Unico di Giustizia udøvede kontrol over dem.

3.2.2.   Virkning på statsbudgettet

Virkning på statsbudgettet

| (79) | Ifølge Italien er det for at kunne fastslå forekomsten af statsstøtte nødvendigt at føre bevis for en tilstrækkeligt direkte forbindelse mellem på den ene side den fordel, som støttemodtageren får, og på den anden side en formindskelse af statsbudgettet eller en tilstrækkelig konkret økonomisk risiko for en belastning af dette budget (46). I denne forbindelse er Kommissionens argument i indledningsafgørelsen om, at staten ved at investere de beslaglagte beløb i Ilvas obligationer i stedet for statsobligationer kan give afkald på mulige indtægter, rent hypotetisk og ikke begrundet. |
| --- | --- |

(79)

Ifølge Italien er det for at kunne fastslå forekomsten af statsstøtte nødvendigt at føre bevis for en tilstrækkeligt direkte forbindelse mellem på den ene side den fordel, som støttemodtageren får, og på den anden side en formindskelse af statsbudgettet eller en tilstrækkelig konkret økonomisk risiko for en belastning af dette budget (46). I denne forbindelse er Kommissionens argument i indledningsafgørelsen om, at staten ved at investere de beslaglagte beløb i Ilvas obligationer i stedet for statsobligationer kan give afkald på mulige indtægter, rent hypotetisk og ikke begrundet.

46

| (80) | For det første er der ingen grund til at antage, at det beslaglagte beløb i et kontrafaktisk scenario var blevet investeret i statsobligationer og ikke blot indsat på en bankkonto, der indehaves af Fondo Unico di Giustizia. |
| --- | --- |

(80)

For det første er der ingen grund til at antage, at det beslaglagte beløb i et kontrafaktisk scenario var blevet investeret i statsobligationer og ikke blot indsat på en bankkonto, der indehaves af Fondo Unico di Giustizia.

| (81) | For det andet har Kommissionen ikke godtgjort, at der består en tilstrækkelig direkte forbindelse mellem afgørelsen om ikke at investere de beslaglagte beløb i statsobligationer og en potentiel negativ indvirkning på statsbudgettet. |
| --- | --- |

(81)

For det andet har Kommissionen ikke godtgjort, at der består en tilstrækkelig direkte forbindelse mellem afgørelsen om ikke at investere de beslaglagte beløb i statsobligationer og en potentiel negativ indvirkning på statsbudgettet.

| (82) | De italienske myndigheder konkluderer derfor, at foranstaltning 1 ikke har nogen negativ virkning på statsbudgettet. Derimod kan den have en positiv virkning på det. |
| --- | --- |

(82)

De italienske myndigheder konkluderer derfor, at foranstaltning 1 ikke har nogen negativ virkning på statsbudgettet. Derimod kan den have en positiv virkning på det.

3.2.3.   Selektiv fordel

Selektiv fordel

| (83) | Italien gør ligeledes gældende, at ingen selektiv fordel er blevet overdraget til Ilva. |
| --- | --- |

(83)

Italien gør ligeledes gældende, at ingen selektiv fordel er blevet overdraget til Ilva.

| (84) | Tanken er, at de omhandlede beløb skal indsættes på en særskilt konto og dedikeres til miljøplanen, herunder det arbejde, der er fastsat i den begrundede udtalelse. Foranstaltningen overholder derfor blot »forureneren betaler«-princippet ved at skabe den rette balance mellem de forfatningsmæssige interesser i form af beskyttelse af sundhed, beskæftigelse og miljø. Den har til formål at: i) lette Ilvas ekstraordinære administration ved at stille de midler, der er nødvendige for at efterkomme de arbejder, Kommissionen selv har pålagt Italien i den begrundede udtalelse, til rådighed, og ii) bevare de juridiske rettigheder for de personer, der er ved at gennemgå den strafferetlige efterforskning. |
| --- | --- |

(84)

Tanken er, at de omhandlede beløb skal indsættes på en særskilt konto og dedikeres til miljøplanen, herunder det arbejde, der er fastsat i den begrundede udtalelse. Foranstaltningen overholder derfor blot »forureneren betaler«-princippet ved at skabe den rette balance mellem de forfatningsmæssige interesser i form af beskyttelse af sundhed, beskæftigelse og miljø. Den har til formål at: i) lette Ilvas ekstraordinære administration ved at stille de midler, der er nødvendige for at efterkomme de arbejder, Kommissionen selv har pålagt Italien i den begrundede udtalelse, til rådighed, og ii) bevare de juridiske rettigheder for de personer, der er ved at gennemgå den strafferetlige efterforskning.

| (85) | Mere generelt kan foranstaltningen på baggrund af dens særlige karakter ikke anses for at indebære en selektiv fordel af mindst to grunde. For det første står det medlemsstaterne frit for at beslutte, hvordan de vil håndtere situationen indtil straffesagens afslutning (res controversa), idet dette spørgsmål ligger uden for Kommissionens kontrol i henhold til statsstøttereglerne. For det andet er midlertidig foregribelse af resultatet af de verserende straffesager et generelt princip, der deles af en stor del af de europæiske retssystemer, og det indebærer ikke som sådan en selektiv fordel for den virksomhed, der nyder godt af denne foregribelse. |
| --- | --- |

(85)

Mere generelt kan foranstaltningen på baggrund af dens særlige karakter ikke anses for at indebære en selektiv fordel af mindst to grunde. For det første står det medlemsstaterne frit for at beslutte, hvordan de vil håndtere situationen indtil straffesagens afslutning (res controversa), idet dette spørgsmål ligger uden for Kommissionens kontrol i henhold til statsstøttereglerne. For det andet er midlertidig foregribelse af resultatet af de verserende straffesager et generelt princip, der deles af en stor del af de europæiske retssystemer, og det indebærer ikke som sådan en selektiv fordel for den virksomhed, der nyder godt af denne foregribelse.

| (86) | Endelig for så vidt angår de finansielle betingelser for obligationerne udstedt af Ilva, forklarer de italienske myndigheder, at obligationerne ville blive udstedt til den gennemsnitlige rentesats i Fondo Unico di Giustizias navn, f.eks. [...] i år 2015. De understregede også, at det ikke er usædvanligt for kriseramte virksomheder eller virksomheder, som er sat under ekstraordinær administration, at udstede obligationer til dækning af deres finansielle behov. |
| --- | --- |

(86)

Endelig for så vidt angår de finansielle betingelser for obligationerne udstedt af Ilva, forklarer de italienske myndigheder, at obligationerne ville blive udstedt til den gennemsnitlige rentesats i Fondo Unico di Giustizias navn, f.eks. [...] i år 2015. De understregede også, at det ikke er usædvanligt for kriseramte virksomheder eller virksomheder, som er sat under ekstraordinær administration, at udstede obligationer til dækning af deres finansielle behov.

3.3.   Foranstaltning 2

Foranstaltning 2

3.3.1.   Selektivitet

Selektivitet

| (87) | Ifølge Italien gennemfører den pågældende lovbestemmelse blot et generelt retsprincip, som gør det muligt at kvalificere kreditter som massekrav, hvis dette er nødvendigt for at bevare værdien af en virksomhed og for forvaltningen af dens aktiver. Det offer, der pålægges visse kreditorer, opvejes af bevarelsen af virksomhedens aktiver. Ingen anden virksomhed har endnu nydt godt af denne bestemmelse, fordi denne bestemmelse blev indført for ganske nylig. |
| --- | --- |

(87)

Ifølge Italien gennemfører den pågældende lovbestemmelse blot et generelt retsprincip, som gør det muligt at kvalificere kreditter som massekrav, hvis dette er nødvendigt for at bevare værdien af en virksomhed og for forvaltningen af dens aktiver. Det offer, der pålægges visse kreditorer, opvejes af bevarelsen af virksomhedens aktiver. Ingen anden virksomhed har endnu nydt godt af denne bestemmelse, fordi denne bestemmelse blev indført for ganske nylig.

3.3.2.   Statsmidler og indvirkningen på statsbudgettet

Statsmidler og indvirkningen på statsbudgettet

| (88) | Ifølge Italien indebærer foranstaltning 2 ikke statsmidler. Den pågældende bestemmelse tillagde ikke den kompetente myndighed »beføjelse til forvaltning eller indflydelse på forvaltningen af kapitalen« (47). I dette tilfælde var de italienske myndigheder ikke involveret i forholdet mellem de finansielle institutioner og Ilva. |
| --- | --- |

(88)

Ifølge Italien indebærer foranstaltning 2 ikke statsmidler. Den pågældende bestemmelse tillagde ikke den kompetente myndighed »beføjelse til forvaltning eller indflydelse på forvaltningen af kapitalen« (47). I dette tilfælde var de italienske myndigheder ikke involveret i forholdet mellem de finansielle institutioner og Ilva.

47

| (89) | Desuden har foranstaltningen ingen negativ virkning på statsbudgettet, heller ikke med hensyn til kreditter i forhold til Ilva. |
| --- | --- |

(89)

Desuden har foranstaltningen ingen negativ virkning på statsbudgettet, heller ikke med hensyn til kreditter i forhold til Ilva.

| (90) | Bortset fra skattemæssige foranstaltninger skal Kommissionen påvise en tilstrækkeligt direkte forbindelse mellem den fordel, som støttemodtageren er tillagt, og en konkret økonomisk risiko for belastning af statsbudgettet (48). |
| --- | --- |

(90)

Bortset fra skattemæssige foranstaltninger skal Kommissionen påvise en tilstrækkeligt direkte forbindelse mellem den fordel, som støttemodtageren er tillagt, og en konkret økonomisk risiko for belastning af statsbudgettet (48).

48

| (91) | I dette tilfælde er forbindelsen ikkeeksisterende. For det første giver staten ikke afkald på nogen midler, uanset kilden (skatter og afgifter, bidrag eller andet), som skal betales af Ilva til staten. For det andet mindsker foranstaltningen ikke statens mulighed for at opkræve sine kreditter, og den er ikke til større ulempe for statens tilgodehavender end andre kreditter. Tværtimod havde foranstaltningen ved at sikre Ilvas aktiver en positiv virkning for alle kreditorerne, herunder staten, som opfylder deres krav ud fra disse aktiver. |
| --- | --- |

(91)

I dette tilfælde er forbindelsen ikkeeksisterende. For det første giver staten ikke afkald på nogen midler, uanset kilden (skatter og afgifter, bidrag eller andet), som skal betales af Ilva til staten. For det andet mindsker foranstaltningen ikke statens mulighed for at opkræve sine kreditter, og den er ikke til større ulempe for statens tilgodehavender end andre kreditter. Tværtimod havde foranstaltningen ved at sikre Ilvas aktiver en positiv virkning for alle kreditorerne, herunder staten, som opfylder deres krav ud fra disse aktiver.

| (92) | I Piaggio-sagen fandt Domstolen desuden, at den potentielle indvirkning på de offentlige kreditorer ikke er et væsentligt aspekt, men snarere en indikator for bl.a. at fastslå eksistensen af en selektiv fordel, der er finansieret af statsmidler (49). Denne dom kræver endvidere, at Kommissionen godtgør, at staten eller offentlige organer hører til blandt de vigtigste kreditorer i en kriseramt virksomhed, hvilket ifølge Italien ikke er tilfældet her. Endelig understreger Italien, at den omtvistede foranstaltning i den foreliggende sag blot gennemfører et generelt princip i italiensk ret, der er forankret i artikel 111 i den italienske konkurslov (»Legge Fallimentare«, Regio decreto nr. 267 af 16. marts 1942), som også er til stede i andre bestemmelser heri, såsom artikel 182c og d, som giver almindelige dommere kompetence til at kvalificere visse lån som massekrav, især hvis sådanne lån er afgørende for videreførelse af aktiviteterne i virksomheden og sikre, at kreditorer bedre tilgodeses. |
| --- | --- |

(92)

I Piaggio-sagen fandt Domstolen desuden, at den potentielle indvirkning på de offentlige kreditorer ikke er et væsentligt aspekt, men snarere en indikator for bl.a. at fastslå eksistensen af en selektiv fordel, der er finansieret af statsmidler (49). Denne dom kræver endvidere, at Kommissionen godtgør, at staten eller offentlige organer hører til blandt de vigtigste kreditorer i en kriseramt virksomhed, hvilket ifølge Italien ikke er tilfældet her. Endelig understreger Italien, at den omtvistede foranstaltning i den foreliggende sag blot gennemfører et generelt princip i italiensk ret, der er forankret i artikel 111 i den italienske konkurslov (»Legge Fallimentare«, Regio decreto nr. 267 af 16. marts 1942), som også er til stede i andre bestemmelser heri, såsom artikel 182c og d, som giver almindelige dommere kompetence til at kvalificere visse lån som massekrav, især hvis sådanne lån er afgørende for videreførelse af aktiviteterne i virksomheden og sikre, at kreditorer bedre tilgodeses.

49

3.3.3.   Økonomisk fordel

Økonomisk fordel

| (93) | De italienske myndigheder er af den opfattelse, at vilkårene for lånet er sædvanlige markedsvilkår for et lån med en lav sikkerhedsstillelse. Det lån, der er ydet af de finansielle institutioner, har en rente på Euribor 3 mdr. + [...] basispoint pr. år. Lånets varighed er fra 11. september 2014 til 28. februar 2015. Aftalen har alle de normale betingelser. Da Ilva i mellemtiden blev sat under ekstraordinær administration, hvorunder kreditorer ikke er berettiget til at håndhæve deres fordringer, blev lånet ikke tilbagebetalt på udløbsdatoen. Under den ekstraordinære administration skal alle fordringer tilbagebetales i henhold til de gældende bestemmelser. |
| --- | --- |

(93)

De italienske myndigheder er af den opfattelse, at vilkårene for lånet er sædvanlige markedsvilkår for et lån med en lav sikkerhedsstillelse. Det lån, der er ydet af de finansielle institutioner, har en rente på Euribor 3 mdr. + [...] basispoint pr. år. Lånets varighed er fra 11. september 2014 til 28. februar 2015. Aftalen har alle de normale betingelser. Da Ilva i mellemtiden blev sat under ekstraordinær administration, hvorunder kreditorer ikke er berettiget til at håndhæve deres fordringer, blev lånet ikke tilbagebetalt på udløbsdatoen. Under den ekstraordinære administration skal alle fordringer tilbagebetales i henhold til de gældende bestemmelser.

| (94) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt ydelsen af lånet blev muliggjort gennem kvalificering som massekrav, hævder de italienske myndigheder, at anerkendelse af kvalificering som massekrav kun vil ske, efter den kompetente nationale ret har kontrolleret, at lånet opfylder alle de betingelser, der kræves i henhold til artikel 12, stk. 5, i lovdekret nr. 101/2013, efter proceduren, der skal fuldende listen over kreditorer (accertamento del passivo). På tidspunktet for ydelsen af lånet var kvalificeringen som massekrav derfor rent hypotetisk. |
| --- | --- |

(94)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt ydelsen af lånet blev muliggjort gennem kvalificering som massekrav, hævder de italienske myndigheder, at anerkendelse af kvalificering som massekrav kun vil ske, efter den kompetente nationale ret har kontrolleret, at lånet opfylder alle de betingelser, der kræves i henhold til artikel 12, stk. 5, i lovdekret nr. 101/2013, efter proceduren, der skal fuldende listen over kreditorer (accertamento del passivo). På tidspunktet for ydelsen af lånet var kvalificeringen som massekrav derfor rent hypotetisk.

3.4.   Foranstaltning 3

Foranstaltning 3

| (95) | De italienske myndigheder bemærker for det første, at det garanterede lån ved lov udelukkende er øremærket til investeringer i miljøplanen. Det skal derfor imødekomme Kommissionens betænkeligheder i den begrundede udtalelse. |
| --- | --- |

(95)

De italienske myndigheder bemærker for det første, at det garanterede lån ved lov udelukkende er øremærket til investeringer i miljøplanen. Det skal derfor imødekomme Kommissionens betænkeligheder i den begrundede udtalelse.

3.4.1.   Statsmidler og økonomisk fordel

Statsmidler og økonomisk fordel

| (96) | Ifølge de italienske myndigheder skyldes anvendelsen af statsmidler ikke, at statsgarantier bringer statens midler i fare, hvis de tages i brug. Statsmidler påvirkes kun, hvis det potentielle tab for staten ikke honoreres behørigt. |
| --- | --- |

(96)

Ifølge de italienske myndigheder skyldes anvendelsen af statsmidler ikke, at statsgarantier bringer statens midler i fare, hvis de tages i brug. Statsmidler påvirkes kun, hvis det potentielle tab for staten ikke honoreres behørigt.

| (97) | I denne henseende mener de italienske myndigheder, at den ekstra garanti på 3,12 % af flere grunde er markedsorienteret. |
| --- | --- |

(97)

I denne henseende mener de italienske myndigheder, at den ekstra garanti på 3,12 % af flere grunde er markedsorienteret.

| (98) | For det første bestilte de italienske myndigheder en ekspertundersøgelse (»[...] udtalelsen«) for at fastsætte denne ekstra garanti. [...] udtalelsen er baseret på en metode, som er fastlagt i overensstemmelse med punkt 3.2. litra d), i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (»garantimeddelelsen«) (50):






  a) | Låntagers kreditrisiko blev analyseret ved hjælp af en model, som giver en kreditvurdering på grundlag af de foreliggende oplysninger. |
| --- | --- | --- |

(98)

For det første bestilte de italienske myndigheder en ekspertundersøgelse (»[...] udtalelsen«) for at fastsætte denne ekstra garanti. [...] udtalelsen er baseret på en metode, som er fastlagt i overensstemmelse med punkt 3.2. litra d), i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (»garantimeddelelsen«) (50):

50

a)

Låntagers kreditrisiko blev analyseret ved hjælp af en model, som giver en kreditvurdering på grundlag af de foreliggende oplysninger.

| b) | Ud fra denne kreditberegning blev der foretaget en benchmarkinganalyse for at udvælge et rimeligt antal markedsværdier for garantipræmien på grundlag af de forskellige metoder, der anvendes som international praksis. |
| --- | --- |

b)

Ud fra denne kreditberegning blev der foretaget en benchmarkinganalyse for at udvælge et rimeligt antal markedsværdier for garantipræmien på grundlag af de forskellige metoder, der anvendes som international praksis.

| c) | De opnåede resultater blev yderligere bekræftet af ekstra evalueringskriterier. |
| --- | --- |

c)

De opnåede resultater blev yderligere bekræftet af ekstra evalueringskriterier.

| d) | Resultatet var Euribor 6 mdr. + mellem 2,5 % og 3,12 %. |
| --- | --- |

d)

Resultatet var Euribor 6 mdr. + mellem 2,5 % og 3,12 %.

| e) | Den højeste procent blev valgt. |
| --- | --- |

e)

Den højeste procent blev valgt.

| (99) | For det andet falder den garantipræmie og rentesats på lånet, som Ilva betalte, inden for de grænser, der er angivet i betragtning 90 i indledningsafgørelsen (dvs. at margenen for et lån til en teknisk insolvent virksomhed med en lavere kreditvurdering end CCC ville være mellem 400 og 1 000 basispoint). I denne henseende bør der tages højde for lånets kvalificering som massekrav ved vurderingen af den kreditrisiko, der knytter sig hertil. |
| --- | --- |

(99)

For det andet falder den garantipræmie og rentesats på lånet, som Ilva betalte, inden for de grænser, der er angivet i betragtning 90 i indledningsafgørelsen (dvs. at margenen for et lån til en teknisk insolvent virksomhed med en lavere kreditvurdering end CCC ville være mellem 400 og 1 000 basispoint). I denne henseende bør der tages højde for lånets kvalificering som massekrav ved vurderingen af den kreditrisiko, der knytter sig hertil.

| (100) | For det tredje skal den risiko, som staten har påtaget sig, vurderes i forhold til statens samlede rentabilitetsmål. I denne forbindelse bør det understreges, at foranstaltningen var øremærket til udgifter, der var nødvendige for at opfylde den italienske stats miljømæssige forpligtelser som følge af Kommissionens begrundede udtalelse. Den markedsøkonomiske aktørs princip skal derfor vurderes samlet for alle relevante overvejelser for staten, herunder den omstændighed, at den endelige belastning af statsmidlerne ville være mindre, hvis de miljømæssige investeringer gennemføres takket være foranstaltning 3 (51). |
| --- | --- |

(100)

For det tredje skal den risiko, som staten har påtaget sig, vurderes i forhold til statens samlede rentabilitetsmål. I denne forbindelse bør det understreges, at foranstaltningen var øremærket til udgifter, der var nødvendige for at opfylde den italienske stats miljømæssige forpligtelser som følge af Kommissionens begrundede udtalelse. Den markedsøkonomiske aktørs princip skal derfor vurderes samlet for alle relevante overvejelser for staten, herunder den omstændighed, at den endelige belastning af statsmidlerne ville være mindre, hvis de miljømæssige investeringer gennemføres takket være foranstaltning 3 (51).

51

| (101) | Italien mener kort sagt, at: i) garantien forrentes på markedsvilkår, og ii) den risiko, som staten som garant har påtaget sig, er økonomisk rationel og sammenhængende med statens overordnede rentabilitetsmål. |
| --- | --- |

(101)

Italien mener kort sagt, at: i) garantien forrentes på markedsvilkår, og ii) den risiko, som staten som garant har påtaget sig, er økonomisk rationel og sammenhængende med statens overordnede rentabilitetsmål.

| (102) | Endelig understreger Italien, at det ikke er ualmindeligt, at kreditinstitutter, der allerede er eksponeret for en virksomhed under konkursbehandling, yder supplerende midlertidig finansiering som massekrav til denne virksomhed, selv i tilfælde hvor en sådan finansiering ikke er dækket af nogen statsgaranti. Bankernes, Intesa Sanpaolo og Banco Popolare, adfærd med hensyn til foranstaltning 3 er derfor ikke usædvanlig. Disse banker samt andre banker, der allerede er eksponeret for Ilva, har haft åbne kreditbevillinger til fordel for Ilva på trods af manglende statsgarantier for disse kreditbevillinger. |
| --- | --- |

(102)

Endelig understreger Italien, at det ikke er ualmindeligt, at kreditinstitutter, der allerede er eksponeret for en virksomhed under konkursbehandling, yder supplerende midlertidig finansiering som massekrav til denne virksomhed, selv i tilfælde hvor en sådan finansiering ikke er dækket af nogen statsgaranti. Bankernes, Intesa Sanpaolo og Banco Popolare, adfærd med hensyn til foranstaltning 3 er derfor ikke usædvanlig. Disse banker samt andre banker, der allerede er eksponeret for Ilva, har haft åbne kreditbevillinger til fordel for Ilva på trods af manglende statsgarantier for disse kreditbevillinger.

3.5.   Foranstaltning 4

Foranstaltning 4

| (103) | De italienske myndigheder fremhæver, at bestemmelsen i artikel 3, stk. 5, i lovdekret nr. 1/2015 ikke pålægger virksomhederne nogen forpligtelse til at nå frem til en aftale, men udelukkende var processuel og gør det muligt for Ilvas ekstraordinære kommissærer at bruge midlerne fra forliget i forbindelse med den ekstraordinære administration. Forliget blev indgået frit og frivilligt af Ilva og Fintecna. |
| --- | --- |

(103)

De italienske myndigheder fremhæver, at bestemmelsen i artikel 3, stk. 5, i lovdekret nr. 1/2015 ikke pålægger virksomhederne nogen forpligtelse til at nå frem til en aftale, men udelukkende var processuel og gør det muligt for Ilvas ekstraordinære kommissærer at bruge midlerne fra forliget i forbindelse med den ekstraordinære administration. Forliget blev indgået frit og frivilligt af Ilva og Fintecna.

3.5.1.   Princippet om den markedsøkonomiske aktør

Princippet om den markedsøkonomiske aktør

| (104) | De italienske myndigheder gentager, at Fintecna, der er et statsejet selskab, efter deres opfattelse generelt fungerer som enhver anden markedsøkonomisk aktør (52). Dette blev bekræftet af selve indledningsafgørelsen, hvor det ifølge de italienske myndigheder anføres, at kontraktbestemmelsen fra 1996 var et tilsagn som en privat sælger ville have givet, og at det beløb, der betales af Fintecna, var i overensstemmelse med en rationel beslutning truffet af en privat investor (53). |
| --- | --- |

(104)

De italienske myndigheder gentager, at Fintecna, der er et statsejet selskab, efter deres opfattelse generelt fungerer som enhver anden markedsøkonomisk aktør (52). Dette blev bekræftet af selve indledningsafgørelsen, hvor det ifølge de italienske myndigheder anføres, at kontraktbestemmelsen fra 1996 var et tilsagn som en privat sælger ville have givet, og at det beløb, der betales af Fintecna, var i overensstemmelse med en rationel beslutning truffet af en privat investor (53).

52

53

| (105) | I indledningsafgørelsen synes der imidlertid at blive sået tvivl om, hvorvidt en privat aktør ville have ventet en mere fremskreden fase af Ilvas omstrukturering, inden denne ville opfylde sine forpligtelser. De italienske myndigheder er af den opfattelse, at transaktionen blot er en opfyldelse af en kontraktlig forpligtelse vedrørende skader på miljøet. Derfor medfører den finansielle byrde for Fintecna ikke en særlig fordel for de berørte virksomheder som defineret i Domstolens domme i Sloman Neptun (54) og Ecotrade (55). |
| --- | --- |

(105)

I indledningsafgørelsen synes der imidlertid at blive sået tvivl om, hvorvidt en privat aktør ville have ventet en mere fremskreden fase af Ilvas omstrukturering, inden denne ville opfylde sine forpligtelser. De italienske myndigheder er af den opfattelse, at transaktionen blot er en opfyldelse af en kontraktlig forpligtelse vedrørende skader på miljøet. Derfor medfører den finansielle byrde for Fintecna ikke en særlig fordel for de berørte virksomheder som defineret i Domstolens domme i Sloman Neptun (54) og Ecotrade (55).

54

55

| (106) | De italienske myndigheder minder om en grundig forudgående procedure, herunder ekspertudtalelser og -rapporter, efterfulgt af Fintecna, inden den endelige forligsafgørelse blev truffet den 4. marts 2015. Ved at indgå forliget satte Fintecna en stopper for ethvert juridisk ansvar, som kunne have udløst endnu større erstatningsomkostninger i fremtiden. Den alternative adfærd nævnt i betragtning 96 i indledningsafgørelsen (dvs. manglende eller langsommere betaling i lyset af Ilvas ledelsesmæssige ændringer) ville have udgjort en opportunistisk og risikobetonet adfærd, der ikke ville have været forenelig med en markedsøkonomisk aktør som defineret af Domstolen (56). |
| --- | --- |

(106)

De italienske myndigheder minder om en grundig forudgående procedure, herunder ekspertudtalelser og -rapporter, efterfulgt af Fintecna, inden den endelige forligsafgørelse blev truffet den 4. marts 2015. Ved at indgå forliget satte Fintecna en stopper for ethvert juridisk ansvar, som kunne have udløst endnu større erstatningsomkostninger i fremtiden. Den alternative adfærd nævnt i betragtning 96 i indledningsafgørelsen (dvs. manglende eller langsommere betaling i lyset af Ilvas ledelsesmæssige ændringer) ville have udgjort en opportunistisk og risikobetonet adfærd, der ikke ville have været forenelig med en markedsøkonomisk aktør som defineret af Domstolen (56).

56

3.6.   Foranstaltning 5

Foranstaltning 5

3.6.1.   Selektiv økonomisk fordel

Selektiv økonomisk fordel

| (107) | De italienske myndigheder er af den opfattelse, at lånet er ydet på sædvanlige markedsvilkår. Lånet ydet af staten forrentes årligt med Euribor 6 mdr. + 300 basispoint. Én arbejdsdag inden ydelsen af lånet lå Euribor 6 mdr. på – 0,04 %. Rentesatsen blev derfor fastsat til 2,96 %. |
| --- | --- |

(107)

De italienske myndigheder er af den opfattelse, at lånet er ydet på sædvanlige markedsvilkår. Lånet ydet af staten forrentes årligt med Euribor 6 mdr. + 300 basispoint. Én arbejdsdag inden ydelsen af lånet lå Euribor 6 mdr. på – 0,04 %. Rentesatsen blev derfor fastsat til 2,96 %.

| (108) | Italien gør gældende, at denne sats er i overensstemmelse med [...] udtalelsen udarbejdet med henblik på tildeling af foranstaltning 3 (se betragtning 98). [...] udtalelsen viser, at en rentesats på mellem 2,50 % og 3,12 % vil være markedskonform. I mangel af væsentlige ændringer i Ilvas situation mellem tidspunktet for tildeling af foranstaltning 3 og foranstaltning 5 (april 2015 i forhold til december 2015) mener de italienske myndigheder, at [...] udtalelsen kan anvendes til at vurdere, om foranstaltning 5 er markedskonform. |
| --- | --- |

(108)

Italien gør gældende, at denne sats er i overensstemmelse med [...] udtalelsen udarbejdet med henblik på tildeling af foranstaltning 3 (se betragtning 98). [...] udtalelsen viser, at en rentesats på mellem 2,50 % og 3,12 % vil være markedskonform. I mangel af væsentlige ændringer i Ilvas situation mellem tidspunktet for tildeling af foranstaltning 3 og foranstaltning 5 (april 2015 i forhold til december 2015) mener de italienske myndigheder, at [...] udtalelsen kan anvendes til at vurdere, om foranstaltning 5 er markedskonform.

| (109) | Italien understreger desuden, at lånet er klassificeret som massekrav — og det er vigtigt, at Kommissionen tager hensyn til dette, når den vurderer kreditrisikoen knyttet til lånet. |
| --- | --- |

(109)

Italien understreger desuden, at lånet er klassificeret som massekrav — og det er vigtigt, at Kommissionen tager hensyn til dette, når den vurderer kreditrisikoen knyttet til lånet.

| (110) | Endvidere hævder Italien, at foranstaltning 5 har til formål at fremme salget af Ilva og i mellemtiden garanterer driften på en måde, der er forenelig med kravene til miljøbeskyttelse, sundhed og beskæftigelse. |
| --- | --- |

(110)

Endvidere hævder Italien, at foranstaltning 5 har til formål at fremme salget af Ilva og i mellemtiden garanterer driften på en måde, der er forenelig med kravene til miljøbeskyttelse, sundhed og beskæftigelse.

| (111) | Endelig minder Italien om, at lovdekret nr. 98/2016 den 9. juni 2016 ændrede forpligtelsen til tilbagebetaling af lånet ved at overføre det fra erhververen af Ilvas aktiver til Ilva selv. Derudover, som følge af ændringer i salgsprocessen og for at undgå at udskyde den endelige dato for lånets tilbagebetaling ud over den endelige afhændelse af Ilvas aktiver, ændredes med artikel 1, stk. 1, litra a), i lovdekret nr. 243/2016 datoen for tilbagebetaling af lånet til 60 dage efter den endelige afhændelse af Ilvas aktiver, hvorved lånet blev afkoblet fra det dekret, hvorved ophøret af Ilvas aktivitet blev erklæret. |
| --- | --- |

(111)

Endelig minder Italien om, at lovdekret nr. 98/2016 den 9. juni 2016 ændrede forpligtelsen til tilbagebetaling af lånet ved at overføre det fra erhververen af Ilvas aktiver til Ilva selv. Derudover, som følge af ændringer i salgsprocessen og for at undgå at udskyde den endelige dato for lånets tilbagebetaling ud over den endelige afhændelse af Ilvas aktiver, ændredes med artikel 1, stk. 1, litra a), i lovdekret nr. 243/2016 datoen for tilbagebetaling af lånet til 60 dage efter den endelige afhændelse af Ilvas aktiver, hvorved lånet blev afkoblet fra det dekret, hvorved ophøret af Ilvas aktivitet blev erklæret.

4.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

4.1.   Bemærkninger fra Ilva

Bemærkninger fra Ilva

| (112) | Ilva meddelte Kommissionen, at virksomheden fuldt ud tilslutter sig de italienske myndigheders bemærkninger, som er opsummeret i afsnit 3 i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(112)

Ilva meddelte Kommissionen, at virksomheden fuldt ud tilslutter sig de italienske myndigheders bemærkninger, som er opsummeret i afsnit 3 i denne afgørelse.

4.2.   Bemærkninger fra Peacelink

Bemærkninger fra Peacelink

| (113) | Peacelink er en italiensk ikkestatslig organisation, der har til formål at give borgerne gennemsigtige oplysninger om forskellige emner såsom militære eller miljømæssige konflikter. |
| --- | --- |

(113)

Peacelink er en italiensk ikkestatslig organisation, der har til formål at give borgerne gennemsigtige oplysninger om forskellige emner såsom militære eller miljømæssige konflikter.

| (114) | Peacelink mener, at den tvivl, som Kommissionen udtrykte i sin indledningsafgørelse, er fuldt ud berettiget. Vedrørende foranstaltning 1 anfører de, at den forventede betaling af de retligt beslaglagte beløb ville medføre, at staten skulle bære risikoen for resultatet af den retslige procedure. Ingen privat investor ville acceptere at bære en sådan risiko. Med hensyn til foranstaltning 2 er Peacelink af den opfattelse, at ingen markedsøkonomisk aktør ville have ydet et lån til Ilva uden statslige indgreb. Dette indgreb indebærer desuden en risiko for statsmidlerne, eftersom det påvirker tilbagebetalingsrækkefølgen af offentlige kreditter. Med hensyn til foranstaltning 3 mener Peacelink, at ingen markedsøkonomisk kreditor ville have ydet et lån på de vilkår, som blev tilbudt Ilva. Og hvad angår foranstaltning 4, mener Peacelink, at der er tale om statsstøtte, fordi Fintecna kun besluttede at bilægge sit krav på grund af bestemmelserne i lovdekret nr. 1/2015. Den omstændighed, at Fintecna er offentligt ejet, sår endvidere tvivl om dens evne til at handle som en privat aktør |
| --- | --- |

(114)

Peacelink mener, at den tvivl, som Kommissionen udtrykte i sin indledningsafgørelse, er fuldt ud berettiget. Vedrørende foranstaltning 1 anfører de, at den forventede betaling af de retligt beslaglagte beløb ville medføre, at staten skulle bære risikoen for resultatet af den retslige procedure. Ingen privat investor ville acceptere at bære en sådan risiko. Med hensyn til foranstaltning 2 er Peacelink af den opfattelse, at ingen markedsøkonomisk aktør ville have ydet et lån til Ilva uden statslige indgreb. Dette indgreb indebærer desuden en risiko for statsmidlerne, eftersom det påvirker tilbagebetalingsrækkefølgen af offentlige kreditter. Med hensyn til foranstaltning 3 mener Peacelink, at ingen markedsøkonomisk kreditor ville have ydet et lån på de vilkår, som blev tilbudt Ilva. Og hvad angår foranstaltning 4, mener Peacelink, at der er tale om statsstøtte, fordi Fintecna kun besluttede at bilægge sit krav på grund af bestemmelserne i lovdekret nr. 1/2015. Den omstændighed, at Fintecna er offentligt ejet, sår endvidere tvivl om dens evne til at handle som en privat aktør

| (115) | Peacelink anmodede også Kommissionen om at udvide sin tilbundsgående undersøgelse til offentlig støtte ydet under lovdekret nr. 191/2015 i form af et lån på 300 mio. EUR og et andet på 800 mio. EUR. |
| --- | --- |

(115)

Peacelink anmodede også Kommissionen om at udvide sin tilbundsgående undersøgelse til offentlig støtte ydet under lovdekret nr. 191/2015 i form af et lån på 300 mio. EUR og et andet på 800 mio. EUR.

| (116) | Endelig kommenterede Peacelink de miljømæssige aspekter af Ilva, som ikke er relevante for den nuværende statsstøtteprocedure. |
| --- | --- |

(116)

Endelig kommenterede Peacelink de miljømæssige aspekter af Ilva, som ikke er relevante for den nuværende statsstøtteprocedure.

4.3.   Bemærkninger fra WF Stahl

Bemærkninger fra WF Stahl

| (117) | WV Stahl er en brancheforening for stålindustrien i Tyskland. Den har hjemsted i Düsseldorf. |
| --- | --- |

(117)

WV Stahl er en brancheforening for stålindustrien i Tyskland. Den har hjemsted i Düsseldorf.

| (118) | WV Stahl er enig i den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for i indledningsafgørelsen. For så vidt angår foranstaltning 1, mener WV Stahl, at forudbetalingen af de retligt beslaglagte beløb ville give Ilva en økonomisk fordel. Med hensyn til foranstaltning 2 mener de, at kvalificeringen som massekrav virker som en form for garanti og derfor er vektor for ulovlig støtte. Forekomsten af statsstøtte i foranstaltning 3 er efter deres opfattelse indlysende. For så vidt angår foranstaltning 4, forklarer WV Stahl, at en markedsøkonomisk aktør ikke ville have accepteret en sådan aftale. |
| --- | --- |

(118)

WV Stahl er enig i den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for i indledningsafgørelsen. For så vidt angår foranstaltning 1, mener WV Stahl, at forudbetalingen af de retligt beslaglagte beløb ville give Ilva en økonomisk fordel. Med hensyn til foranstaltning 2 mener de, at kvalificeringen som massekrav virker som en form for garanti og derfor er vektor for ulovlig støtte. Forekomsten af statsstøtte i foranstaltning 3 er efter deres opfattelse indlysende. For så vidt angår foranstaltning 4, forklarer WV Stahl, at en markedsøkonomisk aktør ikke ville have accepteret en sådan aftale.

| (119) | WV Stahl advarede Kommissionen om den mulige tildeling af yderligere statsstøtte i form af to lån på henholdsvis 300 mio. EUR og 800 mio. EUR. De anmoder Kommissionen om at sikre, at der ikke ydes yderligere offentlig støtte til Ilva. Navnlig skal alle statens udgifter til foranstaltninger, som er bydende nødvendige for at håndtere eksisterende forurening og for at garantere borgernes sundhed i Taranto, fortsat være i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler, og ikke være et påskud for opgradering af Ilvas stålværker. |
| --- | --- |

(119)

WV Stahl advarede Kommissionen om den mulige tildeling af yderligere statsstøtte i form af to lån på henholdsvis 300 mio. EUR og 800 mio. EUR. De anmoder Kommissionen om at sikre, at der ikke ydes yderligere offentlig støtte til Ilva. Navnlig skal alle statens udgifter til foranstaltninger, som er bydende nødvendige for at håndtere eksisterende forurening og for at garantere borgernes sundhed i Taranto, fortsat være i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler, og ikke være et påskud for opgradering af Ilvas stålværker.

| (120) | Og endelig anmoder WV Stahl Kommissionen om at sikre en hurtig tilbagebetaling af eventuel støtte, som måtte anses for uforenelig efter den tilbundsgående undersøgelse. For så vidt angår statsstøtte i form af lån, bør støttebeløbet beregnes på grundlag af forskellen mellem den rente, som staten opkrævede, og hvad der skal betragtes som en markedsrente på tidspunktet for tildelingen af støtten. |
| --- | --- |

(120)

Og endelig anmoder WV Stahl Kommissionen om at sikre en hurtig tilbagebetaling af eventuel støtte, som måtte anses for uforenelig efter den tilbundsgående undersøgelse. For så vidt angår statsstøtte i form af lån, bør støttebeløbet beregnes på grundlag af forskellen mellem den rente, som staten opkrævede, og hvad der skal betragtes som en markedsrente på tidspunktet for tildelingen af støtten.

4.4.   Bemærkninger fra Riva Fire SpA

Bemærkninger fra Riva Fire SpA

| (121) | Riva Fire SpA (»Riva Fire«) havde kontrollen med Ilva fra 1995, hvor den erhvervede virksomheden fra IRI, og indtil den 4. juni 2013, hvor forvaltningen af Ilvas stålværk blev overført til en statsligt udpeget kommissær i henhold til lovdekret nr. 61/2013. |
| --- | --- |

(121)

Riva Fire SpA (»Riva Fire«) havde kontrollen med Ilva fra 1995, hvor den erhvervede virksomheden fra IRI, og indtil den 4. juni 2013, hvor forvaltningen af Ilvas stålværk blev overført til en statsligt udpeget kommissær i henhold til lovdekret nr. 61/2013.

| (122) | Riva Fire sigter i sine bemærkninger på at genoprette det, som Riva Fire anser for at være den korrekte version af virksomhedens udvikling, indtil sidstnævnte kom under konkursbehandling i henhold til lovdekret nr. 1/2015. Især hævder Riva Fire, at den blev uretmæssigt bortvist fra Ilvas ledelse gennem en række foranstaltninger gennemført af den italienske dømmende og udøvende magt, uden at have været i stand til at forsvare sine synspunkter i en egentlig kontradiktorisk procedure og dermed sikre sin ret til forsvar. |
| --- | --- |

(122)

Riva Fire sigter i sine bemærkninger på at genoprette det, som Riva Fire anser for at være den korrekte version af virksomhedens udvikling, indtil sidstnævnte kom under konkursbehandling i henhold til lovdekret nr. 1/2015. Især hævder Riva Fire, at den blev uretmæssigt bortvist fra Ilvas ledelse gennem en række foranstaltninger gennemført af den italienske dømmende og udøvende magt, uden at have været i stand til at forsvare sine synspunkter i en egentlig kontradiktorisk procedure og dermed sikre sin ret til forsvar.

| (123) | Riva Fire har ingen specifikke bemærkninger til nogen af de foranstaltninger, som er omfattet af indledningsafgørelsen eller udvidelsesafgørelsen. |
| --- | --- |

(123)

Riva Fire har ingen specifikke bemærkninger til nogen af de foranstaltninger, som er omfattet af indledningsafgørelsen eller udvidelsesafgørelsen.

| (124) | Den lægger imidlertid vægt på det, den ser som en modsigelse i de italienske myndigheders fremstilling af de faktiske omstændigheder. Ifølge Riva Fire har de italienske myndigheder i forbindelse med Kommissionens undersøgelse af statsstøtte på den ene side fremført, at offentlige midler ydet til Ilva ikke udgør statsstøtte, da de skulle anvendes til udbedring af miljøskader, og på den anden side i forbindelse med Kommissionens traktatbrudsprocedure hævdet, at der ikke var nogen miljømæssige eller sundhedsmæssige risici forbundet med Ilvas fabrik i Taranto. |
| --- | --- |

(124)

Den lægger imidlertid vægt på det, den ser som en modsigelse i de italienske myndigheders fremstilling af de faktiske omstændigheder. Ifølge Riva Fire har de italienske myndigheder i forbindelse med Kommissionens undersøgelse af statsstøtte på den ene side fremført, at offentlige midler ydet til Ilva ikke udgør statsstøtte, da de skulle anvendes til udbedring af miljøskader, og på den anden side i forbindelse med Kommissionens traktatbrudsprocedure hævdet, at der ikke var nogen miljømæssige eller sundhedsmæssige risici forbundet med Ilvas fabrik i Taranto.

4.5.   Italiens bemærkninger til de interesserede parters bemærkninger

Italiens bemærkninger til de interesserede parters bemærkninger

| (125) | Kommissionen videresendte bemærkningerne fra Riva Fire Peacelink, WV Stahl og Ilva til de italienske myndigheder. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen videresendte bemærkningerne fra Riva Fire Peacelink, WV Stahl og Ilva til de italienske myndigheder.

| (126) | De italienske myndigheder mener, at disse bemærkninger er enten generiske i deres formulering eller irrelevante for den relevante procedure. Ifølge dem er der allerede taget højde for de generiske argumenter i disse bemærkninger i de fremsatte bemærkninger fra de italienske myndigheder som svar på indledningsafgørelsen og udvidelsesafgørelsen. |
| --- | --- |

(126)

De italienske myndigheder mener, at disse bemærkninger er enten generiske i deres formulering eller irrelevante for den relevante procedure. Ifølge dem er der allerede taget højde for de generiske argumenter i disse bemærkninger i de fremsatte bemærkninger fra de italienske myndigheder som svar på indledningsafgørelsen og udvidelsesafgørelsen.

| (127) | Desuden mener de italienske myndigheder, at Riva Fires holdning til den indlysende modsigelse, der er beskrevet i betragtning 124, er ugrundet. De italienske myndigheder har utvetydigt anerkendt sundheds- og miljøkatastrofen i Taranto-området. Det citat, som Riva Fire henviser til vedrørende de påståede manglende miljø- og sundhedsrelaterede risici i Taranto, var taget ud af kontekst og afspejlede under alle omstændigheder ikke de italienske myndigheders officielle holdning. |
| --- | --- |

(127)

Desuden mener de italienske myndigheder, at Riva Fires holdning til den indlysende modsigelse, der er beskrevet i betragtning 124, er ugrundet. De italienske myndigheder har utvetydigt anerkendt sundheds- og miljøkatastrofen i Taranto-området. Det citat, som Riva Fire henviser til vedrørende de påståede manglende miljø- og sundhedsrelaterede risici i Taranto, var taget ud af kontekst og afspejlede under alle omstændigheder ikke de italienske myndigheders officielle holdning.

5.   VURDERING AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

VURDERING AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

5.1.   Vedrørende den påståede uoverensstemmelse mellem statsstøtteproceduren og procedurerne for overtrædelse af EU's miljølovgivning

Vedrørende den påståede uoverensstemmelse mellem statsstøtteproceduren og procedurerne for overtrædelse af EU's miljølovgivning

| (128) | Generelt hævder de italienske myndigheder, at de forskellige statslige foranstaltninger til fordel for Ilva først og fremmest har til formål at afhjælpe de betænkeligheder, Kommissionen påpegede i sin begrundede udtalelse. I deres bemærkninger til indledningsafgørelsen bemærker Riva Fire en uoverensstemmelse i påstandene fra de italienske myndigheder mellem overtrædelsesproceduren og proceduren vedrørende statsstøtte (se betragtning 124 og modargumentet fra Italien i betragtning 127). Ifølge Italien modsiger Kommissionen sig selv, når den på den ene side kræver, at Italien hurtigt skal gennemføre de arbejder, som er nødvendige for at bringe fabrikken i Taranto i overensstemmelse med gældende miljøbestemmelser, og på den anden side forhindrer de italienske myndigheder i at finansiere disse arbejder. |
| --- | --- |

(128)

Generelt hævder de italienske myndigheder, at de forskellige statslige foranstaltninger til fordel for Ilva først og fremmest har til formål at afhjælpe de betænkeligheder, Kommissionen påpegede i sin begrundede udtalelse. I deres bemærkninger til indledningsafgørelsen bemærker Riva Fire en uoverensstemmelse i påstandene fra de italienske myndigheder mellem overtrædelsesproceduren og proceduren vedrørende statsstøtte (se betragtning 124 og modargumentet fra Italien i betragtning 127). Ifølge Italien modsiger Kommissionen sig selv, når den på den ene side kræver, at Italien hurtigt skal gennemføre de arbejder, som er nødvendige for at bringe fabrikken i Taranto i overensstemmelse med gældende miljøbestemmelser, og på den anden side forhindrer de italienske myndigheder i at finansiere disse arbejder.

| (129) | Kommissionen afviser dette argument. Principielt kan det at bringe en overtrædelse af et givet sæt regler til ophør ikke retfærdiggøre overtrædelse af et andet sæt regler. I den foreliggende sag bør Ilvas overensstemmelse med Unionens gældende miljøbestemmelser ikke ske i strid med EU's statsstøtteregler ved at yde offentlig støtte, som ikke er til rådighed for Ilvas konkurrenter, som også skal overholde Unionens miljølovgivning uden at nyde tilsvarende godt af ulovlig statsstøtte. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen afviser dette argument. Principielt kan det at bringe en overtrædelse af et givet sæt regler til ophør ikke retfærdiggøre overtrædelse af et andet sæt regler. I den foreliggende sag bør Ilvas overensstemmelse med Unionens gældende miljøbestemmelser ikke ske i strid med EU's statsstøtteregler ved at yde offentlig støtte, som ikke er til rådighed for Ilvas konkurrenter, som også skal overholde Unionens miljølovgivning uden at nyde tilsvarende godt af ulovlig statsstøtte.

| (130) | De italienske myndigheder anfører derefter, at de offentlige støtteforanstaltninger, der er øremærket til gennemførelse af miljøplanen, falder uden for anvendelsesområdet af artikel 107, stk. 1, i TEUF, da de er bestemt til at afhjælpe miljøskader, mens der foretages en identifikation af forureneren, i overensstemmelse med direktiv 2004/35/EF og artikel 250 i den italienske miljølov samt betragtning 114 og 115 i Kommissionens indledningsafgørelse. |
| --- | --- |

(130)

De italienske myndigheder anfører derefter, at de offentlige støtteforanstaltninger, der er øremærket til gennemførelse af miljøplanen, falder uden for anvendelsesområdet af artikel 107, stk. 1, i TEUF, da de er bestemt til at afhjælpe miljøskader, mens der foretages en identifikation af forureneren, i overensstemmelse med direktiv 2004/35/EF og artikel 250 i den italienske miljølov samt betragtning 114 og 115 i Kommissionens indledningsafgørelse.

| (131) | Kommissionen mener, at de italienske myndigheders argumentation er mangelfuld af følgende grunde. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen mener, at de italienske myndigheders argumentation er mangelfuld af følgende grunde.

| (132) | Indledningsvist påpeger Kommissionen, at kun foranstaltning 1 og 3 ved lov er øremærket til gennemførelse af miljøplanen. |
| --- | --- |

(132)

Indledningsvist påpeger Kommissionen, at kun foranstaltning 1 og 3 ved lov er øremærket til gennemførelse af miljøplanen.

| (133) | Vigtigst er det, at det kun er foranstaltningens indvirkning på virksomheden, der er relevant, ikke hverken årsagen til eller formålet med statens indgriben (57). Eftersom det kun er foranstaltningens virkning på virksomheden, der betyder noget, er miljømæssige eller andre formål med foranstaltningen som sådan irrelevante. Det er også irrelevant, om fordelen er obligatorisk for virksomheden, derved at den ikke kunne undgå eller afvise den (58). |
| --- | --- |

(133)

Vigtigst er det, at det kun er foranstaltningens indvirkning på virksomheden, der er relevant, ikke hverken årsagen til eller formålet med statens indgriben (57). Eftersom det kun er foranstaltningens virkning på virksomheden, der betyder noget, er miljømæssige eller andre formål med foranstaltningen som sådan irrelevante. Det er også irrelevant, om fordelen er obligatorisk for virksomheden, derved at den ikke kunne undgå eller afvise den (58).

57

58

| (134) | Derfor bør offentlige indgreb, der foretages i henhold til artikel 6, stk. 3, i direktiv 2004/35/EF, ikke falde uden for anvendelsesområdet for artikel 107, stk. 1, i TEUF. Artikel 107, stk. 1, i TEUF gælder ligeledes for begge scenarier: i), når forureneren endnu ikke er identificeret, og ii) når forureneren er identificeret, men ikke har truffet de nødvendige afhjælpende foranstaltninger. I begge scenarier bliver de rensningsforanstaltninger, som staten har truffet, til statsstøtte, hvis staten letter den byrde, der normalt påhviler en støttemodtager som Ilva og ikke forsøger at få refunderet de ressourcer, den har anvendt til rensningen, fra den identificerede forurener. |
| --- | --- |

(134)

Derfor bør offentlige indgreb, der foretages i henhold til artikel 6, stk. 3, i direktiv 2004/35/EF, ikke falde uden for anvendelsesområdet for artikel 107, stk. 1, i TEUF. Artikel 107, stk. 1, i TEUF gælder ligeledes for begge scenarier: i), når forureneren endnu ikke er identificeret, og ii) når forureneren er identificeret, men ikke har truffet de nødvendige afhjælpende foranstaltninger. I begge scenarier bliver de rensningsforanstaltninger, som staten har truffet, til statsstøtte, hvis staten letter den byrde, der normalt påhviler en støttemodtager som Ilva og ikke forsøger at få refunderet de ressourcer, den har anvendt til rensningen, fra den identificerede forurener.

| (135) | I den foreliggende sag giver indledningsafgørelsen blot staten mulighed for midlertidigt at dække presserende rensningsforanstaltninger, indtil forureneren er identificeret, og forudsat at Italien kræver omkostningerne refunderet hos forureneren (59). Indledningsafgørelsen indeholder således ikke nogen absolut og ubetinget tilladelse til at anvende statsmidler til at gennemføre kravene i den begrundede udtalelse og/eller miljøplanen for Ilva. |
| --- | --- |

(135)

I den foreliggende sag giver indledningsafgørelsen blot staten mulighed for midlertidigt at dække presserende rensningsforanstaltninger, indtil forureneren er identificeret, og forudsat at Italien kræver omkostningerne refunderet hos forureneren (59). Indledningsafgørelsen indeholder således ikke nogen absolut og ubetinget tilladelse til at anvende statsmidler til at gennemføre kravene i den begrundede udtalelse og/eller miljøplanen for Ilva.

59

| (136) | I denne forbindelse bemærker Kommissionen f.eks., at den miljøplan, som Italien henviser til, omfatter en række foranstaltninger, som ikke kan klassificeres som »hastende rensningsforanstaltninger«, men snarere som opgraderinger, der har til formål at forbedre Ilvas resultater i overensstemmelse med de miljøstandarder, der gælder for stålproduktion, som fastsat i Ilvas miljøgodkendelse. |
| --- | --- |

(136)

I denne forbindelse bemærker Kommissionen f.eks., at den miljøplan, som Italien henviser til, omfatter en række foranstaltninger, som ikke kan klassificeres som »hastende rensningsforanstaltninger«, men snarere som opgraderinger, der har til formål at forbedre Ilvas resultater i overensstemmelse med de miljøstandarder, der gælder for stålproduktion, som fastsat i Ilvas miljøgodkendelse.

| (137) | Vigtigst er det, eftersom det kun er virkningerne af de statslige foranstaltninger (og ikke deres årsager eller mål), der betyder noget, at det ikke kan udledes, at foranstaltninger, der som sådan udgør statsstøtte, ville ophøre med at være støtte, blot fordi de anvendes til Ilvas miljøplan. Indledningsafgørelsen giver ikke (og kunne ikke have givet) mulighed for dette. |
| --- | --- |

(137)

Vigtigst er det, eftersom det kun er virkningerne af de statslige foranstaltninger (og ikke deres årsager eller mål), der betyder noget, at det ikke kan udledes, at foranstaltninger, der som sådan udgør statsstøtte, ville ophøre med at være støtte, blot fordi de anvendes til Ilvas miljøplan. Indledningsafgørelsen giver ikke (og kunne ikke have givet) mulighed for dette.

| (138) | Sammenfattende kan Italien ikke bruge kravene i den begrundede udtalelse samt ordlyden af betragtning 114 og 115 i Kommissionens indledningsafgørelse som begrundelse for, at statsstøtten til Ilvas nuværende drift samt miljøomkostninger ikke er statsstøtte. |
| --- | --- |

(138)

Sammenfattende kan Italien ikke bruge kravene i den begrundede udtalelse samt ordlyden af betragtning 114 og 115 i Kommissionens indledningsafgørelse som begrundelse for, at statsstøtten til Ilvas nuværende drift samt miljøomkostninger ikke er statsstøtte.

5.2.   Spørgsmålet om, hvorvidt der er tale om statsstøtte

Spørgsmålet om, hvorvidt der er tale om statsstøtte

| (139) | I henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

(139)

I henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| (140) | De anførte kriterier i artikel 107, stk. 1, i TEUF er kumulative. Så med henblik på at vurdere, hvorvidt den pågældende foranstaltning udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal følgende betingelser alle være opfyldt.






  a) | Støttemodtageren er en virksomhed efter artikel 107, stk. 1, i TEUF, hvilket indebærer, at den udøver økonomisk virksomhed. |
| --- | --- | --- |

(140)

De anførte kriterier i artikel 107, stk. 1, i TEUF er kumulative. Så med henblik på at vurdere, hvorvidt den pågældende foranstaltning udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal følgende betingelser alle være opfyldt.

a)

Støttemodtageren er en virksomhed efter artikel 107, stk. 1, i TEUF, hvilket indebærer, at den udøver økonomisk virksomhed.

| b) | Foranstaltningen er finansieret med statsmidler og kan tilregnes staten. |
| --- | --- |

b)

Foranstaltningen er finansieret med statsmidler og kan tilregnes staten.

| c) | Foranstaltningen giver en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

c)

Foranstaltningen giver en økonomisk fordel.

| d) | Denne fordel er selektiv. |
| --- | --- |

d)

Denne fordel er selektiv.

| e) | Foranstaltningen fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

e)

Foranstaltningen fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (141) | Med hensyn til opfyldelsen af betingelsen om, at støttemodtageren skal være en virksomhed i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1, i TEUF, har Domstolen konsekvent defineret virksomheder som enheder, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset deres retlige status og måden, hvorpå de finansieres (60), mens enhver aktivitet, der består i at udbyde varer og tjenesteydelser på et marked, udgør en økonomisk aktivitet (61). Kommissionen bemærker, at Ilva fremstiller og sælger stål på EU-markedet og i udlandet, hvilket kan betragtes som en økonomisk aktivitet. Kommissionen konkluderer derfor, at Ilva, uanset ejerskab eller status under ekstraordinær administration i henhold til italiensk ret, er en virksomhed i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(141)

Med hensyn til opfyldelsen af betingelsen om, at støttemodtageren skal være en virksomhed i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1, i TEUF, har Domstolen konsekvent defineret virksomheder som enheder, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset deres retlige status og måden, hvorpå de finansieres (60), mens enhver aktivitet, der består i at udbyde varer og tjenesteydelser på et marked, udgør en økonomisk aktivitet (61). Kommissionen bemærker, at Ilva fremstiller og sælger stål på EU-markedet og i udlandet, hvilket kan betragtes som en økonomisk aktivitet. Kommissionen konkluderer derfor, at Ilva, uanset ejerskab eller status under ekstraordinær administration i henhold til italiensk ret, er en virksomhed i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.

60

61

| (142) | Kommissionen skal undersøge, om de her omhandlede foranstaltninger fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Der er en formodning om, at når støtte, der er ydet af en medlemsstat, styrker en virksomheds position i forhold til andre virksomheder, der konkurrerer i samhandelen inden for EU, skal sidstnævnte betragtes som påvirket af den pågældende støtte (62). Dermed er det tilstrækkeligt, at støttemodtageren konkurrerer med andre virksomheder på markeder, der er åbne for konkurrence (63). Markedet for kulstofstål, hvor Ilva opererer, er udsat for stærk konkurrence og samhandel i EU (64), og Ilva sælger sine produkter i Italien og andre medlemsstater. Som følge heraf gælder det for alle de vurderede foranstaltninger, at de fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen skal undersøge, om de her omhandlede foranstaltninger fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Der er en formodning om, at når støtte, der er ydet af en medlemsstat, styrker en virksomheds position i forhold til andre virksomheder, der konkurrerer i samhandelen inden for EU, skal sidstnævnte betragtes som påvirket af den pågældende støtte (62). Dermed er det tilstrækkeligt, at støttemodtageren konkurrerer med andre virksomheder på markeder, der er åbne for konkurrence (63). Markedet for kulstofstål, hvor Ilva opererer, er udsat for stærk konkurrence og samhandel i EU (64), og Ilva sælger sine produkter i Italien og andre medlemsstater. Som følge heraf gælder det for alle de vurderede foranstaltninger, at de fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

62

63

64

| (143) | Med hensyn til de andre kriterier i artikel 107, stk. 1, i TEUF og nævnt i betragtning 140, litra b), c) og d), vil Kommissionen foretage en vurdering af de enkelte foranstaltninger. |
| --- | --- |

(143)

Med hensyn til de andre kriterier i artikel 107, stk. 1, i TEUF og nævnt i betragtning 140, litra b), c) og d), vil Kommissionen foretage en vurdering af de enkelte foranstaltninger.

5.2.1.   Foranstaltning 1

Foranstaltning 1

| (144) | Som forklaret i betragtning 21 indgik Riva-familien og Ilva den 24. maj 2017 en aftale, som løste den igangværende tvist mellem Ilvas ekstraordinære administration og Riva-familien. |
| --- | --- |

(144)

Som forklaret i betragtning 21 indgik Riva-familien og Ilva den 24. maj 2017 en aftale, som løste den igangværende tvist mellem Ilvas ekstraordinære administration og Riva-familien.

| (145) | Forligsaftalen er en aftale udelukkende mellem private parter, nemlig visse medlemmer af Riva-familien i deres egenskab af aktionærer i Ilva og den nuværende ledelse af Ilva under ekstraordinær administration. [...]. Ilva er ikke part i straffesagen. De beløb, der skal overføres til Ilva i henhold til forligsaftalen, omfatter: i), de Riva-aktiver, som Riva-familien ligger inde med på udenlandske bankkonti, som skal stilles endeligt til rådighed for Ilva i den retlige form, som fremgår af artikel 3, stk. 1, i lovdekret nr. 1/2015, dvs. i form af obligationer, der skal tegnes af Fondo Unico di Giustizia, uden at obligationerne skal returneres til medlemmerne af Riva-familien, selv i tilfælde af frifindelse, og ii) et yderligere beløb på 145 mio. EUR. |
| --- | --- |

(145)

Forligsaftalen er en aftale udelukkende mellem private parter, nemlig visse medlemmer af Riva-familien i deres egenskab af aktionærer i Ilva og den nuværende ledelse af Ilva under ekstraordinær administration. [...]. Ilva er ikke part i straffesagen. De beløb, der skal overføres til Ilva i henhold til forligsaftalen, omfatter: i), de Riva-aktiver, som Riva-familien ligger inde med på udenlandske bankkonti, som skal stilles endeligt til rådighed for Ilva i den retlige form, som fremgår af artikel 3, stk. 1, i lovdekret nr. 1/2015, dvs. i form af obligationer, der skal tegnes af Fondo Unico di Giustizia, uden at obligationerne skal returneres til medlemmerne af Riva-familien, selv i tilfælde af frifindelse, og ii) et yderligere beløb på 145 mio. EUR.

| (146) | Sammenlignet med situationen på tidspunktet for indledningsafgørelsen udgør denne aftale en ny faktisk omstændighed, der skal tages i betragtning ved Kommissionens endelige vurdering af foranstaltning 1, navnlig hvad angår en eventuel fordel for Ilva og foranstaltningens tilregnelse til staten. |
| --- | --- |

(146)

Sammenlignet med situationen på tidspunktet for indledningsafgørelsen udgør denne aftale en ny faktisk omstændighed, der skal tages i betragtning ved Kommissionens endelige vurdering af foranstaltning 1, navnlig hvad angår en eventuel fordel for Ilva og foranstaltningens tilregnelse til staten.

| (147) | I denne henseende er det ubestridt, at det oprindeligt var de italienske myndigheders hensigt at overføre Riva-aktiverne til Ilva inden afslutningen af straffesagen, som forklaret i indledningsafgørelsen. Det er dog en kendsgerning, at Riva-aktiverne på trods af bestemmelserne i lovdekret nr. 1/2015 og efterfølgende Decreto di Trasferimento ikke blev overført på grund af vedholdende modstand fra den schweiziske domstol mod at udføre ordren uden forudgående samtykke fra den formodede ejer af de pågældende aktiver — medlemmerne af Riva-familien. Situationen kunne først løses, da medlemmerne af Riva-familien selv besluttede, ved hjælp af en rent privat aftale, at overføre de aktiver, de kontrollerede, til Ilva (65). Det er også en kendsgerning, at forligsaftalen ikke fuldt ud svarer til hele den konstruktion, som de italienske myndigheder havde opstillet i lovdekret nr. 1/2015. For det første er de overførte beløb til Ilva faktisk højere end fastsat i dette lovdekret, og for det andet har Riva-familien modtaget vigtige genparter til gengæld for overdragelse af beløbene. |
| --- | --- |

(147)

I denne henseende er det ubestridt, at det oprindeligt var de italienske myndigheders hensigt at overføre Riva-aktiverne til Ilva inden afslutningen af straffesagen, som forklaret i indledningsafgørelsen. Det er dog en kendsgerning, at Riva-aktiverne på trods af bestemmelserne i lovdekret nr. 1/2015 og efterfølgende Decreto di Trasferimento ikke blev overført på grund af vedholdende modstand fra den schweiziske domstol mod at udføre ordren uden forudgående samtykke fra den formodede ejer af de pågældende aktiver — medlemmerne af Riva-familien. Situationen kunne først løses, da medlemmerne af Riva-familien selv besluttede, ved hjælp af en rent privat aftale, at overføre de aktiver, de kontrollerede, til Ilva (65). Det er også en kendsgerning, at forligsaftalen ikke fuldt ud svarer til hele den konstruktion, som de italienske myndigheder havde opstillet i lovdekret nr. 1/2015. For det første er de overførte beløb til Ilva faktisk højere end fastsat i dette lovdekret, og for det andet har Riva-familien modtaget vigtige genparter til gengæld for overdragelse af beløbene.

65

| (148) | Denne private forligsaftale og det forhold, at situationen først blev løst, efter denne aftale blev indgået, beviser, at beslutningen om at overføre Riva-aktiverne til Ilva i sidste ende var i) en del af en bredere aftale om at forene Riva-familiens og Ilvas private interesser og ii) blev truffet af Riva-familien og Ilva (ikke staten). Dette skal tages i betragtning for at afgøre, om Kommissionens oprindelige tvivl om, hvorvidt transaktionen ville give Ilva en økonomisk fordel og kunne tilregnes staten, består. |
| --- | --- |

(148)

Denne private forligsaftale og det forhold, at situationen først blev løst, efter denne aftale blev indgået, beviser, at beslutningen om at overføre Riva-aktiverne til Ilva i sidste ende var i) en del af en bredere aftale om at forene Riva-familiens og Ilvas private interesser og ii) blev truffet af Riva-familien og Ilva (ikke staten). Dette skal tages i betragtning for at afgøre, om Kommissionens oprindelige tvivl om, hvorvidt transaktionen ville give Ilva en økonomisk fordel og kunne tilregnes staten, består.

| (149) | Hvad angår tilregnelse til staten af overførslen af Riva-aktiverne til Ilva, bemærker Kommissionen, at denne overførsel fandt sted som led i en bredere aftale, der blev besluttet af Riva-familien og Ilva. Igen er det ubestridt, at det oprindeligt var de italienske myndigheders hensigt at overføre aktiver fra Riva-familien til Ilva inden afslutningen af straffesagen. Ikke desto mindre blev den endelige beslutning truffet af Riva-familien ved hjælp af forligsaftalen, idet Riva-familien i en skrivelse pålagde de udenlandske banker at frigive midlerne og dermed effektivt tillod overførslen til Ilva. Grundlaget for overførslen af Riva-aktiverne til Ilva er derfor den private forligsaftale mellem Riva-familien og Ilva, som ikke kan tilregnes staten. |
| --- | --- |

(149)

Hvad angår tilregnelse til staten af overførslen af Riva-aktiverne til Ilva, bemærker Kommissionen, at denne overførsel fandt sted som led i en bredere aftale, der blev besluttet af Riva-familien og Ilva. Igen er det ubestridt, at det oprindeligt var de italienske myndigheders hensigt at overføre aktiver fra Riva-familien til Ilva inden afslutningen af straffesagen. Ikke desto mindre blev den endelige beslutning truffet af Riva-familien ved hjælp af forligsaftalen, idet Riva-familien i en skrivelse pålagde de udenlandske banker at frigive midlerne og dermed effektivt tillod overførslen til Ilva. Grundlaget for overførslen af Riva-aktiverne til Ilva er derfor den private forligsaftale mellem Riva-familien og Ilva, som ikke kan tilregnes staten.

| (150) | Kommissionen bemærker endvidere, for så vidt angår en eventuel økonomisk fordel, at Ilva med forligsaftalen med Riva-familien ikke synes at have opnået nogen fordel, som den ikke ville have kunnet opnå under normale markedsvilkår. Riva-familien havde et incitament til at indgå forligsforhandlinger, da den risikerede at skylde Ilva op til [...] EUR i erstatningskrav, såfremt Ilvas fordringer blev stadfæstet af den nationale domstol. Ilva selv havde et temmelig presserende behov for likviditet, det være sig til finansiering af den løbende drift eller til rensningsforanstaltningerne defineret i miljøplanen. Ilva accepterede derfor at give afkald på eventuelle fremtidige fordringer (potentielt på op til [...] EUR) til gengæld for omgående overførsel af ca. 1,2 mia. EUR, idet en del heraf var Riva-aktiverne omfattet af lovdekret nr. 1/2015. Denne adfærd afspejler, at en forsigtig aktør, som ikke ønsker at påtage sig et tab, kan foretrække at bilægge en tvist i mindelighed i stedet for at ty til en dommer eller voldgiftsmand efter løbende retssager. På denne baggrund er der intet, der tyder på, at forligsaftalen mellem Riva-familien og Ilva ikke blev indgået til gensidig gavn for begge private parter. Da forligsaftalen som helhed er indgået under normale markedsvilkår mellem Ilva og dens aktionærer og dermed ikke giver Ilva nogen økonomisk fordel, giver overførslen af Riva-aktiverne, der indgår i denne globale løsning, derfor heller ikke Ilva nogen økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen bemærker endvidere, for så vidt angår en eventuel økonomisk fordel, at Ilva med forligsaftalen med Riva-familien ikke synes at have opnået nogen fordel, som den ikke ville have kunnet opnå under normale markedsvilkår. Riva-familien havde et incitament til at indgå forligsforhandlinger, da den risikerede at skylde Ilva op til [...] EUR i erstatningskrav, såfremt Ilvas fordringer blev stadfæstet af den nationale domstol. Ilva selv havde et temmelig presserende behov for likviditet, det være sig til finansiering af den løbende drift eller til rensningsforanstaltningerne defineret i miljøplanen. Ilva accepterede derfor at give afkald på eventuelle fremtidige fordringer (potentielt på op til [...] EUR) til gengæld for omgående overførsel af ca. 1,2 mia. EUR, idet en del heraf var Riva-aktiverne omfattet af lovdekret nr. 1/2015. Denne adfærd afspejler, at en forsigtig aktør, som ikke ønsker at påtage sig et tab, kan foretrække at bilægge en tvist i mindelighed i stedet for at ty til en dommer eller voldgiftsmand efter løbende retssager. På denne baggrund er der intet, der tyder på, at forligsaftalen mellem Riva-familien og Ilva ikke blev indgået til gensidig gavn for begge private parter. Da forligsaftalen som helhed er indgået under normale markedsvilkår mellem Ilva og dens aktionærer og dermed ikke giver Ilva nogen økonomisk fordel, giver overførslen af Riva-aktiverne, der indgår i denne globale løsning, derfor heller ikke Ilva nogen økonomisk fordel.

| (151) | I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at overførslen af Riva-aktiverne til Ilva i den juridiske form, der er fastsat i lovdekret nr. 1/2015, ikke giver Ilva en økonomisk fordel til Ilva og heller ikke kan tilregnes den italienske stat. |
| --- | --- |

(151)

I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at overførslen af Riva-aktiverne til Ilva i den juridiske form, der er fastsat i lovdekret nr. 1/2015, ikke giver Ilva en økonomisk fordel til Ilva og heller ikke kan tilregnes den italienske stat.

5.2.1.1.   Konklusion vedrørende foranstaltning 1

Konklusion vedrørende foranstaltning 1

| (152) | På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den gennemførte foranstaltning ikke kan tilregnes staten. Eftersom kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF er kumulative, konkluderer Kommissionen, at foranstaltning 1 ikke udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(152)

På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den gennemførte foranstaltning ikke kan tilregnes staten. Eftersom kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF er kumulative, konkluderer Kommissionen, at foranstaltning 1 ikke udgør statsstøtte.

5.2.2.   Foranstaltning 2

Foranstaltning 2

5.2.2.1.   Økonomisk fordel hidrørende fra statsmidler

Økonomisk fordel hidrørende fra statsmidler

| (153) | Med henblik på at vurdere, om foranstaltning 2 udgør en økonomisk fordel for Ilva, har Kommissionen først undersøgt Italiens argumenter i betragtning 87 med hensyn til denne foranstaltnings regulerende karakter. Ifølge Italien gennemfører den pågældende lovbestemmelse blot et generelt retsprincip, som gør det muligt at kvalificere kreditter som massekrav, hvis dette er nødvendigt for at bevare værdien af en virksomhed og for forvaltningen af dens aktiver. |
| --- | --- |

(153)

Med henblik på at vurdere, om foranstaltning 2 udgør en økonomisk fordel for Ilva, har Kommissionen først undersøgt Italiens argumenter i betragtning 87 med hensyn til denne foranstaltnings regulerende karakter. Ifølge Italien gennemfører den pågældende lovbestemmelse blot et generelt retsprincip, som gør det muligt at kvalificere kreditter som massekrav, hvis dette er nødvendigt for at bevare værdien af en virksomhed og for forvaltningen af dens aktiver.

| (154) | Ved at vedtage foranstaltning 2 anbragte Italien næsten alle insolvente virksomheder, såsom Ilva, som er af national strategisk interesse, under ordningen om massekrav, hvilket er et fælles kendetegn ved konkursbehandling. Det er et væsentligt kendetegn for den generelle konkursrammelovgivning, der gælder for alle virksomheder, der er eller er tæt på at være insolvente, og som opererer i Italien (»Legge Fallimentare« i Regio decreto nr. 267 af 16. marts 1942 (se betragtning 92). |
| --- | --- |

(154)

Ved at vedtage foranstaltning 2 anbragte Italien næsten alle insolvente virksomheder, såsom Ilva, som er af national strategisk interesse, under ordningen om massekrav, hvilket er et fælles kendetegn ved konkursbehandling. Det er et væsentligt kendetegn for den generelle konkursrammelovgivning, der gælder for alle virksomheder, der er eller er tæt på at være insolvente, og som opererer i Italien (»Legge Fallimentare« i Regio decreto nr. 267 af 16. marts 1942 (se betragtning 92).

| (155) | Kommissionen finder, at Italien har handlet som offentlig regulerende myndighed snarere end som en investor, og at der derfor ikke er grundlag for at anvende testen om den markedsøkonomiske aktør på foranstaltning 2 (66). Med andre ord handlede Italien ved at vedtage foranstaltning 2 under udøvelse af sine statslige kompetencer for at bevare værdien af aktiver tilhørende virksomheder, der risikerer konkurs, og ikke som en markedsøkonomisk aktør. Via foranstaltning 2 omdefinerede Italien nemlig ensidigt prioriteringen af Ilvas kreditorer, hvilket er en foranstaltning, der ikke er forenelig med foranstaltninger, som privatpersoner kan foretage. Kun staten har kompetence til at underordne alle eksisterende krav (herunder seniorgæld) nyere krav, og private kreditorer eller private personer i almindelighed har ikke denne kompetence. Derfor finder princippet om den markedsøkonomiske aktør ikke anvendelse for foranstaltning 2. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen finder, at Italien har handlet som offentlig regulerende myndighed snarere end som en investor, og at der derfor ikke er grundlag for at anvende testen om den markedsøkonomiske aktør på foranstaltning 2 (66). Med andre ord handlede Italien ved at vedtage foranstaltning 2 under udøvelse af sine statslige kompetencer for at bevare værdien af aktiver tilhørende virksomheder, der risikerer konkurs, og ikke som en markedsøkonomisk aktør. Via foranstaltning 2 omdefinerede Italien nemlig ensidigt prioriteringen af Ilvas kreditorer, hvilket er en foranstaltning, der ikke er forenelig med foranstaltninger, som privatpersoner kan foretage. Kun staten har kompetence til at underordne alle eksisterende krav (herunder seniorgæld) nyere krav, og private kreditorer eller private personer i almindelighed har ikke denne kompetence. Derfor finder princippet om den markedsøkonomiske aktør ikke anvendelse for foranstaltning 2.

66

| (156) | Det følger af den manglende anvendelse af princippet om den markedsøkonomiske aktør, at det afgørende kriterium for, om foranstaltning 2 medfører en fordel, ikke er, om staten maksimerer afkastet eller minimerer tabet af statsmidler, der hidrører fra foranstaltningen. Ikke desto mindre skal Kommissionen stadig vurdere, om foranstaltning 2 udgør en anden form for fordel, som hidrører fra statsmidler. |
| --- | --- |

(156)

Det følger af den manglende anvendelse af princippet om den markedsøkonomiske aktør, at det afgørende kriterium for, om foranstaltning 2 medfører en fordel, ikke er, om staten maksimerer afkastet eller minimerer tabet af statsmidler, der hidrører fra foranstaltningen. Ikke desto mindre skal Kommissionen stadig vurdere, om foranstaltning 2 udgør en anden form for fordel, som hidrører fra statsmidler.

| (157) | Under de ovennævnte omstændigheder er den muligvis lavere sandsynlighed for, at staten kan inddrive gæld til visse offentlige enheder, efter ny gæld kvalificeres som massekrav, blot en bivirkning af den pågældende foranstaltning. Hovedformålet med og virkningen af ændringen af den pågældende lov var ikke at opgive Ilvas gæld til staten og dermed give Ilva en fordel. Som anført af de italienske myndigheder kan lån også kvalificeres som massekrav i henhold til den generelle konkurslov (betragtning 92), og der er empirisk bevis for stigende brug i Italien af kredit til virksomheder i konkurssituationer, der indgår domstolsovervågede akkorder, efter der i 2010 blev indført visse reformer, som gradvist har udvidet anvendelsesområdet for kredit kvalificeret som massekrav (67). Som bekræftet af Domstolen udgør en indirekte negativ virkning på statens indtægter som følge af lovgivningsmæssige foranstaltninger ikke overførsel af statsmidler, hvis den er uadskilleligt forbundet med foranstaltningen (68). Da en mulig negativ virkning på statens lån til Ilva er en uadskillelig del af kvalificeringen af massekrav under konkursbehandlingen i Italien, kan det ikke være et middel til at yde en særlig fordel hidrørende fra statsmidler til Ilva. |
| --- | --- |

(157)

Under de ovennævnte omstændigheder er den muligvis lavere sandsynlighed for, at staten kan inddrive gæld til visse offentlige enheder, efter ny gæld kvalificeres som massekrav, blot en bivirkning af den pågældende foranstaltning. Hovedformålet med og virkningen af ændringen af den pågældende lov var ikke at opgive Ilvas gæld til staten og dermed give Ilva en fordel. Som anført af de italienske myndigheder kan lån også kvalificeres som massekrav i henhold til den generelle konkurslov (betragtning 92), og der er empirisk bevis for stigende brug i Italien af kredit til virksomheder i konkurssituationer, der indgår domstolsovervågede akkorder, efter der i 2010 blev indført visse reformer, som gradvist har udvidet anvendelsesområdet for kredit kvalificeret som massekrav (67). Som bekræftet af Domstolen udgør en indirekte negativ virkning på statens indtægter som følge af lovgivningsmæssige foranstaltninger ikke overførsel af statsmidler, hvis den er uadskilleligt forbundet med foranstaltningen (68). Da en mulig negativ virkning på statens lån til Ilva er en uadskillelig del af kvalificeringen af massekrav under konkursbehandlingen i Italien, kan det ikke være et middel til at yde en særlig fordel hidrørende fra statsmidler til Ilva.

67

68

5.2.2.2.   Konklusion vedrørende foranstaltning 2

Konklusion vedrørende foranstaltning 2

| (158) | Kommissionen konkluderer, at foranstaltning 2 ikke indebærer en økonomisk fordel for Ilva, som hidrører fra statsmidler. Eftersom kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF er kumulative, konkluderer Kommissionen, at foranstaltning 2 ikke udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen konkluderer, at foranstaltning 2 ikke indebærer en økonomisk fordel for Ilva, som hidrører fra statsmidler. Eftersom kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF er kumulative, konkluderer Kommissionen, at foranstaltning 2 ikke udgør statsstøtte.

5.2.3.   Foranstaltning 3

Foranstaltning 3

5.2.3.1.   Statsmidler og tilregnelse til staten

Statsmidler og tilregnelse til staten

| (159) | Med hensyn til foranstaltningens statslige oprindelse bemærker Kommissionen, at foranstaltningen består af en lånegaranti, der blev stillet af det italienske økonomi- og finansministerium. |
| --- | --- |

(159)

Med hensyn til foranstaltningens statslige oprindelse bemærker Kommissionen, at foranstaltningen består af en lånegaranti, der blev stillet af det italienske økonomi- og finansministerium.

| (160) | Da begrebet medlemsstat omfatter alle niveauer af offentlige myndigheder, uanset om der er tale om en national, regional eller lokal myndighed, konkluderer Kommissionen derfor, at denne foranstaltning kan tilregnes staten. |
| --- | --- |

(160)

Da begrebet medlemsstat omfatter alle niveauer af offentlige myndigheder, uanset om der er tale om en national, regional eller lokal myndighed, konkluderer Kommissionen derfor, at denne foranstaltning kan tilregnes staten.

| (161) | Statsgarantier bringer statsmidlerne i fare, da deres indfrielse sker over statsbudgettet. Af denne grund og i modsætning til de italienske myndigheders argument, involverer selv behørigt betalte statsgarantier statslige midler. Endvidere finder Kommissionen, som det påvises nedenfor, i den foreliggende sag, at eftersom garantigebyret, som opkræves af Italien, ligger under markedsvilkårene, gav den italienske stat afkald på — og giver stadig afkald på — midler, som den ville have opnået med et højere, markedsbaseret garantigebyr. Vurderingen af vilkårene for en statsgaranti, herunder det gebyr, der opkræves for en sådan, er kun til hinder for konstateringen af en økonomisk fordel (hvis de ikke svarer til markedsvilkår), ikke konstateringen af statsmidler, som ikke kan bestrides. Kommissionen konkluderer derfor, at foranstaltning 3 omfatter statsmidler. |
| --- | --- |

(161)

Statsgarantier bringer statsmidlerne i fare, da deres indfrielse sker over statsbudgettet. Af denne grund og i modsætning til de italienske myndigheders argument, involverer selv behørigt betalte statsgarantier statslige midler. Endvidere finder Kommissionen, som det påvises nedenfor, i den foreliggende sag, at eftersom garantigebyret, som opkræves af Italien, ligger under markedsvilkårene, gav den italienske stat afkald på — og giver stadig afkald på — midler, som den ville have opnået med et højere, markedsbaseret garantigebyr. Vurderingen af vilkårene for en statsgaranti, herunder det gebyr, der opkræves for en sådan, er kun til hinder for konstateringen af en økonomisk fordel (hvis de ikke svarer til markedsvilkår), ikke konstateringen af statsmidler, som ikke kan bestrides. Kommissionen konkluderer derfor, at foranstaltning 3 omfatter statsmidler.

5.2.3.2.   Økonomisk fordel

Økonomisk fordel

| (162) | Det fremgår af fast retspraksis, at for at afgøre, om en statslig foranstaltning udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, må det fastlægges bl.a., hvorvidt den virksomhed, foranstaltningen er rettet til, opnår en økonomisk fordel, som den ikke ville have opnået under sædvanlige markedsbetingelser (69). |
| --- | --- |

(162)

Det fremgår af fast retspraksis, at for at afgøre, om en statslig foranstaltning udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, må det fastlægges bl.a., hvorvidt den virksomhed, foranstaltningen er rettet til, opnår en økonomisk fordel, som den ikke ville have opnået under sædvanlige markedsbetingelser (69).

69

| (163) | Der foreligger en økonomisk fordel, når en virksomheds økonomiske situation forbedres som følge af et statsindgreb på vilkår, der afviger fra de normale markedsvilkår (70). Et indgreb fra en offentlig myndighed giver ikke nødvendigvis modtageren en fordel og udgør derfor heller ikke som sådan statsstøtte, hvis det udføres under normale markedsvilkår. Hvis den offentlige myndighed med andre ord handler, som en fornuftig aktør i en markedsøkonomi ville gøre under lignende omstændigheder, er der ikke tale om statsstøtte. |
| --- | --- |

(163)

Der foreligger en økonomisk fordel, når en virksomheds økonomiske situation forbedres som følge af et statsindgreb på vilkår, der afviger fra de normale markedsvilkår (70). Et indgreb fra en offentlig myndighed giver ikke nødvendigvis modtageren en fordel og udgør derfor heller ikke som sådan statsstøtte, hvis det udføres under normale markedsvilkår. Hvis den offentlige myndighed med andre ord handler, som en fornuftig aktør i en markedsøkonomi ville gøre under lignende omstændigheder, er der ikke tale om statsstøtte.

70

| (164) | I denne forbindelse fremfører de italienske myndigheder, at den præmie, der opkræves af de italienske myndigheder for statsgarantien, blev fastsat efter anbefaling fra [...] eksperter (71). Betalingen for den risiko, som staten tager, er ifølge dem i overensstemmelse med den betaling, som en forsigtig markedsøkonomisk aktør ville have krævet, og garantien indebærer ikke en økonomisk fordel for Ilva. |
| --- | --- |

(164)

I denne forbindelse fremfører de italienske myndigheder, at den præmie, der opkræves af de italienske myndigheder for statsgarantien, blev fastsat efter anbefaling fra [...] eksperter (71). Betalingen for den risiko, som staten tager, er ifølge dem i overensstemmelse med den betaling, som en forsigtig markedsøkonomisk aktør ville have krævet, og garantien indebærer ikke en økonomisk fordel for Ilva.

71

| (165) | De interesserede parter, som har fremsat bemærkninger til foranstaltning 3, mener, at en markedsøkonomisk aktør ikke ville have accepteret disse finansielle betingelser. WV Stahl anmoder navnlig Kommissionen om at fastsætte den relevante markedsrente og tilbagesøge den uforenelige støtte i form af forskellen mellem markedsrenten og den faktiske rente, som de italienske myndigheder har opkrævet Ilva. |
| --- | --- |

(165)

De interesserede parter, som har fremsat bemærkninger til foranstaltning 3, mener, at en markedsøkonomisk aktør ikke ville have accepteret disse finansielle betingelser. WV Stahl anmoder navnlig Kommissionen om at fastsætte den relevante markedsrente og tilbagesøge den uforenelige støtte i form af forskellen mellem markedsrenten og den faktiske rente, som de italienske myndigheder har opkrævet Ilva.

| (166) | Indledningsvis vil Kommissionen gerne påpege, at på tidspunktet for ydelsen af den omhandlede statsgaranti var Ilva under konkursbehandling. Som sådan kunne Ilva betragtes som en kriseramt virksomhed i henhold til punkt 20, litra c), i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikkefinansielle virksomheder (»rammebestemmelserne«) (72). |
| --- | --- |

(166)

Indledningsvis vil Kommissionen gerne påpege, at på tidspunktet for ydelsen af den omhandlede statsgaranti var Ilva under konkursbehandling. Som sådan kunne Ilva betragtes som en kriseramt virksomhed i henhold til punkt 20, litra c), i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikkefinansielle virksomheder (»rammebestemmelserne«) (72).

72

| (167) | I punkt 4.1 i garantimeddelelsen forklarer Kommissionen, at »en eventuel garant, der opererer under markedsøkonomiske forhold, ville kræve en høj præmie af kriseramte virksomheder på det tidspunkt, hvor garantien ydes, på grund af den forventede misligholdelsesgrad. Hvis der er særlig stor sandsynlighed for, at låntageren ikke vil kunne indfri lånet, eksisterer denne markedspræmie måske slet ikke, og under ekstraordinære omstændigheder kan garantiens støtteelement vise sig at være lige så højt som det beløb, der faktisk dækkes af garantien (73).« Denne tilgang blev også benyttet af Domstolen, som fastslog, at når en stat yder en garanti for et banklån til en kriseramt virksomhed, som »ikke har erlagt nogen passende modydelse«, skal garantierne betragtes som et beløb svarende til det garanterede lån (74). |
| --- | --- |

(167)

I punkt 4.1 i garantimeddelelsen forklarer Kommissionen, at »en eventuel garant, der opererer under markedsøkonomiske forhold, ville kræve en høj præmie af kriseramte virksomheder på det tidspunkt, hvor garantien ydes, på grund af den forventede misligholdelsesgrad. Hvis der er særlig stor sandsynlighed for, at låntageren ikke vil kunne indfri lånet, eksisterer denne markedspræmie måske slet ikke, og under ekstraordinære omstændigheder kan garantiens støtteelement vise sig at være lige så højt som det beløb, der faktisk dækkes af garantien (73).« Denne tilgang blev også benyttet af Domstolen, som fastslog, at når en stat yder en garanti for et banklån til en kriseramt virksomhed, som »ikke har erlagt nogen passende modydelse«, skal garantierne betragtes som et beløb svarende til det garanterede lån (74).

73

74

| (168) | På denne baggrund vurderede Kommissionen først, om den foreliggende sag udgør omstændigheder, hvor sandsynligheden for, at låntageren ikke vil være i stand til at tilbagebetale lånet, er så høj, at det garanterede lånebeløb i sin helhed udgør statsstøtte. En kriseramt virksomhed er en virksomhed, der oplever alvorlige økonomiske og finansielle vanskeligheder, som uden statslig indgriben næsten med sikkerhed vil medføre virksomhedens ophør på kort eller mellemlangt sigt. Under disse omstændigheder er det sandsynligt, at ingen markedsaktør under nogen omstændigheder ville yde et lån eller en garanti til en sådan virksomhed, således at ethvert lån eller enhver garanti fra staten til en sådan virksomhed i princippet bør udgøre støtte svarende til det fulde (garanterede) lånebeløb. Dette centrale udsagn skal imidlertid kontrolleres i forhold til de faktiske omstændigheder i hver enkelt sag og, når den støttemodtagende virksomhed er under konkursbehandling, i forhold til den konkurslovgivning, der gælder i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

(168)

På denne baggrund vurderede Kommissionen først, om den foreliggende sag udgør omstændigheder, hvor sandsynligheden for, at låntageren ikke vil være i stand til at tilbagebetale lånet, er så høj, at det garanterede lånebeløb i sin helhed udgør statsstøtte. En kriseramt virksomhed er en virksomhed, der oplever alvorlige økonomiske og finansielle vanskeligheder, som uden statslig indgriben næsten med sikkerhed vil medføre virksomhedens ophør på kort eller mellemlangt sigt. Under disse omstændigheder er det sandsynligt, at ingen markedsaktør under nogen omstændigheder ville yde et lån eller en garanti til en sådan virksomhed, således at ethvert lån eller enhver garanti fra staten til en sådan virksomhed i princippet bør udgøre støtte svarende til det fulde (garanterede) lånebeløb. Dette centrale udsagn skal imidlertid kontrolleres i forhold til de faktiske omstændigheder i hver enkelt sag og, når den støttemodtagende virksomhed er under konkursbehandling, i forhold til den konkurslovgivning, der gælder i den pågældende medlemsstat.

| (169) | Hvad angår sidstnævnte, noterer Kommissionen sig, at den italienske konkurslovgivning for store virksomheder kvalificerer alle nye lån ydet under konkursbehandlingen som prioriterede massekrav (pre-deduzione) i konkursboet i forhold til lån ydet før konkurserklæringen. I modsætning til lån ydet før konkurserklæringen, påløber der endvidere fortsat renter for lån ydet under konkursbehandlingen. Formålet med disse bestemmelser er at tilskynde potentielle kreditorer til at støtte virksomheden under konkursbehandlingen med henblik på at bevare den økonomiske værdi af dens aktiver, mens sagens behandles (turnaround, salg eller likvidation). |
| --- | --- |

(169)

Hvad angår sidstnævnte, noterer Kommissionen sig, at den italienske konkurslovgivning for store virksomheder kvalificerer alle nye lån ydet under konkursbehandlingen som prioriterede massekrav (pre-deduzione) i konkursboet i forhold til lån ydet før konkurserklæringen. I modsætning til lån ydet før konkurserklæringen, påløber der endvidere fortsat renter for lån ydet under konkursbehandlingen. Formålet med disse bestemmelser er at tilskynde potentielle kreditorer til at støtte virksomheden under konkursbehandlingen med henblik på at bevare den økonomiske værdi af dens aktiver, mens sagens behandles (turnaround, salg eller likvidation).

| (170) | At disse bestemmelser findes, viser, at långivere i nogle tilfælde aftaler at yde nye lån til virksomheder under konkurs (dvs. til kriseramte virksomheder). |
| --- | --- |

(170)

At disse bestemmelser findes, viser, at långivere i nogle tilfælde aftaler at yde nye lån til virksomheder under konkurs (dvs. til kriseramte virksomheder).

| (171) | Det viser også, at en långivers eller garants bevæggrunde i forhold til en kriseramt låntager kan være en smule anderledes end ved en normal situation. På den ene side vil långiveren eller garanten i begge situationer vurdere sandsynligheden for, at låntageren ikke vil være i stand til at tilbagebetale lånet. På den anden side kan der først og fremmest lægges vægt på sandsynligheden for, at låntageren misligholder under normale omstændigheder, hvorimod der kan være mere opmærksomhed på misligholdelse (Loss Given Default – »LGD«) af lånet eller garantien for låntagere, der sandsynligvis vil misligholde på et eller andet tidspunkt. |
| --- | --- |

(171)

Det viser også, at en långivers eller garants bevæggrunde i forhold til en kriseramt låntager kan være en smule anderledes end ved en normal situation. På den ene side vil långiveren eller garanten i begge situationer vurdere sandsynligheden for, at låntageren ikke vil være i stand til at tilbagebetale lånet. På den anden side kan der først og fremmest lægges vægt på sandsynligheden for, at låntageren misligholder under normale omstændigheder, hvorimod der kan være mere opmærksomhed på misligholdelse (Loss Given Default – »LGD«) af lånet eller garantien for låntagere, der sandsynligvis vil misligholde på et eller andet tidspunkt.

| (172) | For virksomheder under konkurs og medmindre der er en høj sandsynlighed for, at virksomheden selv vil blive omstruktureret med et godt resultat eller erhvervet af en ny investor sammen med sine forpligtelser, vil LGD på et nyt lån hovedsagelig afhænge af virksomhedens forventede likvidationsværdi, hvor långiver vil have forrang med hensyn til tilbagebetaling i henhold til reglerne om massekrav. I nogle tilfælde kan den forventede realisationsværdi være lav i forhold til omfanget af virksomhedens gæld som massekrav. I disse tilfælde kan virksomheden have problemer med at få adgang til privat finansiering, og en offentlig garanti vil med større sandsynlighed medføre en fordel svarende til hele det garanterede beløb. Men i de tilfælde, hvor der er en høj forventet værdi i konkursboet, kan der være et forretningsmæssigt grundlag for private långivere (eller garanter), der er vant til at håndtere risikobetonede lån. |
| --- | --- |

(172)

For virksomheder under konkurs og medmindre der er en høj sandsynlighed for, at virksomheden selv vil blive omstruktureret med et godt resultat eller erhvervet af en ny investor sammen med sine forpligtelser, vil LGD på et nyt lån hovedsagelig afhænge af virksomhedens forventede likvidationsværdi, hvor långiver vil have forrang med hensyn til tilbagebetaling i henhold til reglerne om massekrav. I nogle tilfælde kan den forventede realisationsværdi være lav i forhold til omfanget af virksomhedens gæld som massekrav. I disse tilfælde kan virksomheden have problemer med at få adgang til privat finansiering, og en offentlig garanti vil med større sandsynlighed medføre en fordel svarende til hele det garanterede beløb. Men i de tilfælde, hvor der er en høj forventet værdi i konkursboet, kan der være et forretningsmæssigt grundlag for private långivere (eller garanter), der er vant til at håndtere risikobetonede lån.

| (173) | Hvad nærmere angår Ilva, viser det positive udfald af salgsproceduren, at markedsværdien af Ilvas aktiver i fortsat drift forblev høj på trods af virksomhedens økonomiske vanskeligheder, og aktiverne blev solgt til en pris på 1,8 mia. EUR. Dette beløb er ikke særligt overraskende i lyset af Ilvas konkurrencemæssige styrker: Taranto er den største integrerede stålproduktion i Sydeuropa, og Ilvas fabrikker ligger på strategisk vigtige import- og eksportruter i hjertet af Europas næststørste stålmarked (Italien). |
| --- | --- |

(173)

Hvad nærmere angår Ilva, viser det positive udfald af salgsproceduren, at markedsværdien af Ilvas aktiver i fortsat drift forblev høj på trods af virksomhedens økonomiske vanskeligheder, og aktiverne blev solgt til en pris på 1,8 mia. EUR. Dette beløb er ikke særligt overraskende i lyset af Ilvas konkurrencemæssige styrker: Taranto er den største integrerede stålproduktion i Sydeuropa, og Ilvas fabrikker ligger på strategisk vigtige import- og eksportruter i hjertet af Europas næststørste stålmarked (Italien).

| (174) | Forskellen mellem markedsværdien af Ilvas aktiver og dens dårlige økonomiske resultater kan skyldes en række specifikke faktorer, herunder de to følgende:






  a) | Ilvas produktion er blevet administrativt fastsat til 6 mio. tons, hvilket er langt under dens samlede produktionskapacitet, som følge af de miljøskader, der ville opstå, hvis virksomheden kørte sin fulde produktionskapacitet med sit nuværende miljøudstyr. Da stålproduktionsfaciliteter som fabrikken i Taranto er meget kapitalintensive med høje faste omkostninger, skal de køres tæt på deres fulde kapacitet for at være rentable. Det produktionsloft, der er indført for Ilva af miljøhensyn, førte uundgåeligt til en forværring af dens rentabilitet. Men med de rette miljøinvesteringer kan Ilva vende tilbage til et mere optimalt produktionsniveau. Denne mulighed forklarer, hvorfor Ilvas aktiver holdt deres værdi i forhold til potentielle investorer, som var klar til at foretage de nødvendige investeringer. |
| --- | --- | --- |

(174)

Forskellen mellem markedsværdien af Ilvas aktiver og dens dårlige økonomiske resultater kan skyldes en række specifikke faktorer, herunder de to følgende:

a)

Ilvas produktion er blevet administrativt fastsat til 6 mio. tons, hvilket er langt under dens samlede produktionskapacitet, som følge af de miljøskader, der ville opstå, hvis virksomheden kørte sin fulde produktionskapacitet med sit nuværende miljøudstyr. Da stålproduktionsfaciliteter som fabrikken i Taranto er meget kapitalintensive med høje faste omkostninger, skal de køres tæt på deres fulde kapacitet for at være rentable. Det produktionsloft, der er indført for Ilva af miljøhensyn, førte uundgåeligt til en forværring af dens rentabilitet. Men med de rette miljøinvesteringer kan Ilva vende tilbage til et mere optimalt produktionsniveau. Denne mulighed forklarer, hvorfor Ilvas aktiver holdt deres værdi i forhold til potentielle investorer, som var klar til at foretage de nødvendige investeringer.

| b) | Ilva har været under ekstraordinær administration i fem år — i første omgang på grund af miljøhensyn og derefter på grund af virksomhedens finansielle vanskeligheder. Da Ilvas aktiver i flere år ikke blev drevet under normale markedsvilkår, oplevede virksomheden finansielle vanskeligheder, uden at dette indebærer, at de samme aktiver ikke kunne drives på en rentabel måde under normale markedsvilkår og med den rette mængde private investeringer. |
| --- | --- |

b)

Ilva har været under ekstraordinær administration i fem år — i første omgang på grund af miljøhensyn og derefter på grund af virksomhedens finansielle vanskeligheder. Da Ilvas aktiver i flere år ikke blev drevet under normale markedsvilkår, oplevede virksomheden finansielle vanskeligheder, uden at dette indebærer, at de samme aktiver ikke kunne drives på en rentabel måde under normale markedsvilkår og med den rette mængde private investeringer.

| (175) | Årsagerne til Ilvas finansielle vanskeligheder havde længe været kendte. Da de ikke vedrørte den iboende værdi af Ilvas aktiver, afholdt de ikke markedsaktører fra at udtrykke interesse i at overtage Ilvas aktiver, ikke blot under den seneste salgsprocedure, men også længe før det (75). |
| --- | --- |

(175)

Årsagerne til Ilvas finansielle vanskeligheder havde længe været kendte. Da de ikke vedrørte den iboende værdi af Ilvas aktiver, afholdt de ikke markedsaktører fra at udtrykke interesse i at overtage Ilvas aktiver, ikke blot under den seneste salgsprocedure, men også længe før det (75).

75

| (176) | Det følger heraf, at der allerede på tidspunktet for udstedelsen af statsgarantien i april 2015 med rimelighed kunne forventes en høj pris fra salget eller likvidationen af Ilvas aktiver. I henhold til den italienske konkurslovgivning for store virksomheder kvalificeres nye lån som massekrav, og denne salgspris ville derfor i konkursboet blive anvendt til at tilbagebetale nye lån (eller garantier på disse lån, hvis de bliver aktuelle). På grundlag af oplysningerne fra de italienske myndigheder forventedes rækkefølgen af tilbagebetalingen af Ilvas gæld at være følgende på tidspunktet for tildelingen af foranstaltning 3 (76):

  Figur 1


  Rækkefølge for tilbagebetaling af Ilvas gæld i april 2015

  [...] |
| --- | --- |

(176)

Det følger heraf, at der allerede på tidspunktet for udstedelsen af statsgarantien i april 2015 med rimelighed kunne forventes en høj pris fra salget eller likvidationen af Ilvas aktiver. I henhold til den italienske konkurslovgivning for store virksomheder kvalificeres nye lån som massekrav, og denne salgspris ville derfor i konkursboet blive anvendt til at tilbagebetale nye lån (eller garantier på disse lån, hvis de bliver aktuelle). På grundlag af oplysningerne fra de italienske myndigheder forventedes rækkefølgen af tilbagebetalingen af Ilvas gæld at være følgende på tidspunktet for tildelingen af foranstaltning 3 (76):

76

Figur 1

Figur 1

Rækkefølge for tilbagebetaling af Ilvas gæld i april 2015

Rækkefølge for tilbagebetaling af Ilvas gæld i april 2015

[...]

| (177) | I lyset af forskellene i omfanget mellem, på den ene side, størrelsen af det garanterede lån (400 mio. EUR) og på den anden side andre former for gæld med en tilbagebetaling af samme eller højere prioritet (ca. [...] EUR) og værdien af Ilvas konkursbo (1,8 mia. EUR, hvis man regner med den pris, som blev tilbudt af den højest bydende i den seneste salgsprocedure), konkluderer Kommissionen, at en fornuftig markedsøkonomisk aktør kunne have ydet Ilva et lån eller en garanti til en passende sats i en vanskelig periode. |
| --- | --- |

(177)

I lyset af forskellene i omfanget mellem, på den ene side, størrelsen af det garanterede lån (400 mio. EUR) og på den anden side andre former for gæld med en tilbagebetaling af samme eller højere prioritet (ca. [...] EUR) og værdien af Ilvas konkursbo (1,8 mia. EUR, hvis man regner med den pris, som blev tilbudt af den højest bydende i den seneste salgsprocedure), konkluderer Kommissionen, at en fornuftig markedsøkonomisk aktør kunne have ydet Ilva et lån eller en garanti til en passende sats i en vanskelig periode.

| (178) | Denne konklusion understøttes af den omstændighed, at Ilva fortsat havde adgang til privat finansiering under konkursen. På tidspunktet for udstedelsen af statsgarantien (i slutningen af april 2015) havde Ilva mindst tre kreditbevillinger hos private banker: EUR [...] hos [...] (77), EUR [...] hos [...] og EUR [...] hos [...]). Disse kreditter var factoring, som har en anderledes risikoprofil end lånet på 400 mio. EUR garanteret af den italienske stat. Ikke desto mindre vidner disse kreditbevillinger yderligere om, at Ilva ikke var i en sådan situation, at ingen kreditor under nogen omstændigheder ville finansiere virksomhedens drift. |
| --- | --- |

(178)

Denne konklusion understøttes af den omstændighed, at Ilva fortsat havde adgang til privat finansiering under konkursen. På tidspunktet for udstedelsen af statsgarantien (i slutningen af april 2015) havde Ilva mindst tre kreditbevillinger hos private banker: EUR [...] hos [...] (77), EUR [...] hos [...] og EUR [...] hos [...]). Disse kreditter var factoring, som har en anderledes risikoprofil end lånet på 400 mio. EUR garanteret af den italienske stat. Ikke desto mindre vidner disse kreditbevillinger yderligere om, at Ilva ikke var i en sådan situation, at ingen kreditor under nogen omstændigheder ville finansiere virksomhedens drift.

77

| (179) | Ovenstående dokumenterer, at den foreliggende sag ikke udgør omstændigheder, hvorunder modtagerens adgang til privat finansiering kan udelukkes, således at støtteelementet i offentlige lån eller garantier bør betragtes som statsstøtte til hele lånet eller garantien. |
| --- | --- |

(179)

Ovenstående dokumenterer, at den foreliggende sag ikke udgør omstændigheder, hvorunder modtagerens adgang til privat finansiering kan udelukkes, således at støtteelementet i offentlige lån eller garantier bør betragtes som statsstøtte til hele lånet eller garantien.

| (180) | Kommissionen vurderede dernæst, hvorvidt de finansielle betingelser for den offentlig garanti på 400 mio. EUR til Ilva var passende betaling for den risiko, som staten løb. I den forbindelse minder Kommissionen om garantimeddelelsen: »En eventuel garant, der opererer under markedsøkonomiske forhold, ville kræve en høj præmie af kriseramte virksomheder på det tidspunkt, hvor garantien ydes, på grund af den forventede misligholdelsesgrad.« |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen vurderede dernæst, hvorvidt de finansielle betingelser for den offentlig garanti på 400 mio. EUR til Ilva var passende betaling for den risiko, som staten løb. I den forbindelse minder Kommissionen om garantimeddelelsen: »En eventuel garant, der opererer under markedsøkonomiske forhold, ville kræve en høj præmie af kriseramte virksomheder på det tidspunkt, hvor garantien ydes, på grund af den forventede misligholdelsesgrad.«

| (181) | I den foreliggende sag blev statsgarantien ydet med en årlig præmie på 3,12 %. Denne præmie blev fastsat på grundlag af [...] udtalelsen. |
| --- | --- |

(181)

I den foreliggende sag blev statsgarantien ydet med en årlig præmie på 3,12 %. Denne præmie blev fastsat på grundlag af [...] udtalelsen.

| (182) | I modsætning til de italienske myndigheder mener Kommissionen, at [...] udtalelsen ikke vurderer den betaling, som en privat markedsøkonomisk aktør ville have forlangt til gengæld for garantien, korrekt, eftersom [...] udtalelsen ikke giver et fyldestgørende skøn over sandsynligheden for, at garantien kan udnyttes og i så fald tilbagebetales. Faktisk bygger [...] udtalelsen udelukkende på den fejlagtige antagelse, at lånet på 400 mio. EUR til Ilva ville blive overført til en ny virksomhed (»NewCo«), der ville drive Ilvas aktiver under bedre vilkår. [...] udtalelsen indeholder en tilbundsgående vurdering af kreditværdigheden af denne hypotetiske NewCo og konkluderer på grundlag af NewCos skønnede kreditvurdering, at den italienske stat bør anvende en garantipræmie på mellem 1,53 % og 3,12 %. På det tidspunkt, hvor garantien blev ydet, var der imidlertid ingen grund til at antage, at lånet på 400 mio. EUR automatisk ville blive overført til en hypotetisk ny ejer af Ilvas aktiver (78). I denne forbindelse burde de italienske myndigheder have vurderet Ilvas kreditværdighed (ikke den hypotetiske erhververs kreditværdighed) og vurderet lånets LGD på dette grundlag. |
| --- | --- |

(182)

I modsætning til de italienske myndigheder mener Kommissionen, at [...] udtalelsen ikke vurderer den betaling, som en privat markedsøkonomisk aktør ville have forlangt til gengæld for garantien, korrekt, eftersom [...] udtalelsen ikke giver et fyldestgørende skøn over sandsynligheden for, at garantien kan udnyttes og i så fald tilbagebetales. Faktisk bygger [...] udtalelsen udelukkende på den fejlagtige antagelse, at lånet på 400 mio. EUR til Ilva ville blive overført til en ny virksomhed (»NewCo«), der ville drive Ilvas aktiver under bedre vilkår. [...] udtalelsen indeholder en tilbundsgående vurdering af kreditværdigheden af denne hypotetiske NewCo og konkluderer på grundlag af NewCos skønnede kreditvurdering, at den italienske stat bør anvende en garantipræmie på mellem 1,53 % og 3,12 %. På det tidspunkt, hvor garantien blev ydet, var der imidlertid ingen grund til at antage, at lånet på 400 mio. EUR automatisk ville blive overført til en hypotetisk ny ejer af Ilvas aktiver (78). I denne forbindelse burde de italienske myndigheder have vurderet Ilvas kreditværdighed (ikke den hypotetiske erhververs kreditværdighed) og vurderet lånets LGD på dette grundlag.

78

| (183) | Da [...] udtalelsen ikke kunne anvendes til at vurdere, om den præmie, der blev opkrævet af den italienske stat, er tilstrækkelig betaling for risikoen, var Kommissionen nødt til at se nærmere på benchmarks for renter anvendt over for enheder i en lignende finansiel situation som Ilva. I overensstemmelse med etableret og ny beslutningspraksis for virksomheder under konkurs og øremærket til salg (79) mener Kommissionen, at Ilvas kreditvurdering uden nogen alternativ kreditvurdering og i lyset af dens kvalificering som kriseramt virksomhed, i bedste fald ligger på CCC (se også betragtning 189). Kommissionen indhentede således finansielle data fra databasen S&P Capital IQ Platform (80) om spread på credit default swaps (»CDS«) samt obligationsafkast for selskaber med en kreditvurdering på CCC+, D eller SD på datoen for tildelingen af foranstaltning 3. |
| --- | --- |

(183)

Da [...] udtalelsen ikke kunne anvendes til at vurdere, om den præmie, der blev opkrævet af den italienske stat, er tilstrækkelig betaling for risikoen, var Kommissionen nødt til at se nærmere på benchmarks for renter anvendt over for enheder i en lignende finansiel situation som Ilva. I overensstemmelse med etableret og ny beslutningspraksis for virksomheder under konkurs og øremærket til salg (79) mener Kommissionen, at Ilvas kreditvurdering uden nogen alternativ kreditvurdering og i lyset af dens kvalificering som kriseramt virksomhed, i bedste fald ligger på CCC (se også betragtning 189). Kommissionen indhentede således finansielle data fra databasen S&P Capital IQ Platform (80) om spread på credit default swaps (»CDS«) samt obligationsafkast for selskaber med en kreditvurdering på CCC+, D eller SD på datoen for tildelingen af foranstaltning 3.

79

80

| (184) | CDS er en finansiel swapaftale, hvor sælgeren af CDS godtgør køberen (normalt kreditor i referencelånet), hvis lånet misligholdes (af debitor). Sælgeren af CDS'en sikrer med andre ord køberen mod visse misligholdte referencelån. Dette instrument er meget relevant til at give et fingerpeg om, hvilken risikopræmie/hvilket garantigebyr en markedsoperatør ville kræve for at sikre sig mod risikoen for misligholdelse af et lån. De indsamlede data om 11 observationer i maj 2015 viser, at spread for CDS'er med en løbetid på 10 år varierer fra 6,3 % til 277,7 % med en median på 17,6 %. |
| --- | --- |

(184)

CDS er en finansiel swapaftale, hvor sælgeren af CDS godtgør køberen (normalt kreditor i referencelånet), hvis lånet misligholdes (af debitor). Sælgeren af CDS'en sikrer med andre ord køberen mod visse misligholdte referencelån. Dette instrument er meget relevant til at give et fingerpeg om, hvilken risikopræmie/hvilket garantigebyr en markedsoperatør ville kræve for at sikre sig mod risikoen for misligholdelse af et lån. De indsamlede data om 11 observationer i maj 2015 viser, at spread for CDS'er med en løbetid på 10 år varierer fra 6,3 % til 277,7 % med en median på 17,6 %.

| (185) | Obligationsafkastet giver et godt billede af de »samlede« låneomkostninger for en virksomhed, dvs. rentesats og garantipræmie i alt udtrykt i procent. De indsamlede data om 8 observationer i maj 2015 viser satser mellem 5,3 % og 35,6 % med en median på 17,0 % for obligationer med tiårig løbetid. For obligationer med 25 års løbetid var der kun to observationer til rådighed, og disse viste en sats på 14,2 %. |
| --- | --- |

(185)

Obligationsafkastet giver et godt billede af de »samlede« låneomkostninger for en virksomhed, dvs. rentesats og garantipræmie i alt udtrykt i procent. De indsamlede data om 8 observationer i maj 2015 viser satser mellem 5,3 % og 35,6 % med en median på 17,0 % for obligationer med tiårig løbetid. For obligationer med 25 års løbetid var der kun to observationer til rådighed, og disse viste en sats på 14,2 %.

| (186) | Som de analyserede data viser, var udgifterne til finansiering af virksomheder med vurderingen CCC+, D eller SD på datoen for tildelingen af foranstaltning 3 væsentligt højere end det, Ilva opnåede med statsgarantien. Ilva var faktisk i stand til at opnå et lån på et samlet beløb (rente på [...] + garantipræmie på 3,12 %) på [...], mens markedsindikatorerne viser en samlet udgift på næsten 17 % i samme periode. |
| --- | --- |

(186)

Som de analyserede data viser, var udgifterne til finansiering af virksomheder med vurderingen CCC+, D eller SD på datoen for tildelingen af foranstaltning 3 væsentligt højere end det, Ilva opnåede med statsgarantien. Ilva var faktisk i stand til at opnå et lån på et samlet beløb (rente på [...] + garantipræmie på 3,12 %) på [...], mens markedsindikatorerne viser en samlet udgift på næsten 17 % i samme periode.

| (187) | Denne sandsynlighedskontrol viser, at statsgarantien defineret som foranstaltning 3 udgør en økonomisk fordel for Ilva, som Ilva ikke ville have opnået på markedsvilkår. Denne konstatering er i overensstemmelse med konkurrenternes opfattelse (se betragtning 118). Efter at have konstateret, at der foreligger en økonomisk fordel, som ikke var til rådighed på markedsvilkår, kommer spørgsmålet om dens kvantificering. |
| --- | --- |

(187)

Denne sandsynlighedskontrol viser, at statsgarantien defineret som foranstaltning 3 udgør en økonomisk fordel for Ilva, som Ilva ikke ville have opnået på markedsvilkår. Denne konstatering er i overensstemmelse med konkurrenternes opfattelse (se betragtning 118). Efter at have konstateret, at der foreligger en økonomisk fordel, som ikke var til rådighed på markedsvilkår, kommer spørgsmålet om dens kvantificering.

| (188) | Som forklaret ovenfor var Kommissionen i stand til at indsamle visse angivelser af markedsrenten for garantier for den pågældende periode. Disse data blev imidlertid hentet fra enheder, som ikke er fuldt sammenlignelige med Ilva og fra finansielle instrumenter, som er forskellige fra det lån og den garanti, som Ilva fik, og de kan derfor ikke i sig selv tjene som en passende benchmark for fastsættelse af den nøjagtige markedspris for den pågældende garanti med den nødvendige nøjagtighed. Undersøgelsen har heller ikke vist samtidige rentesatser for lån af samme art til Ilva med eller uden statsgaranti eller markedskurser for sidstnævnte garanti. Under sådanne omstændigheder erklæres det i garantimeddelelsen, at den potentielle fordel, som er forbundet med ydelsen af en garanti (svarende til det potentielle støtteelement) bør beregnes som forskellen mellem den specifikke markedsrente, som støttemodtageren skulle have betalt uden garantien, og den rente, der er opnået som følge af statsgarantien, efter eventuelle betalte præmier er taget i betragtning. |
| --- | --- |

(188)

Som forklaret ovenfor var Kommissionen i stand til at indsamle visse angivelser af markedsrenten for garantier for den pågældende periode. Disse data blev imidlertid hentet fra enheder, som ikke er fuldt sammenlignelige med Ilva og fra finansielle instrumenter, som er forskellige fra det lån og den garanti, som Ilva fik, og de kan derfor ikke i sig selv tjene som en passende benchmark for fastsættelse af den nøjagtige markedspris for den pågældende garanti med den nødvendige nøjagtighed. Undersøgelsen har heller ikke vist samtidige rentesatser for lån af samme art til Ilva med eller uden statsgaranti eller markedskurser for sidstnævnte garanti. Under sådanne omstændigheder erklæres det i garantimeddelelsen, at den potentielle fordel, som er forbundet med ydelsen af en garanti (svarende til det potentielle støtteelement) bør beregnes som forskellen mellem den specifikke markedsrente, som støttemodtageren skulle have betalt uden garantien, og den rente, der er opnået som følge af statsgarantien, efter eventuelle betalte præmier er taget i betragtning.

| (189) | Kommissionen finder, at det er fornuftigt også at tage hensyn til meddelelsen fra 2008 om referencesatsen og rabatsatserne med henblik på at danne sig et billede af en markedskonform rentesats for det pågældende lån. I denne forbindelse synes Ilvas kreditværdighed (kreditvurdering) at være den laveste af de fem mulige vurderinger i meddelelsen fra 2008, nemlig »dårlig/finansielle vanskeligheder (CCC og derunder)«. Endvidere var der ikke nogen sikkerhed knyttet til lånet, der gav långiverne (eller garanten) en tilstrækkeligt likvid, eventuelt omsættelig ret, der umiddelbart kunne gøres gældende over for Ilvas aktiver i tilfælde af misligholdelse. På dette grundlag er Kommissionen af den opfattelse, at markedsrenten for lånet plus garantien, der udgør foranstaltning 3, skal beregnes for lånet som et resultat af summen af en passende basissats plus 1 000 basispoint som defineret i meddelelsen fra 2008. |
| --- | --- |

(189)

Kommissionen finder, at det er fornuftigt også at tage hensyn til meddelelsen fra 2008 om referencesatsen og rabatsatserne med henblik på at danne sig et billede af en markedskonform rentesats for det pågældende lån. I denne forbindelse synes Ilvas kreditværdighed (kreditvurdering) at være den laveste af de fem mulige vurderinger i meddelelsen fra 2008, nemlig »dårlig/finansielle vanskeligheder (CCC og derunder)«. Endvidere var der ikke nogen sikkerhed knyttet til lånet, der gav långiverne (eller garanten) en tilstrækkeligt likvid, eventuelt omsættelig ret, der umiddelbart kunne gøres gældende over for Ilvas aktiver i tilfælde af misligholdelse. På dette grundlag er Kommissionen af den opfattelse, at markedsrenten for lånet plus garantien, der udgør foranstaltning 3, skal beregnes for lånet som et resultat af summen af en passende basissats plus 1 000 basispoint som defineret i meddelelsen fra 2008.

| (190) | For så vidt angår en passende basissats anbefales det i meddelelsen fra 2008 at bruge pengemarkedsrenten for etårslån (dvs. for Italiens vedkommende: 1-årig Euribor), og Kommissionen forbeholder sig ret til at anvende kortere eller længere løbetider, alt efter det enkelte tilfælde. I den foreliggende sag mener Kommissionen, at den meget lange løbetid på lånet på 400 mio. EUR i statsgarantien berettiger til valget af en basissats, der svarer til denne lange løbetid. Kommissionen har derfor besluttet at anvende en swaprente svarende til den vægtede gennemsnitlige levetid for det garanterede lån. Da afdragsprofilen for lånet på 400 mio. EUR giver en vægtet gennemsnitlig levetid på 14,86 år, bør den relevante basissats være den 15-årige swapsats. Den 27. maj 2015, dvs. da de tre private långivere ydede lånet på 400 mio. EUR, lå swaprenten for 15-årige obligationer på 1,18 % (81). På dette grundlag er den markedsrente, som gengives i meddelelsen fra 2008, 1,18 % + 1 000 basispoint, dvs. 11,18 %. |
| --- | --- |

(190)

For så vidt angår en passende basissats anbefales det i meddelelsen fra 2008 at bruge pengemarkedsrenten for etårslån (dvs. for Italiens vedkommende: 1-årig Euribor), og Kommissionen forbeholder sig ret til at anvende kortere eller længere løbetider, alt efter det enkelte tilfælde. I den foreliggende sag mener Kommissionen, at den meget lange løbetid på lånet på 400 mio. EUR i statsgarantien berettiger til valget af en basissats, der svarer til denne lange løbetid. Kommissionen har derfor besluttet at anvende en swaprente svarende til den vægtede gennemsnitlige levetid for det garanterede lån. Da afdragsprofilen for lånet på 400 mio. EUR giver en vægtet gennemsnitlig levetid på 14,86 år, bør den relevante basissats være den 15-årige swapsats. Den 27. maj 2015, dvs. da de tre private långivere ydede lånet på 400 mio. EUR, lå swaprenten for 15-årige obligationer på 1,18 % (81). På dette grundlag er den markedsrente, som gengives i meddelelsen fra 2008, 1,18 % + 1 000 basispoint, dvs. 11,18 %.

81

| (191) | Størrelsen af den fordel, der er forbundet med statsgarantien, skal beregnes særskilt for lånet efter følgende metode: Forskellen mellem i) den rentesats, som er beregnet som forklaret i betragtning 190, og som er anvendt på lånets hovedstol, og ii) de samlede finansielle omkostninger ved det garanterede lån beregnet som summen af den rentesats, der anvendes af bankerne til lånets hovedstol, og den garantipræmie, der anvendes af staten, beregnet og opkrævet for den periode, hvor beløbene blev stillet til rådighed for Ilva. |
| --- | --- |

(191)

Størrelsen af den fordel, der er forbundet med statsgarantien, skal beregnes særskilt for lånet efter følgende metode: Forskellen mellem i) den rentesats, som er beregnet som forklaret i betragtning 190, og som er anvendt på lånets hovedstol, og ii) de samlede finansielle omkostninger ved det garanterede lån beregnet som summen af den rentesats, der anvendes af bankerne til lånets hovedstol, og den garantipræmie, der anvendes af staten, beregnet og opkrævet for den periode, hvor beløbene blev stillet til rådighed for Ilva.

5.2.3.3.   Selektivitet

Selektivitet

| (192) | Statsgarantien defineret som foranstaltning 3 er en ad hoc-støtteforanstaltning ydet til fordel for en enkelt virksomhed: Ilva. Foranstaltning 3 er derfor selektiv. |
| --- | --- |

(192)

Statsgarantien defineret som foranstaltning 3 er en ad hoc-støtteforanstaltning ydet til fordel for en enkelt virksomhed: Ilva. Foranstaltning 3 er derfor selektiv.

5.2.3.4.   Konklusion vedrørende foranstaltning 3

Konklusion vedrørende foranstaltning 3

| (193) | Eftersom foranstaltning 3 opfylder alle de kriterier, der er fastsat i artikel 107, stk. 1, i TEUF, konkluderer Kommissionen, at den udgør statsstøtte, og størrelsen kan fastsættes på grundlag af den metode, der er beskrevet i betragtning 191. |
| --- | --- |

(193)

Eftersom foranstaltning 3 opfylder alle de kriterier, der er fastsat i artikel 107, stk. 1, i TEUF, konkluderer Kommissionen, at den udgør statsstøtte, og størrelsen kan fastsættes på grundlag af den metode, der er beskrevet i betragtning 191.

5.2.4.   Foranstaltning 4

Foranstaltning 4

| (194) | I indledningsafgørelsen havde Kommissionen den foreløbige holdning, at forligsaftalen mellem Fintecna og Ilva kan tilregnes den italienske stat og involverer statsmidler. Kommissionen nærede også tvivl om, hvorvidt Fintecna ved at acceptere at bilægge en lang tvist i marts 2015, lige efter Ilva blev erklæret konkurs, tog en rationel beslutning, som en markedsøkonomisk aktør ville have taget i samme situation. |
| --- | --- |

(194)

I indledningsafgørelsen havde Kommissionen den foreløbige holdning, at forligsaftalen mellem Fintecna og Ilva kan tilregnes den italienske stat og involverer statsmidler. Kommissionen nærede også tvivl om, hvorvidt Fintecna ved at acceptere at bilægge en lang tvist i marts 2015, lige efter Ilva blev erklæret konkurs, tog en rationel beslutning, som en markedsøkonomisk aktør ville have taget i samme situation.

| (195) | På grundlag af de bemærkninger, der blev modtaget under den formelle procedure, vurderede Kommissionen først, om beslutningen om at bilægge tvisten var rationel ud fra en markedsaktørs perspektiv, dvs. om beslutningen indebærer en økonomisk fordel for Ilva. |
| --- | --- |

(195)

På grundlag af de bemærkninger, der blev modtaget under den formelle procedure, vurderede Kommissionen først, om beslutningen om at bilægge tvisten var rationel ud fra en markedsaktørs perspektiv, dvs. om beslutningen indebærer en økonomisk fordel for Ilva.

5.2.4.1.   Økonomisk fordel

Økonomisk fordel

| (196) | Som allerede nævnt i betragtning 163 indebærer et indgreb fra en offentlig myndighed ikke nødvendigvis en fordel for modtageren og udgør derfor heller ikke statsstøtte, hvis det udføres under normale markedsvilkår, dvs. hvis den offentlige myndighed har udvist samme adfærd, som en fornuftig aktør i en markedsøkonomi ville have gjort i en lignende situation. |
| --- | --- |

(196)

Som allerede nævnt i betragtning 163 indebærer et indgreb fra en offentlig myndighed ikke nødvendigvis en fordel for modtageren og udgør derfor heller ikke statsstøtte, hvis det udføres under normale markedsvilkår, dvs. hvis den offentlige myndighed har udvist samme adfærd, som en fornuftig aktør i en markedsøkonomi ville have gjort i en lignende situation.

| (197) | For det første vurderede Kommissionen i den tilbundsgående vurdering de omstændigheder, hvorunder Fintecna efter en lang periode besluttede at bilægge tvisten med Ilva ved at betale 156 mio. EUR. Da Fintecna besluttede at indgå forlig, må den have taget højde for den økonomiske situation på det tidspunkt, hvor den besluttede at gøre dette, samt risikoniveauet og de fremtidige forventninger (82). |
| --- | --- |

(197)

For det første vurderede Kommissionen i den tilbundsgående vurdering de omstændigheder, hvorunder Fintecna efter en lang periode besluttede at bilægge tvisten med Ilva ved at betale 156 mio. EUR. Da Fintecna besluttede at indgå forlig, må den have taget højde for den økonomiske situation på det tidspunkt, hvor den besluttede at gøre dette, samt risikoniveauet og de fremtidige forventninger (82).

82

| (198) | I denne henseende bemærker Kommissionen, at den opståede gældsforpligtelse, som staten påtog sig som sælger, inden privatiseringen fandt sted, principielt ikke kan bestrides, og at for så vidt angår forligsbeløbet, dvs. 156 mio. EUR, foretog Fintecna som en fornuftig kreditor beregninger af sin eksponering over for Ilva i 2011 og tilpassede disse i 2014. Beregningerne viste en eksponering på [...] EUR, dvs. det justerede beløb på [...] EUR i 2014. For at kunne foretage en ordentlig vurdering af de juridiske risici bestilte Fintecna to juridiske udtalelser, der begge uafhængigt bekræftede, at 156 mio. EUR var et acceptabelt beløb inden for den grænse, der er fastsat i privatiseringsaftalen ([...] EUR, ekskl. renter, eller [...] EUR, inkl. renter), og den anslåede potentielle eksponering ([...] EUR i 2014). |
| --- | --- |

(198)

I denne henseende bemærker Kommissionen, at den opståede gældsforpligtelse, som staten påtog sig som sælger, inden privatiseringen fandt sted, principielt ikke kan bestrides, og at for så vidt angår forligsbeløbet, dvs. 156 mio. EUR, foretog Fintecna som en fornuftig kreditor beregninger af sin eksponering over for Ilva i 2011 og tilpassede disse i 2014. Beregningerne viste en eksponering på [...] EUR, dvs. det justerede beløb på [...] EUR i 2014. For at kunne foretage en ordentlig vurdering af de juridiske risici bestilte Fintecna to juridiske udtalelser, der begge uafhængigt bekræftede, at 156 mio. EUR var et acceptabelt beløb inden for den grænse, der er fastsat i privatiseringsaftalen ([...] EUR, ekskl. renter, eller [...] EUR, inkl. renter), og den anslåede potentielle eksponering ([...] EUR i 2014).

| (199) | Fintecna traf beslutningen om at indgå forlig i forbindelse med lovdekret nr. 1/2015, der førte til aftalen mellem de to parter. I betragtning af den fornuftige vurdering af de risici, som opstår i tilfælde af Ilvas konkurs, foretaget af uafhængige juridiske rådgivere, ændrer den omstændighed, at Fintecna først da besluttede at indgå forlig og ikke før ovennævnte lovdekret blev vedtaget, ikke ved, at beslutningen om at indgå forlig var en rationel beslutning, som en markedsøkonomisk aktør ville have taget i samme situation. En forsigtig aktør, som ikke ønsker at påtage sig et tab, kan faktisk foretrække at bilægge en tvist i mindelighed i stedet for at ty til en dommer eller voldgiftsmand efter en løbende retssag under omstændigheder, hvor ansvaret som sådan ikke er tvivlsomt, og dets eksponering kan føre til beløb på mellem [...] og [...] højere end det umiddelbart aftalte beløb. En yderligere udskydelse af forliget synes ikke at kunne have ført til et bedre økonomisk resultat for Fintecna. |
| --- | --- |

(199)

Fintecna traf beslutningen om at indgå forlig i forbindelse med lovdekret nr. 1/2015, der førte til aftalen mellem de to parter. I betragtning af den fornuftige vurdering af de risici, som opstår i tilfælde af Ilvas konkurs, foretaget af uafhængige juridiske rådgivere, ændrer den omstændighed, at Fintecna først da besluttede at indgå forlig og ikke før ovennævnte lovdekret blev vedtaget, ikke ved, at beslutningen om at indgå forlig var en rationel beslutning, som en markedsøkonomisk aktør ville have taget i samme situation. En forsigtig aktør, som ikke ønsker at påtage sig et tab, kan faktisk foretrække at bilægge en tvist i mindelighed i stedet for at ty til en dommer eller voldgiftsmand efter en løbende retssag under omstændigheder, hvor ansvaret som sådan ikke er tvivlsomt, og dets eksponering kan føre til beløb på mellem [...] og [...] højere end det umiddelbart aftalte beløb. En yderligere udskydelse af forliget synes ikke at kunne have ført til et bedre økonomisk resultat for Fintecna.

| (200) | I betragtning af at de skridt, som Fintecna tog, svarer til adfærden hos en rationel markedsøkonomisk aktør, og at den proces, der går forud for beslutningen, afspejler en forsigtig tilgang fra Fintecnas side i forhold til omfanget af et eventuelt forlig med Ilva, konkluderer Kommissionen, at det at betale mindre end ens egen vurdering i princippet er en rimelig beslutning truffet af en privat markedsaktør i et forlig og ikke som sådan medfører en fordel for Ilva. |
| --- | --- |

(200)

I betragtning af at de skridt, som Fintecna tog, svarer til adfærden hos en rationel markedsøkonomisk aktør, og at den proces, der går forud for beslutningen, afspejler en forsigtig tilgang fra Fintecnas side i forhold til omfanget af et eventuelt forlig med Ilva, konkluderer Kommissionen, at det at betale mindre end ens egen vurdering i princippet er en rimelig beslutning truffet af en privat markedsaktør i et forlig og ikke som sådan medfører en fordel for Ilva.

5.2.4.2.   Konklusion vedrørende foranstaltning 4

Konklusion vedrørende foranstaltning 4

| (201) | Kommissionen har vist, at foranstaltning 4 ikke indebærer en økonomisk fordel for Ilva. Eftersom kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF er kumulative, konkluderer Kommissionen, at foranstaltning 4 ikke udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen har vist, at foranstaltning 4 ikke indebærer en økonomisk fordel for Ilva. Eftersom kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF er kumulative, konkluderer Kommissionen, at foranstaltning 4 ikke udgør statsstøtte.

5.2.5.   Foranstaltning 5

Foranstaltning 5

5.2.5.1.   Statsmidler og tilregnelse til staten

Statsmidler og tilregnelse til staten

| (202) | Med hensyn til foranstaltningens statslige oprindelse bemærker Kommissionen, at foranstaltningen består af et lån fra det italienske økonomi- og finansministerium gennem midler fra statsbudgettet. |
| --- | --- |

(202)

Med hensyn til foranstaltningens statslige oprindelse bemærker Kommissionen, at foranstaltningen består af et lån fra det italienske økonomi- og finansministerium gennem midler fra statsbudgettet.

| (203) | Da begrebet medlemsstat omfatter alle niveauer af offentlige myndigheder, uanset om det er en national, regional eller lokal myndighed, konkluderer Kommissionen, at foranstaltningen kan tilregnes staten og indebærer en overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

(203)

Da begrebet medlemsstat omfatter alle niveauer af offentlige myndigheder, uanset om det er en national, regional eller lokal myndighed, konkluderer Kommissionen, at foranstaltningen kan tilregnes staten og indebærer en overførsel af statsmidler.

5.2.5.2.   Økonomisk fordel

Økonomisk fordel

| (204) | I sine bemærkninger til indledningsafgørelsen anmoder WV Stahl Kommissionen om at sikre en hurtig tilbagebetaling af statsstøtte ydet i form af lån til Ilva under markedsvilkår baseret på forskellen mellem den anvendte rentesats og markedsrenten, da lånene blev ydet (se betragtning 120). Med hensyn til konstateringen af en økonomisk fordel i foranstaltning 5 mener Kommissionen, at der kan anvendes det samme ræsonnement som for foranstaltning 3 trods to vigtige faktuelle forskelle mellem de to foranstaltninger. |
| --- | --- |

(204)

I sine bemærkninger til indledningsafgørelsen anmoder WV Stahl Kommissionen om at sikre en hurtig tilbagebetaling af statsstøtte ydet i form af lån til Ilva under markedsvilkår baseret på forskellen mellem den anvendte rentesats og markedsrenten, da lånene blev ydet (se betragtning 120). Med hensyn til konstateringen af en økonomisk fordel i foranstaltning 5 mener Kommissionen, at der kan anvendes det samme ræsonnement som for foranstaltning 3 trods to vigtige faktuelle forskelle mellem de to foranstaltninger.

| (205) | Den første faktuelle forskel er, at foranstaltning 5 er et offentligt lån, mens foranstaltning 3 er en statsgaranti for et syndikeret lån. Denne faktuelle forskel påvirker imidlertid ikke ræsonnementet, der er redegjort for i betragtning 166-179, som gælder både et lån og en garanti. |
| --- | --- |

(205)

Den første faktuelle forskel er, at foranstaltning 5 er et offentligt lån, mens foranstaltning 3 er en statsgaranti for et syndikeret lån. Denne faktuelle forskel påvirker imidlertid ikke ræsonnementet, der er redegjort for i betragtning 166-179, som gælder både et lån og en garanti.

| (206) | Den anden faktuelle forskel er støttetidspunktet: den 30. april 2015 for foranstaltning 3 mod den 15. december 2015 for foranstaltning 5. Kommissionen mener dog, at ræsonnementet i betragtning 166-179 også gælder datoen for tildeling af foranstaltning 5: I december 2015 kunne likvidationsværdien af Ilvas aktiver stadig forventes at være høj, og det samlede massekrav var forhøjet med 400 mio. EUR (dvs. foranstaltning 3) sammenlignet med april 2015, til i alt ca. [...] EUR — hvilket stadig er en hel del mindre end de 1,8 mia. EUR, som konkursboet kunne forventes at udgøre. Desuden giver lovdekret nr. 191/2015 en højere tilbagebetalingsprioritet til foranstaltning 5 end andre massekrav som vist i figur 2, hvilket yderligere øger den potentielle LGD på foranstaltning 5.

  Figur 2


  Rækkefølge for tilbagebetaling af Ilvas gæld i december 2015

  [...] |
| --- | --- |

(206)

Den anden faktuelle forskel er støttetidspunktet: den 30. april 2015 for foranstaltning 3 mod den 15. december 2015 for foranstaltning 5. Kommissionen mener dog, at ræsonnementet i betragtning 166-179 også gælder datoen for tildeling af foranstaltning 5: I december 2015 kunne likvidationsværdien af Ilvas aktiver stadig forventes at være høj, og det samlede massekrav var forhøjet med 400 mio. EUR (dvs. foranstaltning 3) sammenlignet med april 2015, til i alt ca. [...] EUR — hvilket stadig er en hel del mindre end de 1,8 mia. EUR, som konkursboet kunne forventes at udgøre. Desuden giver lovdekret nr. 191/2015 en højere tilbagebetalingsprioritet til foranstaltning 5 end andre massekrav som vist i figur 2, hvilket yderligere øger den potentielle LGD på foranstaltning 5.

Figur 2

Figur 2

Rækkefølge for tilbagebetaling af Ilvas gæld i december 2015

Rækkefølge for tilbagebetaling af Ilvas gæld i december 2015

[...]

| (207) | I lyset af ovenstående var lånets LGD stadig forholdsvist højt, og Kommissionen konkluderer, at der kan være en forretningsmæssig grund til, at en privat långiver, der er vant til at handle med risikobetonede lån, vil yde et lån til Ilva. |
| --- | --- |

(207)

I lyset af ovenstående var lånets LGD stadig forholdsvist højt, og Kommissionen konkluderer, at der kan være en forretningsmæssig grund til, at en privat långiver, der er vant til at handle med risikobetonede lån, vil yde et lån til Ilva.

| (208) | I lighed med foranstaltning 3 vurderede Kommissionen, om de finansielle betingelser for offentlige lån udgør et passende vederlag for den risiko, der løbes af staten. Af samme årsager som for foranstaltning 3 mener Kommissionen, at [...] udtalelsen ikke indeholder en egnet metode til at afgøre, om den årlige rentesats, der opkræves af staten (2,94 %), er passende. Kommissionen indsamlede derfor tilsvarende offentlige data som for foranstaltning 3 (CDS-spread og obligationsafkast) fra databasen S&P Capital IQ Platform (83), hvilket imidlertid svarer til datoen for tildeling af foranstaltning 5. |
| --- | --- |

(208)

I lighed med foranstaltning 3 vurderede Kommissionen, om de finansielle betingelser for offentlige lån udgør et passende vederlag for den risiko, der løbes af staten. Af samme årsager som for foranstaltning 3 mener Kommissionen, at [...] udtalelsen ikke indeholder en egnet metode til at afgøre, om den årlige rentesats, der opkræves af staten (2,94 %), er passende. Kommissionen indsamlede derfor tilsvarende offentlige data som for foranstaltning 3 (CDS-spread og obligationsafkast) fra databasen S&P Capital IQ Platform (83), hvilket imidlertid svarer til datoen for tildeling af foranstaltning 5.

83

| (209) | De indsamlede data om 14 observationer i december 2015 viser CDS-spread for løbetider på fem år fra 6,2 % til 300,5 % med en median på 44,1 % og CDS-spread for løbetider på et år fra 3,0 % til 648 % med en median på 32,7 %. |
| --- | --- |

(209)

De indsamlede data om 14 observationer i december 2015 viser CDS-spread for løbetider på fem år fra 6,2 % til 300,5 % med en median på 44,1 % og CDS-spread for løbetider på et år fra 3,0 % til 648 % med en median på 32,7 %.

| (210) | De indsamlede data om 31 observationer i december 2015 angiver obligationsrenter mellem 2,2 % og 99,0 % med en median på 17,6 % for obligationer med en løbetid på tre år. |
| --- | --- |

(210)

De indsamlede data om 31 observationer i december 2015 angiver obligationsrenter mellem 2,2 % og 99,0 % med en median på 17,6 % for obligationer med en løbetid på tre år.

| (211) | Som de analyserede data viser, var udgifterne til finansiering for virksomheder med vurderingen CCC+, D eller SD på datoen for tildeling af foranstaltning 5 væsentligt højere end det, Ilva opnåede via staten. Den opkrævede rente på lånet til Ilva havde en årlig sats på 2,94 %, mens markedet viste meget højere samlede omkostninger i samme periode. |
| --- | --- |

(211)

Som de analyserede data viser, var udgifterne til finansiering for virksomheder med vurderingen CCC+, D eller SD på datoen for tildeling af foranstaltning 5 væsentligt højere end det, Ilva opnåede via staten. Den opkrævede rente på lånet til Ilva havde en årlig sats på 2,94 %, mens markedet viste meget højere samlede omkostninger i samme periode.

| (212) | I lighed med foranstaltning 3 viser denne sandsynlighedskontrol, at det offentlige lån defineret som foranstaltning 5 udgør en økonomisk fordel for Ilva, som Ilva ikke ville have opnået på markedsvilkår. Efter at have konstateret, at der foreligger en økonomisk fordel, som ikke var til rådighed på markedsvilkår, kommer spørgsmålet om dens kvantificering. |
| --- | --- |

(212)

I lighed med foranstaltning 3 viser denne sandsynlighedskontrol, at det offentlige lån defineret som foranstaltning 5 udgør en økonomisk fordel for Ilva, som Ilva ikke ville have opnået på markedsvilkår. Efter at have konstateret, at der foreligger en økonomisk fordel, som ikke var til rådighed på markedsvilkår, kommer spørgsmålet om dens kvantificering.

| (213) | Efter det samme ræsonnement som for foranstaltning 3 besluttede Kommissionen også at tage hensyn til meddelelsen fra 2008. Dette fik Kommissionen til at fastsætte den relevante markedsrente for kvantificeringen af støtteelementet i lånet uden sikkerhedsstillelse til 10,06 % beregnet som summen af basissatsen på 0,06 % svarende til den 1-årige Euriborrente den 15. december 2015 og en kreditmargen på 1 000 basispoint. |
| --- | --- |

(213)

Efter det samme ræsonnement som for foranstaltning 3 besluttede Kommissionen også at tage hensyn til meddelelsen fra 2008. Dette fik Kommissionen til at fastsætte den relevante markedsrente for kvantificeringen af støtteelementet i lånet uden sikkerhedsstillelse til 10,06 % beregnet som summen af basissatsen på 0,06 % svarende til den 1-årige Euriborrente den 15. december 2015 og en kreditmargen på 1 000 basispoint.

| (214) | Størrelsen af den fordel, der er knyttet til det offentlige lån defineret som foranstaltning 5 skal beregnes som forskellen mellem i) den beregnede rentesats som forklaret i betragtning 213 for lånets hovedstol og ii) den faktiske rente, som Ilva skulle betale og blev opkrævet i den periode, hvor beløbene var til Ilvas rådighed. |
| --- | --- |

(214)

Størrelsen af den fordel, der er knyttet til det offentlige lån defineret som foranstaltning 5 skal beregnes som forskellen mellem i) den beregnede rentesats som forklaret i betragtning 213 for lånets hovedstol og ii) den faktiske rente, som Ilva skulle betale og blev opkrævet i den periode, hvor beløbene var til Ilvas rådighed.

5.2.5.3.   Selektivitet

Selektivitet

| (215) | Statslånet defineret som foranstaltning 5 er en ad hoc-støtteforanstaltning ydet til fordel for en enkelt virksomhed: Ilva. Foranstaltning 5 er derfor selektiv. |
| --- | --- |

(215)

Statslånet defineret som foranstaltning 5 er en ad hoc-støtteforanstaltning ydet til fordel for en enkelt virksomhed: Ilva. Foranstaltning 5 er derfor selektiv.

5.2.5.4.   Konklusion vedrørende foranstaltning 5

Konklusion vedrørende foranstaltning 5

| (216) | Eftersom foranstaltning 5 opfylder alle de kriterier, der er fastsat i artikel 107, stk. 1, i TEUF, konkluderer Kommissionen, at den udgør statsstøtte, og størrelsen kan fastsættes på grundlag af den metode, der er beskrevet i betragtning 214. |
| --- | --- |

(216)

Eftersom foranstaltning 5 opfylder alle de kriterier, der er fastsat i artikel 107, stk. 1, i TEUF, konkluderer Kommissionen, at den udgør statsstøtte, og størrelsen kan fastsættes på grundlag af den metode, der er beskrevet i betragtning 214.

5.3.   Støttens ulovlighed

Støttens ulovlighed

| (217) | Foranstaltning 3 og 5 udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, der blev gennemført uden forudgående anmeldelse til Kommissionen, hvilket er i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF. Disse foranstaltninger er derfor gennemført ulovligt. |
| --- | --- |

(217)

Foranstaltning 3 og 5 udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, der blev gennemført uden forudgående anmeldelse til Kommissionen, hvilket er i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF. Disse foranstaltninger er derfor gennemført ulovligt.

5.4.   Støttens forenelighed med det indre marked

Støttens forenelighed med det indre marked

| (218) | Forbuddet mod statsstøtte er hverken absolut eller ubetinget. Navnlig i henhold til artikel 107, stk. 2 og 3, i TEUF er det således muligt at betragte nogle former for støtte som forenelige med det indre marked. Da de italienske myndigheder er af den opfattelse, at de undersøgte foranstaltninger ikke udgør statsstøtte, har de ikke fremsat nogen begrundelse vedrørende deres forenelighed. |
| --- | --- |

(218)

Forbuddet mod statsstøtte er hverken absolut eller ubetinget. Navnlig i henhold til artikel 107, stk. 2 og 3, i TEUF er det således muligt at betragte nogle former for støtte som forenelige med det indre marked. Da de italienske myndigheder er af den opfattelse, at de undersøgte foranstaltninger ikke udgør statsstøtte, har de ikke fremsat nogen begrundelse vedrørende deres forenelighed.

| (219) | Kommissionen vil derfor af egen drift vurdere, om den statsstøtte, der blev ydet til Ilva, dvs. foranstaltning 3 og 5, kan erklæres forenelig med det indre marked i henhold til et af disse mulige retsgrundlag. |
| --- | --- |

(219)

Kommissionen vil derfor af egen drift vurdere, om den statsstøtte, der blev ydet til Ilva, dvs. foranstaltning 3 og 5, kan erklæres forenelig med det indre marked i henhold til et af disse mulige retsgrundlag.

| (220) | Kommissionen bemærker, at undtagelserne i artikel 107, stk. 2, i TEUF tydeligvis ikke kan gøres gældende. Af undtagelserne i denne artikels stk. 3 er det kun litra a) og c), der kan vise sig at være nyttige. Litra a) bestemmer, at støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse, kan betragtes som forenelig med det indre marked. Litra c) bestemmer, at støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, kan betragtes som forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(220)

Kommissionen bemærker, at undtagelserne i artikel 107, stk. 2, i TEUF tydeligvis ikke kan gøres gældende. Af undtagelserne i denne artikels stk. 3 er det kun litra a) og c), der kan vise sig at være nyttige. Litra a) bestemmer, at støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse, kan betragtes som forenelig med det indre marked. Litra c) bestemmer, at støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, kan betragtes som forenelig med det indre marked.

| (221) | Hvad angår artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF, er virksomheder inden for stålindustrien, som Ilva, ikke berettiget til regionalstøtte i henhold til punkt 9 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (84). Dette retsgrundlag finder derfor ikke anvendelse på de undersøgte foranstaltninger. |
| --- | --- |

(221)

Hvad angår artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF, er virksomheder inden for stålindustrien, som Ilva, ikke berettiget til regionalstøtte i henhold til punkt 9 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (84). Dette retsgrundlag finder derfor ikke anvendelse på de undersøgte foranstaltninger.

84

| (222) | Hvad angår artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, kan Kommissionen ikke se nogen rammebestemmelser eller retningslinjer vedrørende anvendelsen af artikel 107, stk. 3, som kunne finde anvendelse på de her omhandlede foranstaltninger. Navnlig er virksomheder inden for stålindustrien, som Ilva, ikke berettiget til rednings- og omstruktureringsstøtte i henhold til punkt 18 i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikkefinansielle virksomheder (85). Da Ilva kan betragtes som en kriseramt virksomhed i henhold til punkt 20, litra c), i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikkefinansielle virksomheder, er den heller ikke berettiget til miljøstøtte i henhold til punkt 16 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi (86). |
| --- | --- |

(222)

Hvad angår artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, kan Kommissionen ikke se nogen rammebestemmelser eller retningslinjer vedrørende anvendelsen af artikel 107, stk. 3, som kunne finde anvendelse på de her omhandlede foranstaltninger. Navnlig er virksomheder inden for stålindustrien, som Ilva, ikke berettiget til rednings- og omstruktureringsstøtte i henhold til punkt 18 i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikkefinansielle virksomheder (85). Da Ilva kan betragtes som en kriseramt virksomhed i henhold til punkt 20, litra c), i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikkefinansielle virksomheder, er den heller ikke berettiget til miljøstøtte i henhold til punkt 16 i retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi (86).

85

86

| (223) | I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at de statsstøtteforanstaltninger, der er ydet til Ilva, ikke er forenelige med det indre marked. |
| --- | --- |

(223)

I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at de statsstøtteforanstaltninger, der er ydet til Ilva, ikke er forenelige med det indre marked.

5.5.   Tilbagesøgning af støtte, der er uforenelig med det indre marked

Tilbagesøgning af støtte, der er uforenelig med det indre marked

| (224) | I henhold til TEUF og Domstolens retspraksis har Kommissionen, når den har fastslået, at støtte er uforenelig med det indre marked, kompetence til at beslutte, at den pågældende stat skal ophæve eller ændre den (87). Domstolen har ligeledes konsekvent statueret, at formålet med en medlemsstats forpligtelse til at ophæve støtteforanstaltninger, som Kommissionen anser for uforenelige med det indre marked, er at genoprette den oprindelige situation (88). |
| --- | --- |

(224)

I henhold til TEUF og Domstolens retspraksis har Kommissionen, når den har fastslået, at støtte er uforenelig med det indre marked, kompetence til at beslutte, at den pågældende stat skal ophæve eller ændre den (87). Domstolen har ligeledes konsekvent statueret, at formålet med en medlemsstats forpligtelse til at ophæve støtteforanstaltninger, som Kommissionen anser for uforenelige med det indre marked, er at genoprette den oprindelige situation (88).

87

88

| (225) | I den sammenhæng har Domstolen fastslået, at dette mål er nået, når modtageren har tilbagebetalt de beløb, der blev ydet i form af ulovlig støtte, og dermed mister den fordel, der var opnået på markedet i forhold til konkurrenterne, og situationen fra tiden før ydelsen af støtte er genoprettet (89). |
| --- | --- |

(225)

I den sammenhæng har Domstolen fastslået, at dette mål er nået, når modtageren har tilbagebetalt de beløb, der blev ydet i form af ulovlig støtte, og dermed mister den fordel, der var opnået på markedet i forhold til konkurrenterne, og situationen fra tiden før ydelsen af støtte er genoprettet (89).

89

| (226) | I tråd med retspraksis fastlægges følgende i artikel 16, stk. 1, i Rådets forordning (EU) 2015/1589 (90): »I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren«. |
| --- | --- |

(226)

I tråd med retspraksis fastlægges følgende i artikel 16, stk. 1, i Rådets forordning (EU) 2015/1589 (90): »I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren«.

90

| (227) | Da de omhandlede foranstaltninger blev iværksat i strid med traktatens artikel 108 og skal betragtes som ulovlig og uforenelig støtte, skal støtten således tilbagesøges med henblik på at genoprette den situation, som eksisterede på markedet, inden støtten blev ydet. Tilbagesøgning skal finde sted fra det tidspunkt, hvor støttemodtageren opnåede fordelen, dvs. da støtten blev stillet til rådighed for støttemodtageren, og indtil den faktiske tilbagebetaling, og de tilbagesøgte beløb bør pålægges renter indtil den faktiske tilbagebetaling. |
| --- | --- |

(227)

Da de omhandlede foranstaltninger blev iværksat i strid med traktatens artikel 108 og skal betragtes som ulovlig og uforenelig støtte, skal støtten således tilbagesøges med henblik på at genoprette den situation, som eksisterede på markedet, inden støtten blev ydet. Tilbagesøgning skal finde sted fra det tidspunkt, hvor støttemodtageren opnåede fordelen, dvs. da støtten blev stillet til rådighed for støttemodtageren, og indtil den faktiske tilbagebetaling, og de tilbagesøgte beløb bør pålægges renter indtil den faktiske tilbagebetaling.

| (228) | På baggrund af vurderingen ovenfor i punkt 5.2.3 og 5.2.5 skal støtteelementet i foranstaltning 3 og 5 tilbagesøges som følger:






  a) | Med hensyn til foranstaltning 3 forskellen mellem i) den rentesats, som er beregnet som forklaret i betragtning 190, og som er anvendt på lånets hovedstol, og ii) de samlede finansielle omkostninger ved det garanterede lån beregnet som summen af den rentesats, der anvendes af bankerne til lånets hovedstol, og den garantipræmie, der anvendes af staten, beregnet og opkrævet for den periode, hvor beløbene blev stillet til rådighed for Ilva. |
| --- | --- | --- |

(228)

På baggrund af vurderingen ovenfor i punkt 5.2.3 og 5.2.5 skal støtteelementet i foranstaltning 3 og 5 tilbagesøges som følger:

a)

Med hensyn til foranstaltning 3 forskellen mellem i) den rentesats, som er beregnet som forklaret i betragtning 190, og som er anvendt på lånets hovedstol, og ii) de samlede finansielle omkostninger ved det garanterede lån beregnet som summen af den rentesats, der anvendes af bankerne til lånets hovedstol, og den garantipræmie, der anvendes af staten, beregnet og opkrævet for den periode, hvor beløbene blev stillet til rådighed for Ilva.

| b) | Med hensyn til foranstaltning 5 forskellen mellem i) den beregnede rentesats som forklaret i betragtning 213 for lånets hovedstol og ii) den faktiske rente, som Ilva skulle betale og blev opkrævet i den periode, hvor beløbene var til Ilvas rådighed. |
| --- | --- |

b)

Med hensyn til foranstaltning 5 forskellen mellem i) den beregnede rentesats som forklaret i betragtning 213 for lånets hovedstol og ii) den faktiske rente, som Ilva skulle betale og blev opkrævet i den periode, hvor beløbene var til Ilvas rådighed.

| (229) | I henhold til artikel 4, stk. 3, i TEUF, skal Italien inden to måneder fra datoen for meddelelsen af denne afgørelse give Kommissionen det nøjagtige støttebeløb, som er ydet til Ilva, under særlig hensyntagen til den støtte i form af lån, de faktiske datoer for betalinger eller tilbagebetalinger samt alle andre relevante omstændigheder indberettet af Italien. I hvert enkelt tilfælde skal de beløb, der skal tilbagebetales, omfatte skyldige renter, indtil disse faktisk er betalt. |
| --- | --- |

(229)

I henhold til artikel 4, stk. 3, i TEUF, skal Italien inden to måneder fra datoen for meddelelsen af denne afgørelse give Kommissionen det nøjagtige støttebeløb, som er ydet til Ilva, under særlig hensyntagen til den støtte i form af lån, de faktiske datoer for betalinger eller tilbagebetalinger samt alle andre relevante omstændigheder indberettet af Italien. I hvert enkelt tilfælde skal de beløb, der skal tilbagebetales, omfatte skyldige renter, indtil disse faktisk er betalt.

| (230) | Inden for samme frist på to måneder skal Italien underrette Kommissionen om fjernelse af fremtidige økonomiske fordele hidrørende fra foranstaltning 3 og 5. Til dette formål bør Italien sikre, at de relevante samlede finansieringsomkostninger og rentesatser som minimum svarer til de markedsorienterede rentesatser, der er nævnt i betragtning 190 og 213. Ethvert beløb, der er stillet til rådighed frem til tilpasningen af rentesatserne, vil fortsat være støtte, som er uforenelig med det indre marked og skal tilbagesøges med renter påløbet indtil tilbagebetalingstidspunktet. |
| --- | --- |

(230)

Inden for samme frist på to måneder skal Italien underrette Kommissionen om fjernelse af fremtidige økonomiske fordele hidrørende fra foranstaltning 3 og 5. Til dette formål bør Italien sikre, at de relevante samlede finansieringsomkostninger og rentesatser som minimum svarer til de markedsorienterede rentesatser, der er nævnt i betragtning 190 og 213. Ethvert beløb, der er stillet til rådighed frem til tilpasningen af rentesatserne, vil fortsat være støtte, som er uforenelig med det indre marked og skal tilbagesøges med renter påløbet indtil tilbagebetalingstidspunktet.

6.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (231) | Kommissionen konstaterer, at Italien ulovligt har gennemført foranstaltning 3 og 5, der er omhandlet i punkt 2.2.3 og 2.2.5 i denne afgørelse, i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF. |
| --- | --- |

(231)

Kommissionen konstaterer, at Italien ulovligt har gennemført foranstaltning 3 og 5, der er omhandlet i punkt 2.2.3 og 2.2.5 i denne afgørelse, i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF.

| (232) | Kommissionen konkluderer, at støtteelementet i foranstaltning 3 og 5 er uforeneligt med det indre marked og skal tilbagesøges fra støttemodtageren Ilva, med rente. |
| --- | --- |

(232)

Kommissionen konkluderer, at støtteelementet i foranstaltning 3 og 5 er uforeneligt med det indre marked og skal tilbagesøges fra støttemodtageren Ilva, med rente.

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende foranstaltninger, der er genstand for denne afgørelse, udgør ikke statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde:

| a) | Overførslen af aktiver til et beløb af 1,1 mia. EUR, som blev beslaglagt i en straffesag mod Ilvas tidligere ejere og gennemført ved den private forligsaftale indgået med Ilva. |
| --- | --- |

a)

Overførslen af aktiver til et beløb af 1,1 mia. EUR, som blev beslaglagt i en straffesag mod Ilvas tidligere ejere og gennemført ved den private forligsaftale indgået med Ilva.

| b) | Lovdekret nr. 101/2013 af 11. august 2014 og artikel 12, stk. 5, om lån som massekrav anvendt på et privat lån på 250 mio. EUR. |
| --- | --- |

b)

Lovdekret nr. 101/2013 af 11. august 2014 og artikel 12, stk. 5, om lån som massekrav anvendt på et privat lån på 250 mio. EUR.

| c) | Den forligsaftale om beløbet på 156 mio. EUR, der blev indgået mellem Fintecna og Ilva den 5. marts 2015 baseret på lovdekret nr. 1/2015 med virkning fra den 4. marts 2015. |
| --- | --- |

c)

Den forligsaftale om beløbet på 156 mio. EUR, der blev indgået mellem Fintecna og Ilva den 5. marts 2015 baseret på lovdekret nr. 1/2015 med virkning fra den 4. marts 2015.

Artikel 2

De andre foranstaltninger, der er omfattet af denne afgørelse, og som er iværksat ulovligt af Italien i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, udgør statsstøtte, der er uforenelig med det indre marked:

| a) | Ydelse til Ilva ved ministerielt dekret af 30. april 2015 i henhold til lovdekret nr. 1/2015 af statsgarantien for et lån på 400 mio. EUR. |
| --- | --- |

a)

Ydelse til Ilva ved ministerielt dekret af 30. april 2015 i henhold til lovdekret nr. 1/2015 af statsgarantien for et lån på 400 mio. EUR.

| b) | Ydelse til Ilva ved ministerielt dekret af 15. december 2015 i henhold til lovdekret nr. 191/2015 af et statslån på 300 mio. EUR. |
| --- | --- |

b)

Ydelse til Ilva ved ministerielt dekret af 15. december 2015 i henhold til lovdekret nr. 191/2015 af et statslån på 300 mio. EUR.

Artikel 3

1.   Italien skal tilbagesøge den uforenelige støtte, der er tildelt i henhold til de i artikel 2 omhandlede foranstaltninger, fra støttemodtageren.

2.   Den støtte, der skal tilbagesøges, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor den blev udbetalt til støttemodtagerne, og indtil den er blevet tilbagebetalt.

3.   Renten beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (91) og Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 (92) om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004.

4.   Italien tilpasser alle udestående betalinger af støtte i forbindelse med de i artikel 2 omhandlede foranstaltninger til de markedsorienterede betingelser i betragtning 190 og 213 i denne afgørelse senest to måneder fra datoen for meddelelsen af denne afgørelse.

Artikel 4

1.   Tilbagebetaling af støtte ydet under de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, skal være øjeblikkelig og effektiv.

2.   Italien skal sikre, at denne afgørelse efterkommes inden for fire måneder efter meddelelsen herom.

Artikel 5

1.   Inden for to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse skal Italien fremsende følgende oplysninger:

| a) | en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme afgørelsen |
| --- | --- |

a)

en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme afgørelsen

| b) | dokumentation for, at støttemodtagerne har fået besked på at tilbagebetale støtten |
| --- | --- |

b)

dokumentation for, at støttemodtagerne har fået besked på at tilbagebetale støtten

| c) | dokumentation for, at de tilpasninger, der er nævnt i artikel 3, stk. 4, i denne afgørelse, er blevet gennemført. |
| --- | --- |

c)

dokumentation for, at de tilpasninger, der er nævnt i artikel 3, stk. 4, i denne afgørelse, er blevet gennemført.

2.   Italien holder Kommissionen underrettet om udviklingen i de foranstaltninger, der træffes på nationalt plan for at efterkomme denne afgørelse, indtil den støtte, der er tildelt i henhold til de i artikel 2 omhandlede foranstaltninger, er tilbagebetalt. Efter anmodning fra Kommissionen fremsender Italien omgående oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet eller planlagt for at efterkomme afgørelsen. Italien giver tillige detaljerede oplysninger om de støttebeløb og renter, støttemodtageren allerede har tilbagebetalt.

Artikel 6

Denne afgørelse er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2017.

På Kommissionens vegne

Margrethe VESTAGER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT C 142 af 22.4.2016, s. 37, og EUT C 241 af 1.7.2016, s. 12.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  
  EUT C 209 af 23.7.2013, s. 1.

3

(*1)  [...] fortrolige oplysninger.

*1

(4)  Skøn over produktionskapaciteten af Ilva og Eurofer.

4

(5)  I henhold til præsentationen af Ilvas ekstraordinære kommissærer i det italienske deputeretkammer den 10. januar 2017: http://www.gruppoilva.com/it/media/media/comunicazioni-dei-commissari.

5

(6)  Ifølge Ilvas interne data for 2015.

6

(7)  Se http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-1151_en.htm.

7

(8)  Strafferetlig procedure nr. 938/2010 R.G.

8

(9)  Overtrædelsesprocedure nr. 2013/2177.

9

(10)  I september 2013 og i april 2014.

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/1/EF af 15. januar 2008 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (EUT L 24 af 29.1.2008, s. 8).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17).

12

(13)  Baseret på lovdekret nr. 61/2013 af 4. juni 2013, som blev ophøjet til lov nr. 89/2013 af 3. august 2013. Lov nr. 89/2013 blev yderligere ændret den 10. december 2013 af artikel 7 i lovdekret nr. 136/2013, ophøjet til lov nr. 6/2014 af 6. februar 2014.

13

(14)  Det italienske lovtidende nr. 105 af 8. maj 2014, som er tilgængelig på: http://www.gazzettaufficiale.it/eli/id/2014/05/08/14A03637/sg.

14

(15)  http://www.gruppoilva.com/sites/ilvacorp/files/document_attachments/acq_res.pdf.

15

(16)  Teksten til lovdekretet ophøjet til lov findes på: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2015-01-05;1!vig.

16

(17)  Teksten til lovdekretet ophøjet til lov findes på: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2015-12-04;191!vig.

17

(18)  http://www.gruppoilva.com/it/press-release/2017-05-26/comunicato-stampa.

18

(19)  http://www.sviluppoeconomico.gov.it/index.php/it/194-comunicati-stampa/2036649-calenda-firma-il-decreto-di-aggiudicazione-del-complesso-industriale-del-gruppo-ilva-ad-am-investco-italy.

19

(20)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-4485_en.htm.

20

(21)  I henhold til artikel 2, stk. 4, i lovdekret nr. 143/2008.

21

(22)  Se i denne forbindelse http://www.giustizia.it/giustizia/it/mg_2_9_1.wp.

22

(23)  Retsgrundlaget blev først fastsat i artikel 1, stk. 11, litra e), i lovdekret nr. 61/2013, som blev ændret i december 2013, i august 2014 og endelig i marts 2015.

23

(24)  [...]

24

(25)  Se http://www.ilsole24ore.com/art/notizie/2015-11-24/ilva-giudici-svizzeri-no-rientro-italia-12-miliardi-riva-171441.shtml og http://www.repubblica.it/economia/finanza/2015/11/24/news/_annullato_il_sequestro_da_un_miliardo_in_svizzera-128062132/.

25

(26)  Se http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2017-05-24/ilva-firmata-transazione-il-rientro-fondi-svizzera-131344.shtml.

26

(27)  Se http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-05-12/ilva-taranto-stipendi-salvi-ma-resta-crisi-finanziaria-123429.shtml?uuid=ABUglaHB.

27

(28)  Se http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-07-03/ilva-aggrappata-prestito-ponte-063934_PRV.shtml?uuid=ABpE6DXB&fromSearch.

28

(29)  Se »L'incontro di ieri a Palazzo Chigi tra rappresentanti degli istituti di credito e Governo — il sottosegretario alla presidenza, Graziano Del Rio, il ministro e il vice ministro dello Sviluppo economico, rispettivamente Federica Guidi e Claudio De Vincenti — non ha portato i segnali che l'azienda attende in modo da attenuare la propria crisi finanziaria« som rapporteret af http://www.ilsole24ore.com/art/notizie/2014-05-14/ilva-nessuna-concessione-un-prestito-ponte-132300.shtml?uuid=ABPqs9HB. Se også artiklen fra maj 2014: http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-05-12/ilva-taranto-stipendi-salvi-ma-resta-crisi-finanziaria-123429.shtml?uuid=ABUglaHB: »L'Ilva ha avanzato la richiesta ed ha avviato la trattativa con le banche che viene seguita anche dal Governo«.

29

(30)  Artikel 22c i lov nr. 116/2014 om ændring og ophøjelse til lovdekret nr. 91/2014 af 24. juni 2014.

30

(31)  Baseret på artikel 1, stk. 1, i lovdekret nr. 61/2013, sammenholdt med artikel 1 i lovdekret nr. 207/2012 af 3. december 2012, som blev ophøjet til lov den 24. december 2012 ved lov nr. 231/2012.

31

(32)  Intesa Sanpaolo S.p.A., Unicredit S.p.A. og Banco Popolare Società Cooperativa.

32

(33)  
  »L'organo commissariale di ILVA S.p.A. al fine della realizzazione degli investimenti necessari al risanamento ambientale, nonché di quelli destinati ad interventi a favore di ricerca, sviluppo e innovazione, formazione e occupazione, nel rispetto della normativa dell'Unione europea in materia, è autorizzato a contrarre finanziamenti per un ammontare complessivo fino a 400 milioni di euro, assistiti dalla garanzia dello Stato. Il predetto finanziamento è rimborsato dall'organo commissariale in prededuzione rispetto agli altri debiti (...).«

33

(34)  
  »Allo scopo di definire tempestivamente le pendenze tuttora aperte, il commissario straordinario, entro sessanta giorni dell'entrata in vigore del presente decreto, è autorizzato a sottoscrivere con FINTECNA S.p.A., in qualità di avente causa dell'IRI, un atto convenzionale di liquidazione dell'obbligazione contenuta nell'articolo 17.7 del contratto di cessione dell'ILVA Laminati Piani (oggi ILVA S.p.A.). La liquidazione è determinata nell'importo di 156.000.000 di euro, ha carattere definitivo, non è soggetta ad azione revocatoria e preclude ogni azione concernente il danno ambientale generatosi, relativamente agli stabilimenti produttivi ceduti dall'IRI in sede di privatizzazione dell'ILVA Laminati Piani (oggi ILVA S.p.A.), antecedentemente al 16 marzo 1995. Le somme rinvenienti di detta operazione affluiscono nella contabilità ordinaria del Commissario straordinario«.

34

(35)  Pressemeddelelsen er tilgængelig på: http://www.cdp.it/static/upload/com/0000/comunicato-n.-12-del--11-03-2015_fintecna-ilva.pdf.

35

(36)  Teksten til lovdekretet ophøjet til lov findes på: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2016-06-09;98!vig.

36

(37)  Teksten til lovdekretet ophøjet til lov findes på: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2016-12-29;243!vig.

37

(38)  Domstolens dom af 11. september 2014, Kommissionen mod Tyskland, C-527/12, ECLI:EU:C:2014:2193, præmis 56. Se også Domstolens dom af 18. juli 2007, Ministero dell'Industria, del Commercio e dell'Artigianato mod Lucchini SpA, C-119/05, ECLI:EU:C:2007:434, præmis 59.

38

(39)  Domstolens dom af 1. december 1998, Ecotrade Srl mod Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS), C-200/97, ECLI:EU:C:1998:579 og Domstolens dom af 17. juni 1999, Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio mod International Factors Italia SpA (Ifitalia) Dornier Luftfahrt GmbH og Ministero della Difesa, C-295/97, ECLI:EU:C:1999:313.

39

(40)  Domstolens dom af 16. maj 2002, Frankrig mod Kommissionen (Stardust), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, præmis 55 og 56. Se også afgørelse fra generaladvokat Jacobs i Frankrig mod Kommissionen (Stardust), C-482/99, ECLI:EU:C:2001:685, præmis 65-68.

40

(41)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56), artikel 6, stk. 3, og artikel 8, stk. 2.

41

(42)  Artikel 250 i lovdekret nr. 152/2006 gennemfører bestemmelsen i artikel 6, stk. 3, i direktiv 2004/35/EF.

42

(43)  Forskrift nr. 4, 5, 6-16i, 40, 51, 58, 65, 67.

43

(44)  Domstolens dom af 30. maj 2013, Doux Élevage SNC and Coopérative agricole UKL-ARREE mod Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire and Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF), C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, præmis 35.

44

(45)  Rettens dom af 24. september 2015, TV2/Danmark mod Kommissionen T-674/11, ECLI:EU:T:2015:684.

45

(46)  Domstolens dom af 14. januar 2015, The Queen, efter anmodning fra Eventech Ltd mod Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, præmis 34.

46

(47)  Domstolens dom af 30. maj 2013, Doux Élevage SNC og Coopérative agricole UKL-ARREE mod Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire and Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF), C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, præmis 38.

47

(48)  Domstolens dom af 19. marts 2013, Bouygues SA og Bouygues Télécom SA mod Kommissionen, C-399/10 P og C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175, præmis 109.

48

(49)  Rettens dom af 17. juni 1999, Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio mod International Factors Italia SpA (Ifitalia Dornier Luftfahrt GmbH) og Ministero della Difesa, C-295/97, ECLI:EU:C:1999:313.

49

(50)  Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (EUT C 155 af 20.6.2008, s. 10).

50

(51)  Domstolens dom af 5. juni 2012, Kommissionen mod Électricité de France (EDF), C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, præmis 86-87.

51

(52)  Kommissionens beslutning af 7. juni 2005 i sag C2/2005 vedrørende Alitalias forretningsomstruktureringsplan (EUT L 69, 8.3.2006, s. 1), betragtning 207 og 217-218.

52

(53)  Betragtning 93 og 94 i indledningsafgørelsen.

53

(54)  Domstolens dom af 17. marts 1993, Sloman Neptun, forenede sager C-72/91 og C-73/91, ECLI:EU:C:1993:97, præmis 21.

54

(55)  Domstolens dom af 1. december 1998, Ecotrade Srl mod Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS), C-200/97, ECLI:EU:C:1998:579, præmis 36.

55

(56)  Se bl.a. Domstolens dom af 19. marts 2013, Bouygues SA og Bouygues Télécom SA mod Kommissionen, forenede sager C-399/10 P og C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175.

56

(57)  Domstolens dom af 2. juli 1974, Italien mod Kommissionen, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, præmis 13.

57

(58)  Kommissionens beslutning 2004/339/EF af 15. oktober 2003 om Italiens støtteforanstaltninger til fordel for RAI SpA (EUT L 119 af 23.4.2004, s. 1), betragtning 69, og forslag til afgørelse fra generaladvokat Fennelly af 26. november 1998, Frankrig mod Kommissionen, C-251/97, ECLI:EU:C:1998:572, punkt 26.

58

(59)  Betragtning 114 og 115 i indledningsafgørelsen.

59

(60)  Domstolens dom af 12. september 2000, Pavlov m.fl., forenede sager C-180/98 til C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, præmis 74; Domstolens dom af 10. januar 2006, Cassa di Risparmio di Firenze SpA m.fl., C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, præmis 107.

60

(61)  Se Domstolens dom af 16. juni 1987, Kommissionen mod Italien, 118/85, ECLI:EU:C:1987:283, præmis 7; Domstolens dom af 18. juni 1998, Kommissionen mod Italien, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, præmis 36; Domstolens dom af 12. september 2000, Pavlov m.fl., forenede sager C-180/98-C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, præmis 75.

61

(62)  Se navnlig Domstolens dom af 17. september 1980, Philip Morris mod Kommissionen, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, præmis 11; Domstolens dom af 22. november 2001, Ferring, C-53/00, ECLI:EU:C:2001:627, præmis 21; Domstolens dom af 29. april 2004, Italien mod Kommissionen, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, præmis 44.

62

(63)  Rettens dom af 30. april 1998, Het Vlaamse Gewest mod Kommissionen, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

63

(64)  Se f.eks. Kommissionens beslutning af 2. juni 2006 vedrørende Mittal/Arcelor-fusionen (M.4137), hvori Kommissionen fandt, at det relevante geografiske marked for kulstofstål mindst omfatter hele EØS.

64

(65)  I denne forbindelse er det værd at bemærke, at Riva-aktiverne forblev på Riva-familiemedlemmernes bankkonti uden for Italien indtil den endelige gennemførelse af forligsaftalen i juni 2017.

65

(66)  Domstolens dom af 5. juni 2012, Kommissionen mod EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, præmis 80-81.

66

(67)  
  »Finanziamenti Alle Imprese in Crisi E Priorità Nel Rimborso: Gli Effetti Della Prededucibilità Nel Concordato Preventivo« E.Brodi, L. Casolaro; Bank Of Italy, Occasional Paper no387, september 2017.

67

o

(68)  Domstolens dom af 13. marts 2001, PreussenElektra, C-379/98, ECLI:EU:C:2001:160, præmis 62. Domstolens dom af 17. marts 1993, Sloman Neptun, forenede sager C-72/91 og C-73/91, ECLI:EU:C:1993:97, præmis 20 og 21, se også Domstolens dom af 7. maj 1998, Viscido m.fl., forenede sager C-52/97, C-53/97 og C-54/97, ECLI:EU:C:1998:209, præmis 13 og 14, og Domstolens dom af 30. november 1993, Kirsammer-Hack, C-189/91, ECLI:EU:C:1993:907, præmis 17 og 18, om at manglende anvendelse af visse bestemmelser i arbejdsretten ikke udgør en overførsel af statsmidler.

68

(69)  Domstolens dom af 29. juni 1999, DMT, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, præmis 22.

69

(70)  Domstolens dom af 11. juli 1996, SFEI m.fl., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, præmis 60, Domstolens dom af 29. april 1999, Spanien mod Kommissionen, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, præmis 41.

70

(71)  Se betragtning 98 i denne afgørelse.

71

(72)  
  EUT C 249 af 31.7.2014, s. 1.

72

(73)  
  EUT C 155 af 20.6.2008, s. 10.

73

(74)  Domstolens dom af 28. januar 2003, Tyskland mod Kommissionen, C-334/99, ECLI:EU:C:2003:55, præmis 138.

74

(75)  Ifølge medierne, ArcelorMittal, Marcegaglia og Arvedi, viste alle stålproducenter f.eks. interesse i at erhverve Ilvas aktiver allerede i efteråret 2014, se http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-11-13/ilva-decisivo-ruolo-stato-063904.shtml?uuid=ABDP2MDC.

75

(76)  Disse oplysninger blev fremlagt af de italienske myndigheder på grundlag af en intern analyse foretaget af Ilva og dens finansielle rådgivere med forbehold af domstolen i Milanos endelige konklusioner om gældens prioritering.

76

(77)  Efter at Ilva blev taget under konkursbehandling, reducerede [...] denne bevilling til [...] af det indledende beløb på [...] EUR.

77

(78)  Faktisk vil lånet ikke blive overført til erhververen af Ilvas aktiver, ArcelorMittal.

78

(79)  Se bl.a. Kommissionens endelige afgørelser i følgende sager: SA.38544 Kem One (28.7.2015), SA 38545 Mory Global (6.11.2015), Groupe Brandt SA.38644 (21.3.2016).

79

(80)  https://www.capitaliq.com.

80

(81)  Ifølge data indsamlet af Kommissionen i S&P Capital IQ database.

81

(82)  Retten dom af 29. marts 2007, Scott mod Kommissionen, T-366/00, EU:T:2012:649, præmis 158.

82

(83)  https://www.capitaliq.com.

83

(84)  
  EUT C 209 af 23.7.2013, s. 1.

84

(85)  
  EUT C 249 af 31.7.2014, s. 1.

85

(86)  Retningslinjer for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (EUT C 200 af 28.6.2014, s. 1).

86

(87)  Domstolens dom af 12. juli 1973, Kommissionen mod Tyskland, 70/72, ECLI:EU:C:1973:87, præmis 13.

87

(88)  Domstolens dom af 14. september 1994, Spanien mod Kommissionen, C-278/92, C-279/92 og C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, præmis 75.

88

(89)  Domstolens dom af 17. juni 1999, Belgien mod Kommissionen, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, præmis 64 og 65.

89

(90)  Rådets forordning (EU) 2015/1589 af 13. juli 2015 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 9).

90

(91)  Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EU) 2015/1589 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1).

91

(92)  Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 af 30. januar 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 82 af 25.3.2008, s. 1).

92

---

| 9.10.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 253/76 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 253/76

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2018/1499

af 8. oktober 2018

om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/954 om visse beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre spredning af fåre- og gedepest i Bulgarien

(meddelt under nummer C(2018) 6662)

(Kun den bulgarske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Fåre- og gedepest (PPR) er en alvorlig virussygdom hos små drøvtyggere, nemlig får og geder, som primært overføres ved direkte kontakt. Sygeligheden og dødeligheden som følge af PPR kan være meget høj, især i områder, hvor PPR forekommer for første gang, og sygdommen kan have alvorlige økonomiske konsekvenser for landbrugssektoren. PPR kan ikke overføres til mennesker. PPR er endemisk i mange lande i Afrika, Mellemøsten og Asien, og den er yderst problematisk i forhold til dyresundheden og -velfærden. |
| --- | --- |

(1)

Fåre- og gedepest (PPR) er en alvorlig virussygdom hos små drøvtyggere, nemlig får og geder, som primært overføres ved direkte kontakt. Sygeligheden og dødeligheden som følge af PPR kan være meget høj, især i områder, hvor PPR forekommer for første gang, og sygdommen kan have alvorlige økonomiske konsekvenser for landbrugssektoren. PPR kan ikke overføres til mennesker. PPR er endemisk i mange lande i Afrika, Mellemøsten og Asien, og den er yderst problematisk i forhold til dyresundheden og -velfærden.

| (2) | Ved Rådets direktiv 92/119/EØF (3) er der fastsat generelle foranstaltninger til bekæmpelse af visse dyresygdomme, herunder PPR. Disse omfatter bekæmpelsesforanstaltninger, som skal gennemføres i tilfælde af mistanke om og bekræftelse af PPR på en bedrift. Disse bekæmpelsesforanstaltninger omfatter også afgrænsning af beskyttelses- og overvågningszoner (»beskyttelses- og iagttagelsesdistrikter«) omkring udbrud og andre, supplerende foranstaltninger, der skal forhindre spredning af sygdommen. |
| --- | --- |

(2)

Ved Rådets direktiv 92/119/EØF (3) er der fastsat generelle foranstaltninger til bekæmpelse af visse dyresygdomme, herunder PPR. Disse omfatter bekæmpelsesforanstaltninger, som skal gennemføres i tilfælde af mistanke om og bekræftelse af PPR på en bedrift. Disse bekæmpelsesforanstaltninger omfatter også afgrænsning af beskyttelses- og overvågningszoner (»beskyttelses- og iagttagelsesdistrikter«) omkring udbrud og andre, supplerende foranstaltninger, der skal forhindre spredning af sygdommen.

| (3) | Den 23. juni 2018 underrettede Bulgarien Kommissionen og de øvrige medlemsstater om et udbrud af PPR på tre bedrifter med små drøvtyggere, hvor dyr fra disse bedrifter græsser sammen i Bolyarovo kommune i regionen Yambol i Bulgarien. Et andet udbrud blev anmeldt den 28. juni 2018 i regionen Burgas. |
| --- | --- |

(3)

Den 23. juni 2018 underrettede Bulgarien Kommissionen og de øvrige medlemsstater om et udbrud af PPR på tre bedrifter med små drøvtyggere, hvor dyr fra disse bedrifter græsser sammen i Bolyarovo kommune i regionen Yambol i Bulgarien. Et andet udbrud blev anmeldt den 28. juni 2018 i regionen Burgas.

| (4) | Bulgarien har gennemført de bekæmpelsesforanstaltninger, der er foreskrevet ved direktiv 92/119/EØF, og har først og fremmest gennemført sanering af inficerede besætninger og afgrænset beskyttelses- og overvågningszoner omkring udbruddene i overensstemmelse med nævnte direktiv. Overvågningen er desuden blevet intensiveret i de kommuner, der grænser op til de sygdomsramte zoner, samt i kommunerne langs Unionens grænser med tredjelande, der ikke er frie for PPR. |
| --- | --- |

(4)

Bulgarien har gennemført de bekæmpelsesforanstaltninger, der er foreskrevet ved direktiv 92/119/EØF, og har først og fremmest gennemført sanering af inficerede besætninger og afgrænset beskyttelses- og overvågningszoner omkring udbruddene i overensstemmelse med nævnte direktiv. Overvågningen er desuden blevet intensiveret i de kommuner, der grænser op til de sygdomsramte zoner, samt i kommunerne langs Unionens grænser med tredjelande, der ikke er frie for PPR.

| (5) | For at forhindre spredning af sygdommen til andre dele af Bulgarien, til andre medlemsstater og til tredjelande har Kommissionen efterfølgende truffet yderligere foranstaltninger ved at vedtage Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/954 (4) om supplerende beskyttelsesforanstaltninger og forbud mod afsendelse af sendinger af små drøvtyggere og markedsføring af visse produkter fra små drøvtyggere fra kommunerne Bolyarovo og Elhovo i regionen Yambol og kommunerne Sredets, Sozopol, Primorsko, Malko Tarnovo og Tsarevo i regionen Burgas. |
| --- | --- |

(5)

For at forhindre spredning af sygdommen til andre dele af Bulgarien, til andre medlemsstater og til tredjelande har Kommissionen efterfølgende truffet yderligere foranstaltninger ved at vedtage Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/954 (4) om supplerende beskyttelsesforanstaltninger og forbud mod afsendelse af sendinger af små drøvtyggere og markedsføring af visse produkter fra små drøvtyggere fra kommunerne Bolyarovo og Elhovo i regionen Yambol og kommunerne Sredets, Sozopol, Primorsko, Malko Tarnovo og Tsarevo i regionen Burgas.

| (6) | Siden vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/954 har Bulgarien underrettet Kommissionen om yderligere fem nye udbrud af PPR, alle inden for de områder, der er omfattet af restriktioner, i regionen Yambol i denne medlemsstat. |
| --- | --- |

(6)

Siden vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/954 har Bulgarien underrettet Kommissionen om yderligere fem nye udbrud af PPR, alle inden for de områder, der er omfattet af restriktioner, i regionen Yambol i denne medlemsstat.

| (7) | Den 18. september 2018 underrettede Bulgarien Kommissionen og de øvrige medlemsstater om resultaterne af en serologisk overvågning, der blev gennemført omkring de tidligere bekræftede udbrud af PPR. Resultaterne af denne overvågning viste, at der er påvist dyr med antistoffer mod PPR-virus i bedrifter i de områder, som allerede er omfattet af restriktioner, uden at der er rapporteret om kliniske tegn på sygdommen. En række af disse bedrifter ligger meget tæt på grænsen mellem de områder, som er omfattet af restriktioner, og resten af det bulgarske område, hvor der indtil nu ikke er rapporteret om udbrud af PPR. |
| --- | --- |

(7)

Den 18. september 2018 underrettede Bulgarien Kommissionen og de øvrige medlemsstater om resultaterne af en serologisk overvågning, der blev gennemført omkring de tidligere bekræftede udbrud af PPR. Resultaterne af denne overvågning viste, at der er påvist dyr med antistoffer mod PPR-virus i bedrifter i de områder, som allerede er omfattet af restriktioner, uden at der er rapporteret om kliniske tegn på sygdommen. En række af disse bedrifter ligger meget tæt på grænsen mellem de områder, som er omfattet af restriktioner, og resten af det bulgarske område, hvor der indtil nu ikke er rapporteret om udbrud af PPR.

| (8) | Som følge af placeringen af de bedrifter, hvor de seropositive dyr befinder sig, og fraværet af kliniske tegn er det nødvendigt at udvide det område, som er omfattet af supplerende beskyttelsesforanstaltninger mod PPR, og indføre supplerende beskyttelsesforanstaltninger inden for dette nye område, som forbyder afsendelse af sendinger af små drøvtyggere og visse produkter fra små drøvtyggere, for at forhindre eventuel spredning af PPR. Gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/954 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(8)

Som følge af placeringen af de bedrifter, hvor de seropositive dyr befinder sig, og fraværet af kliniske tegn er det nødvendigt at udvide det område, som er omfattet af supplerende beskyttelsesforanstaltninger mod PPR, og indføre supplerende beskyttelsesforanstaltninger inden for dette nye område, som forbyder afsendelse af sendinger af små drøvtyggere og visse produkter fra små drøvtyggere, for at forhindre eventuel spredning af PPR. Gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/954 bør derfor ændres.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Efter artikel 3 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/954 indsættes følgende artikel 3a:

»Artikel 3a

1.   Bulgarien forbyder afsendelse af følgende varer inden for de områder, der er opført i bilaget:

| a) | små drøvtyggere |
| --- | --- |

a)

små drøvtyggere

| b) | sæd, æg og embryoner fra små drøvtyggere. |
| --- | --- |

b)

sæd, æg og embryoner fra små drøvtyggere.

2.   Uanset forbuddet i stk. 1 kan den kompetente myndighed tillade flytning af små drøvtyggere til et bestemmelsessted beliggende inden for de områder, der er opført i bilaget, forudsat at oprindelsesbedriften ikke er underlagt nogen af restriktionerne i direktiv 92/119/EØF vedrørende fåre- og gedepest, og at de små drøvtyggere opfylder følgende betingelser:

| a) | Alle små drøvtyggere på oprindelsesbedriften er blevet klinisk undersøgt på dagen for afsendelse og viste ikke kliniske tegn på fåre- og gedepest. |
| --- | --- |

a)

Alle små drøvtyggere på oprindelsesbedriften er blevet klinisk undersøgt på dagen for afsendelse og viste ikke kliniske tegn på fåre- og gedepest.

| b) | De små drøvtyggere sendes direkte til et slagteri, som er udpeget af den kompetente myndighed og ligger inden for de områder, der er opført i bilaget, for straks at blive slagtet. |
| --- | --- |

b)

De små drøvtyggere sendes direkte til et slagteri, som er udpeget af den kompetente myndighed og ligger inden for de områder, der er opført i bilaget, for straks at blive slagtet.

| c) | De små drøvtyggere er blevet underkastet en diagnostisk test til påvisning af antistoffer mod fåre- og gedepest med negativt resultat højst 7 dage inden afsendelsesdatoen. |
| --- | --- |

c)

De små drøvtyggere er blevet underkastet en diagnostisk test til påvisning af antistoffer mod fåre- og gedepest med negativt resultat højst 7 dage inden afsendelsesdatoen.

| d) | På oprindelsesbedriften er der højst 14 dage før afsendelsesdatoen med negativt resultat blevet gennemført en serologisk undersøgelse, hvorved der blev udtaget prøver fra et tilstrækkeligt antal små drøvtyggere til at påvise en seroprævalens på mindst 5 % med et konfidensniveau på 95 %.« |
| --- | --- |

d)

På oprindelsesbedriften er der højst 14 dage før afsendelsesdatoen med negativt resultat blevet gennemført en serologisk undersøgelse, hvorved der blev udtaget prøver fra et tilstrækkeligt antal små drøvtyggere til at påvise en seroprævalens på mindst 5 % med et konfidensniveau på 95 %.«

Artikel 2

Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/954 erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Republikken Bulgarien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. oktober 2018.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Rådets direktiv 92/119/EØF af 17. december 1992 om generelle fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af visse dyresygdomme samt om specifikke foranstaltninger vedrørende blæreudslæt hos svin (EFT L 62 af 15.3.1993, s. 69).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/954 af 4. juli 2018 om visse beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre spredning af fåre- og gedepest i Bulgarien (EUT L 168 af 5.7.2018, s. 7).

4

---

BILAG

Følgende provinser i Bulgarien:

| — | provinsen Yambol |
| --- | --- |

—

provinsen Yambol

| — | provinsen Burgas |
| --- | --- |

—

provinsen Burgas

| — | provinsen Haskovo. |
| --- | --- |

—

provinsen Haskovo.

---