# Jurnalul Oficial L 208/2018

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 208 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6117 august 2018 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 208

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6117 august 2018

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2018/1145 al Comisiei din 7 iunie 2018 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2017/891 în ceea ce privește organizațiile de producători din sectorul fructelor și legumelor | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1146 al Comisiei din 7 iunie 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/892 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate și a Regulamentului (CE) nr. 606/2009 de stabilire a anumitor norme de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în privința categoriilor de produse viticole, a practicilor oenologice și a restricțiilor care se aplică acestora | 9 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1147 a Comisiei din 10 august 2018 de stabilire a concluziilor privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru tratarea deșeurilor, în temeiul Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2018) 5070]

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Decizia (UE) 2018/1148 a Băncii Centrale Europene din 10 august 2018 privind eligibilitatea instrumentelor de natura datoriei tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă și de abrogare a Deciziei (UE) 2016/1041 (BCE/2018/21) | 91 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea (UE) 2018/1149 a Comisiei din 10 august 2018 privind orientările neobligatorii pentru identificarea zonelor de conflict, a zonelor cu risc ridicat și a altor riscuri aferente lanțului de aprovizionare în temeiul Regulamentului (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului | 94 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2018/1145 al Comisiei din 7 iunie 2018 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2017/891 în ceea ce privește organizațiile de producători din sectorul fructelor și legumelor

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1146 al Comisiei din 7 iunie 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/892 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate și a Regulamentului (CE) nr. 606/2009 de stabilire a anumitor norme de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în privința categoriilor de produse viticole, a practicilor oenologice și a restricțiilor care se aplică acestora

9

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1147 a Comisiei din 10 august 2018 de stabilire a concluziilor privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru tratarea deșeurilor, în temeiul Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2018) 5070]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2018) 5070]

1

38

*

Decizia (UE) 2018/1148 a Băncii Centrale Europene din 10 august 2018 privind eligibilitatea instrumentelor de natura datoriei tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă și de abrogare a Deciziei (UE) 2016/1041 (BCE/2018/21)

91

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea (UE) 2018/1149 a Comisiei din 10 august 2018 privind orientările neobligatorii pentru identificarea zonelor de conflict, a zonelor cu risc ridicat și a altor riscuri aferente lanțului de aprovizionare în temeiul Regulamentului (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 17.8.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 208/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2018/1145 AL COMISIEI

din 7 iunie 2018

de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2017/891 în ceea ce privește organizațiile de producători din sectorul fructelor și legumelor

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 37,

întrucât:

| (1) | Regulamentul delegat (UE) 2017/891 al Comisiei (2) completează Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate. Regulamentul (UE) 2017/2393 al Parlamentului European și al Consiliului (3) a modificat Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 în special în ceea ce privește ajutoarele acordate organizațiilor de producători din sectorul fructelor și legumelor. Așadar, Regulamentul delegat (UE) 2017/891 ar trebui să reflecte modificările dispozițiilor relevante din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul delegat (UE) 2017/891 al Comisiei (2) completează Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate. Regulamentul (UE) 2017/2393 al Parlamentului European și al Consiliului (3) a modificat Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 în special în ceea ce privește ajutoarele acordate organizațiilor de producători din sectorul fructelor și legumelor. Așadar, Regulamentul delegat (UE) 2017/891 ar trebui să reflecte modificările dispozițiilor relevante din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

| (2) | Ar trebui actualizate dispozițiile referitoare la asistența financiară națională în sectorul fructelor și legumelor. |
| --- | --- |

(2)

Ar trebui actualizate dispozițiile referitoare la asistența financiară națională în sectorul fructelor și legumelor.

| (3) | Este necesară clarificarea dispozițiilor referitoare la cazurile în care membrilor producători ai unei organizații de producători ar trebui să li se permită să vândă un anumit procentaj din propriile produse în afara organizației de producători dacă organizația de producători autorizează acest lucru în propriul statut și dacă acest lucru este în conformitate cu termenii și condițiile statului membru. Trebuie precizat pragul pentru vânzările efectuate în afara organizației de producători. |
| --- | --- |

(3)

Este necesară clarificarea dispozițiilor referitoare la cazurile în care membrilor producători ai unei organizații de producători ar trebui să li se permită să vândă un anumit procentaj din propriile produse în afara organizației de producători dacă organizația de producători autorizează acest lucru în propriul statut și dacă acest lucru este în conformitate cu termenii și condițiile statului membru. Trebuie precizat pragul pentru vânzările efectuate în afara organizației de producători.

| (4) | Măsurile noi referitoare la îndrumarea profesională între organizațiile de producători și la realimentarea fondurilor mutuale în cadrul programelor operaționale ar trebui să fie eligibile pentru asistența financiară din partea Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

Măsurile noi referitoare la îndrumarea profesională între organizațiile de producători și la realimentarea fondurilor mutuale în cadrul programelor operaționale ar trebui să fie eligibile pentru asistența financiară din partea Uniunii.

| (5) | Statele membre pot continua să acorde asistență financiară națională din bugetul național organizațiilor de producători din regiunile Uniunii în care gradul de organizare este deosebit de scăzut. Prin urmare, pentru a se evita distorsionarea pieței interne a Uniunii, ar trebui să se prevadă condițiile în care se poate acorda asistență financiară națională în sectorul fructelor și legumelor, precum și metoda de calculare a gradului de organizare menționat la articolul 34 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(5)

Statele membre pot continua să acorde asistență financiară națională din bugetul național organizațiilor de producători din regiunile Uniunii în care gradul de organizare este deosebit de scăzut. Prin urmare, pentru a se evita distorsionarea pieței interne a Uniunii, ar trebui să se prevadă condițiile în care se poate acorda asistență financiară națională în sectorul fructelor și legumelor, precum și metoda de calculare a gradului de organizare menționat la articolul 34 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

| (6) | Este necesară clarificarea dispozițiilor referitoare la eligibilitatea pentru asistența financiară din partea Uniunii a anumitor investiții. |
| --- | --- |

(6)

Este necesară clarificarea dispozițiilor referitoare la eligibilitatea pentru asistența financiară din partea Uniunii a anumitor investiții.

| (7) | Acțiunile eligibile și ineligibile legate de promovare și comunicare, inclusiv acțiunile și activitățile care vizează diversificarea și consolidarea piețelor fructelor și legumelor, indiferent dacă pentru prevenirea unei crize sau într-o perioadă de criză, trebuie clarificate în ceea ce privește eligibilitatea acțiunilor și a activităților pentru asistența financiară din partea Uniunii. |
| --- | --- |

(7)

Acțiunile eligibile și ineligibile legate de promovare și comunicare, inclusiv acțiunile și activitățile care vizează diversificarea și consolidarea piețelor fructelor și legumelor, indiferent dacă pentru prevenirea unei crize sau într-o perioadă de criză, trebuie clarificate în ceea ce privește eligibilitatea acțiunilor și a activităților pentru asistența financiară din partea Uniunii.

| (8) | Ar trebui simplificate dispozițiile privind rapoartele anuale referitoare la organizațiile de producători, la asociațiile de organizații de producători, inclusiv la asociațiile transnaționale de organizații de producători, și la grupurile de producători, precum și la fondurile operaționale, programele operaționale și planurile de recunoaștere. Este necesar ca dispozițiile respective să permită Comisiei să monitorizeze sectorul în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(8)

Ar trebui simplificate dispozițiile privind rapoartele anuale referitoare la organizațiile de producători, la asociațiile de organizații de producători, inclusiv la asociațiile transnaționale de organizații de producători, și la grupurile de producători, precum și la fondurile operaționale, programele operaționale și planurile de recunoaștere. Este necesar ca dispozițiile respective să permită Comisiei să monitorizeze sectorul în mod corespunzător.

| (9) | Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2017/891 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2017/891 ar trebui modificat în consecință.

| (10) | Ar trebui să se stabilească dispoziții tranzitorii pentru a se asigura o tranziție fără probleme de la cerințele, măsurile și acțiunile existente prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2017/891 la noile cerințe prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(10)

Ar trebui să se stabilească dispoziții tranzitorii pentru a se asigura o tranziție fără probleme de la cerințele, măsurile și acțiunile existente prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2017/891 la noile cerințe prevăzute în prezentul regulament.

| (11) | Prezentul regulament ar trebui să se aplice de la aceeași dată ca Regulamentul (UE) 2017/2393. Totuși, dispozițiile referitoare la asistența financiară națională, indicatori și monitorizare ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2019, pentru a se acorda statelor membre și operatorilor economici timp pentru adaptarea la noile norme. |
| --- | --- |

(11)

Prezentul regulament ar trebui să se aplice de la aceeași dată ca Regulamentul (UE) 2017/2393. Totuși, dispozițiile referitoare la asistența financiară națională, indicatori și monitorizare ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2019, pentru a se acorda statelor membre și operatorilor economici timp pentru adaptarea la noile norme.

| (12) | Condițiile pentru aplicarea noilor măsuri și acțiuni eligibile pentru asistența financiară din partea Uniunii prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 ar trebui să se aplice de la data aplicării modificărilor regulamentului respectiv introduse prin Regulamentul (UE) 2017/2393, pentru a se asigura stabilitatea piețelor pentru organizațiile de producători și membrii acestora, în special deoarece măsurile respective vizează în principal gestionarea și prevenirea crizelor, și pentru a le permite respectivelor organizații să beneficieze pe deplin de noile măsuri. Pentru ca așteptările legitime să fie protejate, organizațiile de producători pot alege să continue aplicarea programelor operaționale în desfășurare în temeiul normelor aplicabile la momentul aprobării programelor sau să își modifice programele operaționale pentru a beneficia de noile măsuri și acțiuni eligibile pentru asistența financiară din partea Uniunii, prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, |
| --- | --- |

(12)

Condițiile pentru aplicarea noilor măsuri și acțiuni eligibile pentru asistența financiară din partea Uniunii prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 ar trebui să se aplice de la data aplicării modificărilor regulamentului respectiv introduse prin Regulamentul (UE) 2017/2393, pentru a se asigura stabilitatea piețelor pentru organizațiile de producători și membrii acestora, în special deoarece măsurile respective vizează în principal gestionarea și prevenirea crizelor, și pentru a le permite respectivelor organizații să beneficieze pe deplin de noile măsuri. Pentru ca așteptările legitime să fie protejate, organizațiile de producători pot alege să continue aplicarea programelor operaționale în desfășurare în temeiul normelor aplicabile la momentul aprobării programelor sau să își modifice programele operaționale pentru a beneficia de noile măsuri și acțiuni eligibile pentru asistența financiară din partea Uniunii, prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări aduse Regulamentului delegat (UE) 2017/891

Regulamentul delegat (UE) 2017/891 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 2 litera (e) se înlocuiește cu următorul text:






  „(e) | «asociație transnațională de organizații de producători» înseamnă orice asociație de organizații de producători în cadrul căreia cel puțin una dintre organizațiile sau asociațiile asociate se află într-un stat membru diferit de cel în care se află sediul social al asociației;”. |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 2 litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

„(e)

«asociație transnațională de organizații de producători» înseamnă orice asociație de organizații de producători în cadrul căreia cel puțin una dintre organizațiile sau asociațiile asociate se află într-un stat membru diferit de cel în care se află sediul social al asociației;”.

| 2. | Articolul 12 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 12
  Comercializarea producției în afara organizației de producători

  (1)   Dacă organizația de producători autorizează în propriul statut o astfel de acțiune și aceasta este în conformitate cu termenii și condițiile stabilite de statul membru și de organizația de producători, membrii producători:






  (a) | pot vinde produsele direct sau în afara propriilor exploatații către consumatori pentru nevoile lor personale; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 12 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 12

Comercializarea producției în afara organizației de producători

(1)   Dacă organizația de producători autorizează în propriul statut o astfel de acțiune și aceasta este în conformitate cu termenii și condițiile stabilite de statul membru și de organizația de producători, membrii producători:

(a)

pot vinde produsele direct sau în afara propriilor exploatații către consumatori pentru nevoile lor personale;

| (b) | pot comercializa, ei înșiși sau prin intermediul altei organizații de producători desemnate de propria organizație de producători, cantități de produse care, ca volum sau valoare, reprezintă cantități mici în raport cu volumul sau valoarea producției comercializabile a organizației lor; |
| --- | --- |

(b)

pot comercializa, ei înșiși sau prin intermediul altei organizații de producători desemnate de propria organizație de producători, cantități de produse care, ca volum sau valoare, reprezintă cantități mici în raport cu volumul sau valoarea producției comercializabile a organizației lor;

| (c) | pot comercializa, ei înșiși sau prin intermediul unei alte organizații de producători desemnate de propria organizație de producători, produse care, din cauza caracteristicilor lor sau din cauza producției limitate ca volum sau ca valoare a membrilor producători, nu fac în mod normal obiectul activităților comerciale ale organizației de producători. |
| --- | --- |

(c)

pot comercializa, ei înșiși sau prin intermediul unei alte organizații de producători desemnate de propria organizație de producători, produse care, din cauza caracteristicilor lor sau din cauza producției limitate ca volum sau ca valoare a membrilor producători, nu fac în mod normal obiectul activităților comerciale ale organizației de producători.

(2)   Partea producției pe care membrii producători o comercializează în afara organizației de producători în conformitate cu alineatul (1) nu depășește, ca volum sau ca valoare, 25 % din producția comercializabilă a fiecărui membru producător.

Totuși, statele membre pot stabili, pentru producția pe care membrii producători o pot comercializa în afara organizației de producători, un procentaj mai scăzut decât cel prevăzut la primul paragraf. Statele membre pot majora procentajul respectiv până la 40 % în cazul produselor vizate de Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului (*1) sau în cazul în care membrii producători își comercializează producția prin intermediul unei alte organizații de producători desemnate de propria lor organizație de producători.

(*1)  Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, precum și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91 (JO L 189, 20.7.2007, p. 1).”
  "

*1

| 3. | La articolul 22, alineatul (10) se înlocuiește cu următorul text:

  „(10)   În cazul diminuării producției din cauza unui dezastru natural, a unui fenomen meteorologic, a unei boli a animalelor sau plantelor sau a unei infestări cu dăunători, poate fi inclusă în valoarea producției comercializate orice despăgubire primită din partea asiguratorului, date fiind cauzele menționate, în temeiul acțiunilor de asigurare a recoltelor vizate de secțiunea 7 din capitolul III sau al acțiunilor echivalente gestionate de organizația de producători sau de membrii producători ai acesteia.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 22, alineatul (10) se înlocuiește cu următorul text:

„(10)   În cazul diminuării producției din cauza unui dezastru natural, a unui fenomen meteorologic, a unei boli a animalelor sau plantelor sau a unei infestări cu dăunători, poate fi inclusă în valoarea producției comercializate orice despăgubire primită din partea asiguratorului, date fiind cauzele menționate, în temeiul acțiunilor de asigurare a recoltelor vizate de secțiunea 7 din capitolul III sau al acțiunilor echivalente gestionate de organizația de producători sau de membrii producători ai acesteia.”

| 4. | La articolul 30, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Organizațiile de producători sau asociațiile de organizații de producători cărora li s-a acordat sprijinul prevăzut la articolul 27 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 sau la articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 702/2014 al Comisiei (*2) pot implementa un program operațional în aceeași perioadă, cu condiția ca statul membru în cauză să se asigure că beneficiarii primesc sprijin pentru orice acțiune doar în cadrul unei singure scheme.


  (*2)  Regulamentul (UE) nr. 702/2014 al Comisiei din 25 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare în sectoarele agricol și forestier și în zonele rurale ca fiind compatibile cu piața internă, în aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 193, 1.7.2014, p. 1).”
  " |
| --- | --- |

4.

La articolul 30, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Organizațiile de producători sau asociațiile de organizații de producători cărora li s-a acordat sprijinul prevăzut la articolul 27 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 sau la articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 702/2014 al Comisiei (*2) pot implementa un program operațional în aceeași perioadă, cu condiția ca statul membru în cauză să se asigure că beneficiarii primesc sprijin pentru orice acțiune doar în cadrul unei singure scheme.

(*2)  Regulamentul (UE) nr. 702/2014 al Comisiei din 25 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare în sectoarele agricol și forestier și în zonele rurale ca fiind compatibile cu piața internă, în aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 193, 1.7.2014, p. 1).”
  "

*2

| 5. | La articolul 31 alineatul (6) primul paragraf, prima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „Investițiile, inclusiv cele în temeiul unor contracte de leasing, pot fi finanțate prin fondul operațional printr-o singură sumă sau în tranșe care au fost aprobate în programul operațional.” |
| --- | --- |

5.

La articolul 31 alineatul (6) primul paragraf, prima teză se înlocuiește cu următorul text:

„Investițiile, inclusiv cele în temeiul unor contracte de leasing, pot fi finanțate prin fondul operațional printr-o singură sumă sau în tranșe care au fost aprobate în programul operațional.”

| 6. | În titlul II capitolul III, secțiunea 3 se înlocuiește cu următorul text:


  „
  Secțiunea 3




  Sprijin legat de fondurile mutuale




  Articolul 40
  Sprijin legat de fondurile mutuale

  (1)   „Statele membre adoptă dispoziții detaliate referitoare la sprijinul pentru costul administrativ generat de constituirea unor fonduri mutuale și de realimentarea fondurilor mutuale, sprijin menționat la articolul 33 alineatul (3) primul paragraf litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.


  (2)   Sprijinul pentru costul administrativ generat de constituirea unor fonduri mutuale menționat la alineatul (1) cuprinde atât asistența financiară din partea Uniunii, cât și contribuția organizației de producători. Cuantumul total al sprijinului respectiv nu depășește 5 %, 4 % sau 2 % din contribuția organizației de producători la fondul mutual în primul, al doilea și, respectiv, al treilea an de funcționare a acestuia.


  (3)   O organizație de producători poate primi o singură dată sprijinul pentru costul administrativ generat de constituirea unor fonduri mutuale menționat la alineatul (1) și doar în primii trei ani de funcționare a fondului mutual. Dacă o organizație de producători solicită sprijinul respectiv doar în al doilea sau în al treilea an de funcționare a fondurilor mutuale, sprijinul este de 4 % sau de 2 % din contribuția organizației de producători la fondul mutual din al doilea și, respectiv, din al treilea an de funcționare a acestuia.


  (4)   Statele membre pot stabili plafoane pentru cuantumurile care pot fi primite de o organizație de producători ca sprijin legat de fondurile mutuale.” |
| --- | --- |

6.

În titlul II capitolul III, secțiunea 3 se înlocuiește cu următorul text:

„
  Secțiunea 3

Sprijin legat de fondurile mutuale

Articolul 40

Sprijin legat de fondurile mutuale

(1)   „Statele membre adoptă dispoziții detaliate referitoare la sprijinul pentru costul administrativ generat de constituirea unor fonduri mutuale și de realimentarea fondurilor mutuale, sprijin menționat la articolul 33 alineatul (3) primul paragraf litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

(2)   Sprijinul pentru costul administrativ generat de constituirea unor fonduri mutuale menționat la alineatul (1) cuprinde atât asistența financiară din partea Uniunii, cât și contribuția organizației de producători. Cuantumul total al sprijinului respectiv nu depășește 5 %, 4 % sau 2 % din contribuția organizației de producători la fondul mutual în primul, al doilea și, respectiv, al treilea an de funcționare a acestuia.

(3)   O organizație de producători poate primi o singură dată sprijinul pentru costul administrativ generat de constituirea unor fonduri mutuale menționat la alineatul (1) și doar în primii trei ani de funcționare a fondului mutual. Dacă o organizație de producători solicită sprijinul respectiv doar în al doilea sau în al treilea an de funcționare a fondurilor mutuale, sprijinul este de 4 % sau de 2 % din contribuția organizației de producători la fondul mutual din al doilea și, respectiv, din al treilea an de funcționare a acestuia.

(4)   Statele membre pot stabili plafoane pentru cuantumurile care pot fi primite de o organizație de producători ca sprijin legat de fondurile mutuale.”

| 7. | În titlul II capitolul III, se adaugă următoarea secțiune 8:


  „
  Secțiunea 8




  Sprijin legat de îndrumarea profesională




  Articolul 51a
  Implementarea măsurilor de îndrumare profesională

  (1)   În scopul aplicării articolului 33 alineatul (3) litera (i) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, sunt eligibile pentru sprijin următoarele măsuri de îndrumare profesională:






  (a) | schimburile de bune practici legate de măsurile de prevenire și gestionare a crizelor menționate la articolul 33 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, menite a ajuta organizațiile de producători recunoscute, grupurile de producători recunoscute sau producătorii individuali recunoscuți să beneficieze de experiența acumulată în ceea ce privește aplicarea măsurilor de prevenire și gestionare a crizelor; |
| --- | --- | --- |

7.

În titlul II capitolul III, se adaugă următoarea secțiune 8:

„
  Secțiunea 8

Sprijin legat de îndrumarea profesională

Articolul 51a

Implementarea măsurilor de îndrumare profesională

(1)   În scopul aplicării articolului 33 alineatul (3) litera (i) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, sunt eligibile pentru sprijin următoarele măsuri de îndrumare profesională:

(a)

schimburile de bune practici legate de măsurile de prevenire și gestionare a crizelor menționate la articolul 33 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, menite a ajuta organizațiile de producători recunoscute, grupurile de producători recunoscute sau producătorii individuali recunoscuți să beneficieze de experiența acumulată în ceea ce privește aplicarea măsurilor de prevenire și gestionare a crizelor;

| (b) | promovarea înființării de noi organizații de producători, a fuzionării unora existente sau sprijinirea unor producători individuali în scopul aderării la o organizație de producători existentă; |
| --- | --- |

(b)

promovarea înființării de noi organizații de producători, a fuzionării unora existente sau sprijinirea unor producători individuali în scopul aderării la o organizație de producători existentă;

| (c) | crearea de oportunități de colaborare în rețea pentru furnizorii și beneficiarii de îndrumare profesională, pentru consolidarea, în special, a canalelor de comercializare ca mijloc de prevenire și gestionare a crizelor. |
| --- | --- |

(c)

crearea de oportunități de colaborare în rețea pentru furnizorii și beneficiarii de îndrumare profesională, pentru consolidarea, în special, a canalelor de comercializare ca mijloc de prevenire și gestionare a crizelor.

(2)   Furnizorul de îndrumare profesională este asociația de organizații de producători sau organizația de producători. Furnizorul de îndrumare profesională este beneficiarul sprijinului pentru măsurile de îndrumare profesională.

(3)   Beneficiarul îndrumării profesionale este o organizație de producători recunoscută sau un grup de producători care se află în regiuni cu un grad de organizare mai mic de 20 % în cei trei ani consecutivi care precedă implementarea programului operațional.

Producătorii individuali, care nu sunt membri ai unei organizații de producători sau ai unor asociații de organizații de producători, pot fi beneficiari de îndrumare profesională chiar dacă se află în regiuni cu un grad de organizare mai mare de 20 %.

(4)   Cheltuielile legate de îndrumarea profesională fac parte din măsurile de prevenire și gestionare a crizelor cuprinse în programul operațional menționate la articolul 33 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Costurile eligibile legate de îndrumarea profesională sunt enumerate în anexa III la prezentul regulament.

Toate costurile specificate în anexa III sunt plătite furnizorului de îndrumare profesională.

(5)   Măsurile de îndrumare profesională nu se externalizează.”

| 8. | Articolul 52 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 52
  Condițiile de acordare a asistenței financiare naționale

  (1)   În scopul aplicării articolului 35 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, gradul de organizare a producătorilor dintr-o regiune a unui stat membru se calculează pe baza valorii fructelor și legumelor produse în regiunea în cauză și comercializate de:






  (a) | organizațiile de producători recunoscute și asociațiile de organizații de producători recunoscute și |
| --- | --- | --- |

8.

Articolul 52 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 52

Condițiile de acordare a asistenței financiare naționale

(1)   În scopul aplicării articolului 35 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, gradul de organizare a producătorilor dintr-o regiune a unui stat membru se calculează pe baza valorii fructelor și legumelor produse în regiunea în cauză și comercializate de:

(a)

organizațiile de producători recunoscute și asociațiile de organizații de producători recunoscute și

| (b) | grupurile de producători recunoscute în conformitate cu articolul 125e din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 sau organizațiile de producători și grupurile de producători recunoscute în conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013. |
| --- | --- |

(b)

grupurile de producători recunoscute în conformitate cu articolul 125e din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 sau organizațiile de producători și grupurile de producători recunoscute în conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013.

În scopul calculării, valoarea stabilită astfel cum se menționează la primul paragraf se împarte la valoarea totală a fructelor și legumelor produse în regiunea respectivă.

(2)   Valoarea fructelor și legumelor produse în regiunea în cauză și comercializate de organizațiile, asociațiile și grupurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a) și (b) include doar produsele pentru care sunt recunoscute respectivele organizații, asociații și grupuri. Articolul 22 se aplică mutatis mutandis.

Pentru calcularea valorii totale a fructelor și legumelor produse în regiunea respectivă, se aplică mutatis mutandis metoda prevăzută în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 138/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (*3).

(3)   Doar fructele și legumele produse în regiunea menționată la alineatul (4) beneficiază de asistență financiară națională.

(4)   Statele membre definesc regiunile ca părți distincte ale teritoriilor lor, potrivit unor criterii obiective și nediscriminatorii, precum caracteristicile lor agronomice și economice și potențialul lor regional în materie de agricultură/fructe și legume sau structura lor instituțională sau administrativă, pentru care sunt disponibile datele necesare pentru calcularea gradului de organizare menționat la alineatul (1).

Regiunile definite de un stat membru nu se modifică timp de cel puțin cinci ani, cu excepția cazului în care o astfel de modificare este justificată în mod obiectiv, mai ales prin motive care nu se leagă de calcularea gradului de organizare a producătorilor în regiunea sau regiunile în cauză.

(5)   Înaintea acordării asistenței financiare naționale, statele membre notifică Comisiei atât lista cu regiunea/regiunile care îndeplinește/îndeplinesc criteriile menționate la articolul 35 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, cât și cuantumul asistenței financiare naționale care urmează a fi acordată organizațiilor de producători din regiunea respectivă/regiunile respective.

Statele membre notifică Comisiei orice modificare a regiunii/regiunilor care îndeplinește/îndeplinesc criteriile menționate la articolul 35 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

(*3)  Regulamentul (CE) nr. 138/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 decembrie 2003 privind conturile economice pentru agricultură în cadrul Comunității (JO L 33, 5.2.2004, p. 1).”
  "

*3

| 9. | Articolul 56 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 56
  Indicatori

  (1)   Programele operaționale și strategiile naționale fac obiectul monitorizării și evaluării în vederea măsurării progreselor realizate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor stabilite în programele operaționale, precum și a eficienței lor și a eficacității în raport cu respectivele obiective.


  (2)   Progresele, eficacitatea și eficiența menționate la alineatul (1) sunt evaluate pe întregul parcurs al implementării programului operațional, pe baza indicatorilor prevăzuți în secțiunea 4 a anexei II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892, referitori la acțiunile și măsurile implementate pe durata desfășurării programelor operaționale de organizațiile de producători recunoscute, de asociațiile de organizații de producători recunoscute, de asociațiile transnaționale de organizații de producători recunoscute și de grupurile de producători recunoscute.” |
| --- | --- |

9.

Articolul 56 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 56

Indicatori

(1)   Programele operaționale și strategiile naționale fac obiectul monitorizării și evaluării în vederea măsurării progreselor realizate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor stabilite în programele operaționale, precum și a eficienței lor și a eficacității în raport cu respectivele obiective.

(2)   Progresele, eficacitatea și eficiența menționate la alineatul (1) sunt evaluate pe întregul parcurs al implementării programului operațional, pe baza indicatorilor prevăzuți în secțiunea 4 a anexei II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892, referitori la acțiunile și măsurile implementate pe durata desfășurării programelor operaționale de organizațiile de producători recunoscute, de asociațiile de organizații de producători recunoscute, de asociațiile transnaționale de organizații de producători recunoscute și de grupurile de producători recunoscute.”

| 10. | Articolul 57 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2), litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | furnizează informații în scopul îndeplinirii cerințelor privind raportarea.”; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Articolul 57 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2), litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

furnizează informații în scopul îndeplinirii cerințelor privind raportarea.”;

| (b) | alineatul (3) se modifică după cum urmează:






  (i) | al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Exercițiul de evaluare examinează progresele realizate în raport cu obiectivele generale ale programului, pe baza indicatorilor prevăzuți în secțiunea 4 a anexei II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892”; |
| --- | --- | --- |

(b)

alineatul (3) se modifică după cum urmează:

(i)

al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Exercițiul de evaluare examinează progresele realizate în raport cu obiectivele generale ale programului, pe baza indicatorilor prevăzuți în secțiunea 4 a anexei II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892”;

| (ii) | ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Raportul de evaluare se atașează la raportul anual corespunzător menționat la articolul 21 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892.” |
| --- | --- |

(ii)

ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Raportul de evaluare se atașează la raportul anual corespunzător menționat la articolul 21 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892.”

| 11. | Anexele II, III și V se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

11.

Anexele II, III și V se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Dispoziții tranzitorii

Fără a se aduce atingere articolului 34 din Regulamentul delegat (UE) 2017/891, un program operațional aprobat în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei (4) sau al Regulamentului delegat (UE) 2017/891 înaintea datei de 20 ianuarie 2018 continuă să funcționeze în condițiile aplicabile înaintea datei de 1 ianuarie 2018 până la încheierea sa.

4

Totuși, la solicitarea unei organizații de producători sau a unei asociații de organizații de producători, statele membre pot aproba modificări ale unui program operațional aprobat în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sau al Regulamentului delegat (UE) 2017/891 înaintea datei de 20 ianuarie 2018. Modificările respective trebuie să fie în conformitate cu cerințele prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2017/2393, în Regulamentul delegat (UE) 2017/891, astfel cum a fost modificat prin articolul 1 din prezentul regulament, și în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1146 (5).

5

Articolul 3

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 1 ianuarie 2018.

Totuși, articolul 1 alineatele (8), (9) și (10) și punctul 3 din anexă se aplică de la 1 ianuarie 2019.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 iunie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2017/891 al Comisiei din 13 martie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate, de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sancțiunile care trebuie aplicate în sectoarele menționate și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei (JO L 138, 25.5.2017, p. 4).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2017/2393 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 decembrie 2017 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), (UE) nr. 1306/2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune, (UE) nr. 1307/2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune, (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și (UE) nr. 652/2014 de stabilire a unor dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor privind lanțul alimentar, sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și sănătatea plantelor și materialul de reproducere a plantelor (JO L 350, 29.12.2017, p. 15).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (JO L 157, 15.6.2011, p. 1).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1146 al Comisiei din 7 iunie 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/892 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate și a Regulamentului (CE) nr. 606/2009 de stabilire a anumitor norme de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în privința categoriilor de produse viticole, a practicilor oenologice și a restricțiilor care se aplică acestora (a se vedea pagina 9 din prezentul Jurnal Oficial).

5

---

ANEXĂ

Anexele la Regulamentul delegat (UE) 2017/891 se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa II se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 20 se înlocuiește după cum urmează:






  „20. | Măsurile externalizate de organizația de producători sau de asociația de organizații de producători în afara Uniunii, cu excepția cazului în care o promovare se realizează în afara Uniunii în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Anexa II se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 20 se înlocuiește după cum urmează:

„20.

| (b) | se introduce următorul punct 21:






  „21. | Creditul la export legat de acțiuni și activități care vizează diversificarea și consolidarea piețelor fructelor și legumelor, indiferent dacă în scop preventiv sau într-o perioadă de criză.” |
| --- | --- | --- |

(b)

se introduce următorul punct 21:

„21.

| 2. | În anexa III, se introduc următoarele puncte 12, 13 și 14:






  „12. | Costurile legate de îndrumarea profesională ca parte a măsurilor din programul operațional referitoare la prevenirea și gestionarea crizelor.
  Costurile eligibile în cadrul acestei măsuri sunt:






  (a) | costurile aferente organizării și furnizării îndrumării profesionale și |
| --- | --- | --- | --- |

2.

În anexa III, se introduc următoarele puncte 12, 13 și 14:

„12.

Costurile legate de îndrumarea profesională ca parte a măsurilor din programul operațional referitoare la prevenirea și gestionarea crizelor.

Costurile eligibile în cadrul acestei măsuri sunt:

(a)

costurile aferente organizării și furnizării îndrumării profesionale și

| (b) | costurile aferente deplasărilor, cazării și diurnei furnizorului de îndrumare profesională. |
| --- | --- |

(b)

costurile aferente deplasărilor, cazării și diurnei furnizorului de îndrumare profesională.

| 13. | Costurile legate de negocierea și de implementarea și gestionarea protocoalelor fitosanitare cu țările terțe pe teritoriul Uniunii, dacă respectivele costuri sunt suportate de organizația de producători sau de asociațiile de organizații de producători ca parte a măsurilor de prevenire și gestionare a crizelor menționate la articolul 33 alineatul (3) literele (a) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, cu excepția rambursării cheltuielilor țărilor terțe. |
| --- | --- |

13.

Costurile legate de negocierea și de implementarea și gestionarea protocoalelor fitosanitare cu țările terțe pe teritoriul Uniunii, dacă respectivele costuri sunt suportate de organizația de producători sau de asociațiile de organizații de producători ca parte a măsurilor de prevenire și gestionare a crizelor menționate la articolul 33 alineatul (3) literele (a) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, cu excepția rambursării cheltuielilor țărilor terțe.

| 14. | Costurile legate de măsurile de promovare și comunicare menționate la articolul 14 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892. Costurile eligibile în cadrul acestor măsuri sunt cele legate de organizarea evenimentelor de promovare și de informare și de participarea la aceste evenimente, inclusiv de activitățile în domeniul relațiilor publice și de campaniile de promovare și informare, și pot lua forma participării la evenimente, târguri și expoziții de importanță națională, internațională și europeană. Costurile legate de serviciile de consultanță tehnică sunt eligibile dacă sunt necesare pentru organizarea acestor evenimente sau participarea la aceste evenimente ori pentru campaniile de promovare și informare.” |
| --- | --- |

14.

Costurile legate de măsurile de promovare și comunicare menționate la articolul 14 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892. Costurile eligibile în cadrul acestor măsuri sunt cele legate de organizarea evenimentelor de promovare și de informare și de participarea la aceste evenimente, inclusiv de activitățile în domeniul relațiilor publice și de campaniile de promovare și informare, și pot lua forma participării la evenimente, târguri și expoziții de importanță națională, internațională și europeană. Costurile legate de serviciile de consultanță tehnică sunt eligibile dacă sunt necesare pentru organizarea acestor evenimente sau participarea la aceste evenimente ori pentru campaniile de promovare și informare.”

| 3. | Anexa V se înlocuiește cu următorul text:


  „ANEXA V

  Informațiile care trebuie incluse în rapoartele anuale ale statelor membre, menționate la articolul 54 litera (b)

  Toate informațiile trebuie să vizeze anul calendaristic la care se referă raportul. Rapoartele conțin informații privind controalele efectuate și sancțiunile administrative aplicate în contextul respectiv. În ceea ce privește informațiile care variază pe parcursul anului, rapoartele anuale ar trebui să reflecte situația de la data de 31 decembrie a anului vizat de raportare.
  PARTEA A – INFORMAȚII PENTRU GESTIONAREA PIEȚEI








  1. | Informații administrative:






  (a) | modificări ale legislației naționale adoptate în scopul punerii în aplicare a dispozițiilor din titlul I capitolul II secțiunea 3 și din titlul II capitolul III secțiunile 1, 2 și 3 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Anexa V se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA V

Informațiile care trebuie incluse în rapoartele anuale ale statelor membre, menționate la articolul 54 litera (b)

Toate informațiile trebuie să vizeze anul calendaristic la care se referă raportul. Rapoartele conțin informații privind controalele efectuate și sancțiunile administrative aplicate în contextul respectiv. În ceea ce privește informațiile care variază pe parcursul anului, rapoartele anuale ar trebui să reflecte situația de la data de 31 decembrie a anului vizat de raportare.

PARTEA A – INFORMAȚII PENTRU GESTIONAREA PIEȚEI

1.

(a)

modificări ale legislației naționale adoptate în scopul punerii în aplicare a dispozițiilor din titlul I capitolul II secțiunea 3 și din titlul II capitolul III secțiunile 1, 2 și 3 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013;

| (b) | modificări legate de strategia națională destinată programelor operaționale sustenabile aplicabilă programelor operaționale. |
| --- | --- |

(b)

modificări legate de strategia națională destinată programelor operaționale sustenabile aplicabilă programelor operaționale.

| 2. | Informații legate de organizațiile de producători, de asociațiile de organizații de producători, de asociațiile transnaționale de organizații de producători și de grupurile de producători:






  (a) | numărul total al organizațiilor de producători recunoscute/suspendate, al asociațiilor de organizații de producători recunoscute/suspendate, al asociațiilor transnaționale de organizații de producători recunoscute/suspendate și al grupurilor de producători recunoscute/suspendate. În plus:






  (i) | în cazul asociațiilor de organizații de producători: numărul organizațiilor de producători membre; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

numărul total al organizațiilor de producători recunoscute/suspendate, al asociațiilor de organizații de producători recunoscute/suspendate, al asociațiilor transnaționale de organizații de producători recunoscute/suspendate și al grupurilor de producători recunoscute/suspendate. În plus:

(i)

în cazul asociațiilor de organizații de producători: numărul organizațiilor de producători membre;

| (ii) | în cazul asociațiilor transnaționale de organizații de producători: numărul organizațiilor de producători membre și statele membre în care își au sediul social aceste organizații membre; |
| --- | --- |

(ii)

în cazul asociațiilor transnaționale de organizații de producători: numărul organizațiilor de producători membre și statele membre în care își au sediul social aceste organizații membre;

| (b) | numărul total al organizațiilor de producători, al asociațiilor de organizații de producători, al asociațiilor transnaționale de organizații de producători și al grupurilor de producători cărora le-a fost retrasă recunoașterea. În plus, în cazul asociațiilor transnaționale de organizații de producători: numărul organizațiilor membre și statele membre în care își au sediul social aceste organizații membre; |
| --- | --- |

(b)

numărul total al organizațiilor de producători, al asociațiilor de organizații de producători, al asociațiilor transnaționale de organizații de producători și al grupurilor de producători cărora le-a fost retrasă recunoașterea. În plus, în cazul asociațiilor transnaționale de organizații de producători: numărul organizațiilor membre și statele membre în care își au sediul social aceste organizații membre;

| (c) | numărul total al fuziunilor între organizații (cu diferențiere între numărul total, numărul organizațiilor noi și noile numere de identificare); |
| --- | --- |

(c)

numărul total al fuziunilor între organizații (cu diferențiere între numărul total, numărul organizațiilor noi și noile numere de identificare);

| (d) | numărul membrilor (total și cu diferențiere între persoane juridice, persoane fizice și producători de fructe și legume); |
| --- | --- |

(d)

numărul membrilor (total și cu diferențiere între persoane juridice, persoane fizice și producători de fructe și legume);

| (e) | numărul total al organizațiilor/grupurilor cu un program operațional/plan de recunoaștere (cu diferențiere între cele recunoscute, cele suspendate și cele care au făcut obiectul unei fuziuni); |
| --- | --- |

(e)

numărul total al organizațiilor/grupurilor cu un program operațional/plan de recunoaștere (cu diferențiere între cele recunoscute, cele suspendate și cele care au făcut obiectul unei fuziuni);

| (f) | partea producției care constă în produse destinate pieței produselor proaspete (cu indicarea valorii și a volumului produselor); |
| --- | --- |

(f)

partea producției care constă în produse destinate pieței produselor proaspete (cu indicarea valorii și a volumului produselor);

| (g) | partea producției care constă în produse destinate prelucrării (cu indicarea valorii și a volumului produselor); |
| --- | --- |

(g)

partea producției care constă în produse destinate prelucrării (cu indicarea valorii și a volumului produselor);

| (h) | suprafața cultivată cu fructe și legume. |
| --- | --- |

(h)

suprafața cultivată cu fructe și legume.

| 3. | Informații privind cheltuielile:






  (a) | cheltuieli legate de organizațiile de producători, asociațiile de organizații de producători și asociațiile transnaționale de organizații de producători (cu diferențiere între fondul operațional, fondul operațional final și asistența financiară națională); |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

cheltuieli legate de organizațiile de producători, asociațiile de organizații de producători și asociațiile transnaționale de organizații de producători (cu diferențiere între fondul operațional, fondul operațional final și asistența financiară națională);

| (b) | totalul cheltuielilor efective aferente programelor operaționale în ceea ce privește organizațiile de producători, asociațiile de organizații de producători și asociațiile transnaționale de organizații de producători (cu diferențiere între acțiunile și măsurile legate de obiectivele lor); |
| --- | --- |

(b)

totalul cheltuielilor efective aferente programelor operaționale în ceea ce privește organizațiile de producători, asociațiile de organizații de producători și asociațiile transnaționale de organizații de producători (cu diferențiere între acțiunile și măsurile legate de obiectivele lor);

| (c) | cheltuielile totale efective ale grupurilor de producători; |
| --- | --- |

(c)

cheltuielile totale efective ale grupurilor de producători;

| (d) | retragerile, cu diferențiere între categoriile de produse [volumul, cheltuielile totale, cuantumul asistenței financiare din partea UE și destinațiile (distribuire gratuită, compostare, industria prelucrătoare și altele)]. |
| --- | --- |

(d)

retragerile, cu diferențiere între categoriile de produse [volumul, cheltuielile totale, cuantumul asistenței financiare din partea UE și destinațiile (distribuire gratuită, compostare, industria prelucrătoare și altele)].

| 4. | Informații legate de monitorizarea programelor operaționale și a planurilor de recunoaștere:






  (a) | indicatori în ceea ce privește organizațiile de producători, asociațiile de organizații de producători și asociațiile transnaționale de organizații de producători (cu diferențiere între acțiunile și măsurile legate de obiectivele lor); |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

indicatori în ceea ce privește organizațiile de producători, asociațiile de organizații de producători și asociațiile transnaționale de organizații de producători (cu diferențiere între acțiunile și măsurile legate de obiectivele lor);

| (b) | indicatori în ceea ce privește grupurile de producători. |
| --- | --- |

(b)

indicatori în ceea ce privește grupurile de producători.

PARTEA B – INFORMAȚII PENTRU VERIFICAREA CONTURILOR

Informații privind controalele și sancțiunile administrative:

| (a) | controalele efectuate de statul membru: detalii privind organismele controlate și datele efectuării controalelor; |
| --- | --- |

(a)

controalele efectuate de statul membru: detalii privind organismele controlate și datele efectuării controalelor;

| (b) | ratele de control; |
| --- | --- |

(b)

ratele de control;

| (c) | rezultatele controalelor; |
| --- | --- |

(c)

rezultatele controalelor;

| (d) | sancțiunile administrative aplicate. |
| --- | --- |

(d)

sancțiunile administrative aplicate.

---

| 17.8.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 208/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 208/9

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/1146 AL COMISIEI

din 7 iunie 2018

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/892 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate și a Regulamentului (CE) nr. 606/2009 de stabilire a anumitor norme de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în privința categoriilor de produse viticole, a practicilor oenologice și a restricțiilor care se aplică acestora

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 38, articolul 182 alineatele (1) și (4) și articolul 223,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (2), în special articolul 62 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 al Comisiei (3) stabilește normele de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate. Regulamentul (UE) 2017/2393 al Parlamentului European și al Consiliului (4) a modificat Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, în special în ceea ce privește ajutoarele din sectorul fructelor și legumelor. Așadar, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 ar trebui să reflecte modificările dispozițiilor relevante din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 al Comisiei (3) stabilește normele de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate. Regulamentul (UE) 2017/2393 al Parlamentului European și al Consiliului (4) a modificat Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, în special în ceea ce privește ajutoarele din sectorul fructelor și legumelor. Așadar, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 ar trebui să reflecte modificările dispozițiilor relevante din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

| (2) | Ar trebui actualizate normele de punere în aplicare referitoare la asistența financiară națională din sectorul fructelor și legumelor. |
| --- | --- |

(2)

Ar trebui actualizate normele de punere în aplicare referitoare la asistența financiară națională din sectorul fructelor și legumelor.

| (3) | Ar trebui să se stabilească detaliile privind punerea în aplicare a majorării de la 50 % la 60 % a limitei asistenței financiare din partea Uniunii în statele membre în care organizațiile de producători comercializează mai puțin de 20 % din producția de fructe și legume, menționată la articolul 34 alineatul (3) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, precum și, mai ales, detaliile referitoare la calcularea gradului de organizare a producătorilor dintr-un stat membru, pentru a se asigura punerea în aplicare în mod coerent în întreaga Uniune a cererilor de ajutor și a verificării condițiilor de majorare. |
| --- | --- |

(3)

Ar trebui să se stabilească detaliile privind punerea în aplicare a majorării de la 50 % la 60 % a limitei asistenței financiare din partea Uniunii în statele membre în care organizațiile de producători comercializează mai puțin de 20 % din producția de fructe și legume, menționată la articolul 34 alineatul (3) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, precum și, mai ales, detaliile referitoare la calcularea gradului de organizare a producătorilor dintr-un stat membru, pentru a se asigura punerea în aplicare în mod coerent în întreaga Uniune a cererilor de ajutor și a verificării condițiilor de majorare.

| (4) | De asemenea, ar trebui să se precizeze că promovarea produselor ca măsură de criză include diversificarea și consolidarea piețelor fructelor și legumelor. |
| --- | --- |

(4)

De asemenea, ar trebui să se precizeze că promovarea produselor ca măsură de criză include diversificarea și consolidarea piețelor fructelor și legumelor.

| (5) | Ar trebui simplificate dispozițiile referitoare la rapoartele anuale privind organizațiile de producători, asociațiile de organizații de producători, inclusiv organizațiile transnaționale, și grupurile de producători și privind fondurile operaționale, programele operaționale și planurile de recunoaștere. Aceste rapoarte ar trebui să permită Comisiei să monitorizeze în mod adecvat sectorul. |
| --- | --- |

(5)

Ar trebui simplificate dispozițiile referitoare la rapoartele anuale privind organizațiile de producători, asociațiile de organizații de producători, inclusiv organizațiile transnaționale, și grupurile de producători și privind fondurile operaționale, programele operaționale și planurile de recunoaștere. Aceste rapoarte ar trebui să permită Comisiei să monitorizeze în mod adecvat sectorul.

| (6) | Ar trebui clarificate condițiile de aplicare a taxelor la import menționate la articolul 182 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 care pot fi aplicate importurilor de anumite fructe și legume. |
| --- | --- |

(6)

Ar trebui clarificate condițiile de aplicare a taxelor la import menționate la articolul 182 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 care pot fi aplicate importurilor de anumite fructe și legume.

| (7) | Atunci când o asociație de organizații de producători sau o asociație transnațională de organizații de producători pune în aplicare un program operațional, statele membre ar trebui să se asigure că este evitată dubla finanțare și că sunt efectuate controale adecvate în privința acțiunilor realizate la nivelul asociației de organizații de producători, precum și la nivelul organizațiilor de producători care sunt membre ale asociației, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. |
| --- | --- |

(7)

Atunci când o asociație de organizații de producători sau o asociație transnațională de organizații de producători pune în aplicare un program operațional, statele membre ar trebui să se asigure că este evitată dubla finanțare și că sunt efectuate controale adecvate în privința acțiunilor realizate la nivelul asociației de organizații de producători, precum și la nivelul organizațiilor de producători care sunt membre ale asociației, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1306/2013.

| (8) | Anexele I și II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 ar trebui actualizate pentru a se simplifica partea A a raportului anual al statelor membre și indicatorii de performanță comuni și pentru a se elimina indicatorii de referință comuni. |
| --- | --- |

(8)

Anexele I și II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 ar trebui actualizate pentru a se simplifica partea A a raportului anual al statelor membre și indicatorii de performanță comuni și pentru a se elimina indicatorii de referință comuni.

| (9) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 ar trebui modificat în consecință.

| (10) | Partea I secțiunea A punctul 3 din anexa VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 prevede obligația statelor membre de a notifica Comisiei orice majorare a limitelor prevăzute la punctul 2 din secțiunea respectivă. Regulamentul (CE) nr. 606/2009 al Comisiei (5) ar trebui modificat pentru a prevedea detaliile referitoare la transmiterea acestei informații de către statele membre către Comisie. |
| --- | --- |

(10)

Partea I secțiunea A punctul 3 din anexa VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 prevede obligația statelor membre de a notifica Comisiei orice majorare a limitelor prevăzute la punctul 2 din secțiunea respectivă. Regulamentul (CE) nr. 606/2009 al Comisiei (5) ar trebui modificat pentru a prevedea detaliile referitoare la transmiterea acestei informații de către statele membre către Comisie.

| (11) | Prezentul regulament ar trebui să se aplice de la aceeași dată ca Regulamentul (UE) 2017/2393. Totuși, dispozițiile referitoare la raportare ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2019, pentru a se acorda statelor membre și operatorilor economici în cauză suficient timp pentru a pune în aplicare modificările prevăzute în prezentul regulament. Flexibilitatea pe care o oferă noile măsuri și acțiuni, prevăzute în dispozițiile tranzitorii, organizațiilor de producători ar trebui să se aplice retroactiv, pentru a coincide cu data aplicării Regulamentului (UE) 2017/2393, astfel încât să se respecte aplicarea modificărilor aduse Regulamentului (UE) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(11)

Prezentul regulament ar trebui să se aplice de la aceeași dată ca Regulamentul (UE) 2017/2393. Totuși, dispozițiile referitoare la raportare ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2019, pentru a se acorda statelor membre și operatorilor economici în cauză suficient timp pentru a pune în aplicare modificările prevăzute în prezentul regulament. Flexibilitatea pe care o oferă noile măsuri și acțiuni, prevăzute în dispozițiile tranzitorii, organizațiilor de producători ar trebui să se aplice retroactiv, pentru a coincide cu data aplicării Regulamentului (UE) 2017/2393, astfel încât să se respecte aplicarea modificărilor aduse Regulamentului (UE) nr. 1308/2013.

| (12) | Condițiile pentru aplicarea noilor măsuri și acțiuni eligibile pentru asistența financiară din partea Uniunii prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 ar trebui să se aplice de la data aplicării modificărilor aduse regulamentului respectiv și introduse prin Regulamentul (UE) 2017/2393, pentru a se asigura stabilitatea piețelor pentru organizațiile de producători și membrii acestora, în special deoarece măsurile respective vizează în principal gestionarea și prevenirea crizelor, și pentru a le permite respectivelor organizații să beneficieze de noile măsuri. Pentru ca așteptările legitime să fie protejate, organizațiile de producători pot alege dacă să își continue aplicarea programelor operaționale în temeiul cadrului juridic precedent sau să își modifice programele operaționale pentru a beneficia de noile măsuri și acțiuni eligibile pentru asistența financiară din partea Uniunii, prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(12)

Condițiile pentru aplicarea noilor măsuri și acțiuni eligibile pentru asistența financiară din partea Uniunii prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 ar trebui să se aplice de la data aplicării modificărilor aduse regulamentului respectiv și introduse prin Regulamentul (UE) 2017/2393, pentru a se asigura stabilitatea piețelor pentru organizațiile de producători și membrii acestora, în special deoarece măsurile respective vizează în principal gestionarea și prevenirea crizelor, și pentru a le permite respectivelor organizații să beneficieze de noile măsuri. Pentru ca așteptările legitime să fie protejate, organizațiile de producători pot alege dacă să își continue aplicarea programelor operaționale în temeiul cadrului juridic precedent sau să își modifice programele operaționale pentru a beneficia de noile măsuri și acțiuni eligibile pentru asistența financiară din partea Uniunii, prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

| (13) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(13)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări aduse Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/892

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 se modifică după cum urmează:

| 1. | Se introduce următorul nou articol 8b:

  „Articolul 8b
  Punerea în aplicare a majorării de la 50 % la 60 % a limitei asistenței financiare din partea Uniunii

  (1)   Majorarea de la 50 % la 60 % a limitei asistenței financiare din partea Uniunii pentru un program operațional sau pentru o parte a unui program operațional al unei organizații de producători recunoscute menționată la articolul 34 alineatul (3) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 se acordă dacă:






  (a) | condițiile menționate la articolul 34 alineatul (3) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 sunt îndeplinite în fiecare an de punere în aplicare a programului operațional și dacă se respectă procedura menționată la articolul 9 alineatul (2) litera (g) din prezentul regulament; |
| --- | --- | --- |

1.

Se introduce următorul nou articol 8b:

„Articolul 8b

Punerea în aplicare a majorării de la 50 % la 60 % a limitei asistenței financiare din partea Uniunii

(1)   Majorarea de la 50 % la 60 % a limitei asistenței financiare din partea Uniunii pentru un program operațional sau pentru o parte a unui program operațional al unei organizații de producători recunoscute menționată la articolul 34 alineatul (3) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 se acordă dacă:

(a)

condițiile menționate la articolul 34 alineatul (3) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 sunt îndeplinite în fiecare an de punere în aplicare a programului operațional și dacă se respectă procedura menționată la articolul 9 alineatul (2) litera (g) din prezentul regulament;

| (b) | o organizație de producători recunoscută solicită acest lucru la momentul depunerii programului său operațional. |
| --- | --- |

(b)

o organizație de producători recunoscută solicită acest lucru la momentul depunerii programului său operațional.

(2)   În scopul majorării de la 50 % la 60 % a limitei asistenței financiare din partea Uniunii pentru un program operațional sau pentru o parte a unui program operațional, rata de comercializare de către organizațiile de producători a producției de fructe și legume menționată la articolul 34 alineatul (3) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 se calculează pentru fiecare an al duratei programului operațional ca fiind procentajul obținut prin raportarea valorii producției comercializate de organizațiile de producători dintr-un anumit stat membru la valoarea totală a producției de fructe și legume comercializate în respectivul stat membru pe parcursul perioadei de referință prevăzute la articolul 23 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2017/891.

Totuși, statele membre care aplică metoda alternativă prevăzută la articolul 23 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2017/891 calculează rata comercializării producției de fructe și legume de către organizațiile de producători menționată la articolul 34 alineatul (3) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 pentru fiecare an al duratei programului operațional ca fiind procentajul obținut prin raportarea valorii producției comercializate de organizațiile de producători dintr-un anumit stat membru la valoarea totală a producției de fructe și legume comercializate în respectivul stat membru pe parcursul perioadei 1 ianuarie-31 decembrie a anului care îl precedă pe cel în care sunt aprobate ajutoarele în conformitate cu articolul 8 din prezentul regulament.

(3)   În conformitate cu articolul 8 din prezentul regulament, până cel târziu la data de 15 decembrie a anului care precedă punerea în aplicare a programului operațional, statele membre notifică organizației de producători solicitante cuantumul aprobat al ajutoarelor, inclusiv cuantumul majorării acordate în temeiul articolului 34 alineatul (3) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

(4)   Pe durata programului operațional, statele membre verifică anual îndeplinirea condițiilor pentru majorarea de la 50 % la 60 % a limitei asistenței financiare din partea Uniunii, menționate la articolul 34 alineatul (3) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.”

| 2. | La articolul 4, alineatul (1) litera (a) se modifică după cum urmează:






  „(a) | o descriere a situației inițiale, bazată, dacă este cazul, pe indicatorii enumerați în tabelul 4.1 din anexa II;”. |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 4, alineatul (1) litera (a) se modifică după cum urmează:

„(a)

o descriere a situației inițiale, bazată, dacă este cazul, pe indicatorii enumerați în tabelul 4.1 din anexa II;”.

| 3. | La articolul 9, alineatele (6) și (7) se înlocuiesc cu următorul text:

  „(6)   Organizațiile de producători depun o cerere de ajutor în ceea ce privește acțiunile realizate la nivelul organizațiilor de producători în statul membru în care sunt recunoscute. Dacă sunt membre ale unei asociații transnaționale de organizații de producători, organizațiile de producători furnizează o copie a cererii statului membru în care își are sediul principal asociația transnațională de organizații de producători.


  (7)   Asociația transnațională de organizații de producători depune o cerere de ajutor în ceea ce privește acțiunile realizate la nivelul asociației transnaționale în statul membru în care aceasta își are sediul principal. Statele membre se asigură că nu există niciun risc de dublă finanțare.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 9, alineatele (6) și (7) se înlocuiesc cu următorul text:

„(6)   Organizațiile de producători depun o cerere de ajutor în ceea ce privește acțiunile realizate la nivelul organizațiilor de producători în statul membru în care sunt recunoscute. Dacă sunt membre ale unei asociații transnaționale de organizații de producători, organizațiile de producători furnizează o copie a cererii statului membru în care își are sediul principal asociația transnațională de organizații de producători.

(7)   Asociația transnațională de organizații de producători depune o cerere de ajutor în ceea ce privește acțiunile realizate la nivelul asociației transnaționale în statul membru în care aceasta își are sediul principal. Statele membre se asigură că nu există niciun risc de dublă finanțare.”

| 4. | La articolul 14, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   statele membre adoptă dispoziții privind condițiile care trebuie îndeplinite de măsurile de promovare și comunicare, inclusiv de acțiunile și activitățile care vizează diversificarea și consolidarea piețelor fructelor și legumelor, indiferent dacă măsurile respective se referă la prevenirea sau gestionarea crizelor. Respectivele dispoziții permit aplicarea rapidă a măsurilor atunci când acest lucru este necesar.
  Scopul principal al respectivelor măsuri este sporirea competitivității produselor comercializate de organizațiile de producători și de asociațiile acestora în cazul unei perturbări grave a pieței, al pierderii încrederii consumatorilor sau al altor probleme conexe.
  Obiectivele specifice ale măsurilor de promovare și comunicare puse în aplicare de organizațiile de producători și de asociațiile acestora sunt:






  (a) | creșterea gradului de conștientizare privind calitatea produselor agricole produse în Uniune și standardele înalte de calitate aplicabile producției lor în Uniune; |
| --- | --- | --- |

4.

La articolul 14, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   statele membre adoptă dispoziții privind condițiile care trebuie îndeplinite de măsurile de promovare și comunicare, inclusiv de acțiunile și activitățile care vizează diversificarea și consolidarea piețelor fructelor și legumelor, indiferent dacă măsurile respective se referă la prevenirea sau gestionarea crizelor. Respectivele dispoziții permit aplicarea rapidă a măsurilor atunci când acest lucru este necesar.

Scopul principal al respectivelor măsuri este sporirea competitivității produselor comercializate de organizațiile de producători și de asociațiile acestora în cazul unei perturbări grave a pieței, al pierderii încrederii consumatorilor sau al altor probleme conexe.

Obiectivele specifice ale măsurilor de promovare și comunicare puse în aplicare de organizațiile de producători și de asociațiile acestora sunt:

(a)

creșterea gradului de conștientizare privind calitatea produselor agricole produse în Uniune și standardele înalte de calitate aplicabile producției lor în Uniune;

| (b) | sporirea competitivității și a consumului de produse agricole și de anumite produse prelucrate realizate în Uniune, precum și creșterea gradului de sensibilizare în privința calității lor atât în Uniune, cât și în afara ei; |
| --- | --- |

(b)

sporirea competitivității și a consumului de produse agricole și de anumite produse prelucrate realizate în Uniune, precum și creșterea gradului de sensibilizare în privința calității lor atât în Uniune, cât și în afara ei;

| (c) | creșterea gradului de conștientizare în ceea ce privește sistemele de calitate ale Uniunii atât în Uniune, cât și în afara ei; |
| --- | --- |

(c)

creșterea gradului de conștientizare în ceea ce privește sistemele de calitate ale Uniunii atât în Uniune, cât și în afara ei;

| (d) | creșterea cotei de piață a produselor agricole și a anumitor produse prelucrate realizate în Uniune, în special prin concentrarea asupra piețelor din țările terțe care au cel mai mare potențial de creștere și |
| --- | --- |

(d)

creșterea cotei de piață a produselor agricole și a anumitor produse prelucrate realizate în Uniune, în special prin concentrarea asupra piețelor din țările terțe care au cel mai mare potențial de creștere și

| (e) | contribuția la restabilirea condițiilor normale de piață pe piața Uniunii în cazul unei perturbări grave a pieței, al pierderii încrederii consumatorilor sau al altor probleme conexe.” |
| --- | --- |

(e)

contribuția la restabilirea condițiilor normale de piață pe piața Uniunii în cazul unei perturbări grave a pieței, al pierderii încrederii consumatorilor sau al altor probleme conexe.”

| 5. | Capitolul III se elimină. |
| --- | --- |

5.

Capitolul III se elimină.

| 6. | Articolul 21 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 21
  Informări și rapoarte anuale din partea grupurilor de producători, a organizațiilor de producători și a asociațiilor de organizații de producători și rapoarte anuale din partea statelor membre
  La cererea unei autorități competente dintr-un stat membru, grupurile de producători constituite în temeiul articolului 125e din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, organizațiile de producători recunoscute, asociațiile de organizații de producători, asociațiile transnaționale de organizații de producători și grupurile de producători furnizează toate informațiile relevante necesare pentru elaborarea raportului anual menționat la articolul 54 litera (b) din Regulamentul delegat (UE) 2017/891. Structura raportului anual este prevăzută în anexa II la prezentul regulament.
  Statele membre iau măsurile necesare în vederea culegerii informațiilor privind numărul membrilor, precum și volumul și valoarea producției comercializate a organizațiilor de producători care nu au prezentat programe operaționale. Organizațiile de producători și grupurile de producători menționate la articolul 27 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 au obligația de a comunica numărul de membri și volumul și valoarea producției comercializate.” |
| --- | --- |

6.

Articolul 21 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 21

Informări și rapoarte anuale din partea grupurilor de producători, a organizațiilor de producători și a asociațiilor de organizații de producători și rapoarte anuale din partea statelor membre

La cererea unei autorități competente dintr-un stat membru, grupurile de producători constituite în temeiul articolului 125e din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, organizațiile de producători recunoscute, asociațiile de organizații de producători, asociațiile transnaționale de organizații de producători și grupurile de producători furnizează toate informațiile relevante necesare pentru elaborarea raportului anual menționat la articolul 54 litera (b) din Regulamentul delegat (UE) 2017/891. Structura raportului anual este prevăzută în anexa II la prezentul regulament.

Statele membre iau măsurile necesare în vederea culegerii informațiilor privind numărul membrilor, precum și volumul și valoarea producției comercializate a organizațiilor de producători care nu au prezentat programe operaționale. Organizațiile de producători și grupurile de producători menționate la articolul 27 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 au obligația de a comunica numărul de membri și volumul și valoarea producției comercializate.”

| 7. | La articolul 33, alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:

  „(3)   Statul membru în care își are sediul social asociația transnațională de organizații de producători:






  (a) | are responsabilitatea generală de a organiza controale în ceea ce privește acțiunile din cadrul programului operațional realizate la nivelul asociației transnaționale și în ceea ce privește fondul operațional al asociației transnaționale și de a aplica sancțiuni administrative dacă respectivele controale demonstrează neîndeplinirea obligațiilor; și |
| --- | --- | --- |

7.

La articolul 33, alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:

„(3)   Statul membru în care își are sediul social asociația transnațională de organizații de producători:

(a)

are responsabilitatea generală de a organiza controale în ceea ce privește acțiunile din cadrul programului operațional realizate la nivelul asociației transnaționale și în ceea ce privește fondul operațional al asociației transnaționale și de a aplica sancțiuni administrative dacă respectivele controale demonstrează neîndeplinirea obligațiilor; și

| (b) | asigură coordonarea controalelor și a plăților în ceea ce privește acțiunile din cadrul programului operațional al asociației transnaționale care sunt realizate în afara teritoriului statului membru în care aceasta își are sediul social. |
| --- | --- |

(b)

asigură coordonarea controalelor și a plăților în ceea ce privește acțiunile din cadrul programului operațional al asociației transnaționale care sunt realizate în afara teritoriului statului membru în care aceasta își are sediul social.

(4)   Acțiunile din cadrul programelor operaționale respectă normele naționale și strategia națională ale statului membru în care este depusă cererea de ajutor în conformitate cu articolul 9 alineatele (6) și (7).

Măsurile legate de mediu și de protecția plantelor, precum și măsurile de prevenire și gestionare a crizelor fac însă obiectul normelor din statul membru în care se realizează efectiv aceste măsuri și acțiuni.”

| 8. | La articolul 39, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   O taxă suplimentară la import, astfel cum este menționată la articolul 182 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, poate fi aplicată produselor și în timpul perioadelor enumerate în anexa VII la prezentul regulament. Respectiva taxă suplimentară la import se aplică în cazul în care cantitatea oricăruia dintre produsele puse în liberă circulație pentru oricare dintre perioadele de aplicare prevăzute în anexa menționată depășește volumul de declanșare pentru produsul respectiv, cu excepția cazului în care importurile nu riscă să perturbe piața Uniunii sau dacă efectele taxei suplimentare la import ar fi disproporționate față de obiectivul urmărit.” |
| --- | --- |

8.

La articolul 39, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   O taxă suplimentară la import, astfel cum este menționată la articolul 182 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, poate fi aplicată produselor și în timpul perioadelor enumerate în anexa VII la prezentul regulament. Respectiva taxă suplimentară la import se aplică în cazul în care cantitatea oricăruia dintre produsele puse în liberă circulație pentru oricare dintre perioadele de aplicare prevăzute în anexa menționată depășește volumul de declanșare pentru produsul respectiv, cu excepția cazului în care importurile nu riscă să perturbe piața Uniunii sau dacă efectele taxei suplimentare la import ar fi disproporționate față de obiectivul urmărit.”

| 9. | Anexele I și II se înlocuiesc cu textul prevăzut în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

9.

Anexele I și II se înlocuiesc cu textul prevăzut în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 606/2009

În Regulamentul (CE) nr. 606/2009 se introduce următorul nou articol 12a:

„Articolul 12a

Notificările deciziilor statelor membre de a permite o creștere a tăriei alcoolice naturale

(1)   Statele membre care decid să utilizeze posibilitatea de a permite o creștere a tăriei alcoolice naturale în volume în temeiul părții I secțiunea A punctul 3 din anexa VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 notifică acest lucru Comisiei înaintea adoptării deciziei. În notificare, statele membre specifică procentajele cu care au fost majorate limitele prevăzute în partea I secțiunea A punctul 2 din anexa VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și regiunile și soiurile vizate de decizie și transmite date și dovezi din care să reiasă că, în regiunile respective, condițiile climatice au fost deosebit de vitrege.

(2)   Notificarea se efectuează în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2017/1183 al Comisiei (*1) și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1185 al Comisiei (*2).

(3)   Notificarea este comunicată de Comisie autorităților celorlalte state membre prin intermediul sistemului informatic creat de Comisie.

Articolul 3

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 1 ianuarie 2018.

Totuși, articolul 1 alineatele (5), (6) și (9) se aplică de la 1 ianuarie 2019.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 iunie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 549.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 al Comisiei din 13 martie 2017 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (JO L 138, 25.5.2017, p. 57).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2017/2393 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 decembrie 2017 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), (UE) nr. 1306/2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune, (UE) nr. 1307/2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune, (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și (UE) nr. 652/2014 de stabilire a unor dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor privind lanțul alimentar, sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și sănătatea plantelor și materialul de reproducere a plantelor (JO L 350, 29.12.2017, p. 15).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 606/2009 al Comisiei din 10 iulie 2009 de stabilire a anumitor norme de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în privința categoriilor de produse viticole, a practicilor oenologice și a restricțiilor care se aplică acestora (JO L 193, 24.7.2009, p. 1).

5

---

ANEXĂ

„ANEXA I

Structura și conținutul unei strategii naționale destinate programelor operaționale sustenabile, menționată la articolul 2

1.   Durata strategiei naționale

A se indica de către statul membru.

2.   Analiza situației din perspectiva punctelor tari și a punctelor slabe, precum și a potențialului de dezvoltare, strategia aleasă pentru a răspunde punctelor tari și punctelor slabe și justificarea priorităților alese, menționate la articolul 36 alineatul (2) literele (a) și (b) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

2.1.   Analiza situației

Descrierea situației actuale a sectorului fructelor și legumelor, folosind date măsurabile, subliniind punctele tari și punctele slabe, decalajele, necesitățile și lacunele și potențialul de dezvoltare, pe baza indicatorilor relevanți definiți în tabelul 4.1 din anexa II. Această descriere se referă cel puțin la:

| — | performanțele sectorului fructelor și legumelor: punctele tari și punctele slabe ale sectorului, competitivitatea și potențialul de dezvoltare al organizațiilor de producători; |
| --- | --- |

—

performanțele sectorului fructelor și legumelor: punctele tari și punctele slabe ale sectorului, competitivitatea și potențialul de dezvoltare al organizațiilor de producători;

| — | efectele asupra mediului (impacturi, presiuni și beneficii) ale producției de fructe și legume, inclusiv principalele tendințe. |
| --- | --- |

—

efectele asupra mediului (impacturi, presiuni și beneficii) ale producției de fructe și legume, inclusiv principalele tendințe.

2.2.   Strategia aleasă pentru a răspunde punctelor tari și punctelor slabe

Descrierea principalelor domenii în care se preconizează că intervenția va aduce valoarea adăugată maximă:

| — | relevanța obiectivelor stabilite pentru programele operaționale și a rezultatelor preconizate, precum și măsura în care acestea pot fi realizate în mod realist; |
| --- | --- |

—

relevanța obiectivelor stabilite pentru programele operaționale și a rezultatelor preconizate, precum și măsura în care acestea pot fi realizate în mod realist;

| — | coerența internă a strategiei, existența interacțiunilor care se consolidează reciproc și posibilele conflicte sau contradicții dintre obiectivele operaționale ale diferitelor acțiuni selectate; |
| --- | --- |

—

coerența internă a strategiei, existența interacțiunilor care se consolidează reciproc și posibilele conflicte sau contradicții dintre obiectivele operaționale ale diferitelor acțiuni selectate;

| — | complementaritatea și coerența acțiunilor selectate în raport cu alte acțiuni naționale sau regionale și în raport cu activitățile sprijinite prin fondurile Uniunii Europene, mai ales cu programele de dezvoltare rurală și de promovare; |
| --- | --- |

—

complementaritatea și coerența acțiunilor selectate în raport cu alte acțiuni naționale sau regionale și în raport cu activitățile sprijinite prin fondurile Uniunii Europene, mai ales cu programele de dezvoltare rurală și de promovare;

| — | rezultatele preconizate și impactul în raport cu situația de referință și contribuția lor la îndeplinirea obiectivelor Uniunii. |
| --- | --- |

—

rezultatele preconizate și impactul în raport cu situația de referință și contribuția lor la îndeplinirea obiectivelor Uniunii.

2.3.   Impactul strategiei naționale precedente (după caz)

Descrierea rezultatelor și a impactului programelor operaționale aplicate recent.

3.   Obiectivele programelor operaționale și indicatorii de performanță menționați la articolul 36 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Descrierea tipurilor de acțiuni selectate ca fiind eligibile pentru sprijin (listă neexhaustivă), a obiectivelor urmărite, a țintelor verificabile și a indicatorilor care permit evaluarea progresului realizat în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor, eficiența și eficacitatea.

3.1.   Cerințe privind toate tipurile de acțiuni sau o parte dintre acestea

Statele membre se asigură că toate acțiunile incluse în strategia națională și în cadrul național sunt verificabile și controlabile. Dacă evaluarea din timpul implementării programului operațional arată că nu sunt îndeplinite cerințele privind verificabilitatea și controlabilitatea, acțiunile în cauză trebuie ajustate în consecință sau eliminate. Dacă sprijinul se acordă pe baza sumelor forfetare standard sau a baremelor pentru costuri unitare, statele membre se asigură că toate calculele relevante sunt adecvate și exacte și sunt realizate în prealabil pe baza unui calcul just, echitabil și verificabil. Acțiunile de protecție a mediului trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute la articolul 33 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Statele membre adoptă măsuri de salvgardare, dispoziții și controale pentru a se asigura că acțiunile selectate ca fiind eligibile pentru sprijin nu sunt sprijinite și prin alte instrumente relevante ale politicii agricole comune, în special prin programe de dezvoltare rurală și de promovare sau prin alte scheme naționale sau regionale. Măsuri de salvgardare eficace, instituite în temeiul articolului 33 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, pentru protecția mediului împotriva posibilelor presiuni sporite în urma investițiilor sprijinite în temeiul programelor operaționale, precum și criterii de eligibilitate adoptate, în temeiul articolului 36 alineatul (1) din regulamentul menționat, pentru a se garanta că investițiile în exploatațiile individuale sprijinite în temeiul programelor operaționale respectă obiectivele stabilite la articolul 191 din TFUE și în cel de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu al Uniunii.

3.2.   Informațiile specifice necesare pentru tipurile de acțiuni care vizează îndeplinirea obiectivelor stabilite sau menționate la articolul 33 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (a se completa doar pentru tipurile de acțiuni selectate).

3.2.1.   Achiziționarea de active fixe

| — | tipurile de investiții eligibile pentru sprijin; |
| --- | --- |

—

tipurile de investiții eligibile pentru sprijin;

| — | alte forme de achiziții eligibile pentru sprijin, precum închirierea sau leasingul; |
| --- | --- |

—

alte forme de achiziții eligibile pentru sprijin, precum închirierea sau leasingul;

| — | detalii privind condițiile de eligibilitate pentru sprijin. |
| --- | --- |

—

detalii privind condițiile de eligibilitate pentru sprijin.

3.2.2.   Alte acțiuni

| — | descrierea tipurilor de acțiuni eligibile pentru sprijin; |
| --- | --- |

—

descrierea tipurilor de acțiuni eligibile pentru sprijin;

| — | detalii privind condițiile de eligibilitate pentru sprijin. |
| --- | --- |

—

detalii privind condițiile de eligibilitate pentru sprijin.

4.   Desemnarea autorităților competente și a organismelor responsabile

Desemnarea de către statul membru a autorității naționale responsabile cu gestionarea, monitorizarea și evaluarea strategiei naționale.

5.   O descriere a sistemelor de monitorizare și evaluare

Indicatorii de performanță stabiliți de strategia națională cuprind indicatorii prevăzuți la articolul 4 și enumerați în tabelul 4.1 din anexa II. Dacă se consideră adecvat, strategia națională specifică indicatori suplimentari care reflectă necesitățile naționale sau regionale, precum și condițiile și obiectivele specifice programelor operaționale naționale.

5.1.   Evaluarea programelor operaționale și obligațiile de raportare ale organizațiilor de producători, menționate la articolul 36 alineatul (2) literele (d) și (e) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Descrierea cerințelor și procedurilor de monitorizare și evaluare a programelor operaționale, inclusiv a obligațiilor de raportare ale organizațiilor de producători.

5.2.   Monitorizarea și evaluarea strategiei naționale

Descrierea cerințelor și procedurilor de monitorizare și evaluare a strategiei naționale.

„ANEXA II

Raportul anual Partea A

STRUCTURA RAPORTULUI ANUAL – PARTEA A

Aceste formulare alcătuiesc partea A a raportului anual pe care autoritățile competente din statele membre trebuie să îl transmită Comisiei Europene până la data de 15 noiembrie a fiecărui an, în anul succesiv anului calendaristic vizat de raport.

Aceste formulare se bazează pe cerințele privind raportarea prevăzute la articolul 54 litera (b) din Regulamentul delegat (UE) 2017/891 și în anexa V la același regulament, care stabilește norme de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate.

1.   Informații administrative

| Tabelul 1.1. | Modificări ale legislației naționale adoptate în scopul punerii în aplicare a dispozițiilor din titlul I capitolul II secțiunea 3 și din titlul II capitolul III secțiunile 1, 2 și 3 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (pentru sectorul fructelor și legumelor) |
| --- | --- |
| Tabelul 1.2. | Modificări legate de strategia națională destinată programelor operaționale sustenabile aplicabilă programelor operaționale |

Tabelul 1.1.

Modificări ale legislației naționale adoptate în scopul punerii în aplicare a dispozițiilor din titlul I capitolul II secțiunea 3 și din titlul II capitolul III secțiunile 1, 2 și 3 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (pentru sectorul fructelor și legumelor)

Tabelul 1.2.

Modificări legate de strategia națională destinată programelor operaționale sustenabile aplicabilă programelor operaționale

2.   Informații privind organizațiile de producători, organizațiile de producători transnaționale, asociațiile de organizații de producători, asociațiile transnaționale de organizații de producători și grupurile de producători

| Tabelul 2.1. | Organizațiile de producători |
| --- | --- |
| Tabelul 2.2. | Organizațiile de producători transnaționale |
| Tabelul 2.3. | Asociațiile de organizații de producători |
| Tabelul 2.4. | Asociațiile transnaționale de organizații de producători |
| Tabelul 2.5. | Grupurile de producători |

Tabelul 2.1.

Organizațiile de producători

Tabelul 2.2.

Organizațiile de producători transnaționale

Tabelul 2.3.

Asociațiile de organizații de producători

Tabelul 2.4.

Asociațiile transnaționale de organizații de producători

Tabelul 2.5.

Grupurile de producători

3.   Informații privind cheltuielile

| Tabelul 3.1. | Cheltuieli legate de organizațiile de producători, organizațiile de producători transnaționale, asociațiile de organizații de producători și asociațiile transnaționale de organizații de producători |
| --- | --- |
| Tabelul 3.2. | Cheltuieli totale aferente programelor operaționale ale organizațiilor de producători, ale organizațiilor de producători transnaționale, ale asociațiilor de organizații de producători și ale asociațiilor transnaționale de organizații de producători |
| Tabelul 3.3. | Cheltuielile totale ale grupurilor de producători |
| Tabelul 3.4. | Retrageri |

Tabelul 3.1.

Cheltuieli legate de organizațiile de producători, organizațiile de producători transnaționale, asociațiile de organizații de producători și asociațiile transnaționale de organizații de producători

Tabelul 3.2.

Cheltuieli totale aferente programelor operaționale ale organizațiilor de producători, ale organizațiilor de producători transnaționale, ale asociațiilor de organizații de producători și ale asociațiilor transnaționale de organizații de producători

Tabelul 3.3.

Cheltuielile totale ale grupurilor de producători

Tabelul 3.4.

Retrageri

4.   Monitorizarea programelor operaționale/a planurilor de recunoaștere

| Tabelul 4.1. | Indicatori în ceea ce privește organizațiile de producători și organizațiile de producători transnaționale, asociațiile de organizații de producători și asociațiile transnaționale de asociații de producători |
| --- | --- |
| Tabelul 4.2. | Indicatori în ceea ce privește grupurile de producători |

Tabelul 4.1.

Indicatori în ceea ce privește organizațiile de producători și organizațiile de producători transnaționale, asociațiile de organizații de producători și asociațiile transnaționale de asociații de producători

Tabelul 4.2.

Indicatori în ceea ce privește grupurile de producători

Note explicative

Abrevieri

| Organizarea comună a pieței | OCP |
| --- | --- |
| Grup de producători | GP |
| Organizație de producători | OP |
| Organizație de producători transnațională | OPT |
| Asociație de organizații de producători | AOP |
| Asociație transnațională de organizații de producători | ATOP |
| Fond operațional | FO |
| Program operațional | PO |
| Valoarea producției comercializate | VPC |
| Stat membru | SM |

Organizarea comună a pieței

OCP

Grup de producători

GP

Organizație de producători

OP

Organizație de producători transnațională

OPT

Asociație de organizații de producători

AOP

Asociație transnațională de organizații de producători

ATOP

Fond operațional

FO

Program operațional

PO

Valoarea producției comercializate

VPC

Stat membru

SM

Codurile țărilor

| Denumirea țării (limba sursă) | Denumirea scurtă (română) | Codul |
| --- | --- | --- |
| Belgique/België | Belgia | BE |
| България (*1) | Bulgaria | BG |
| Česká republika | Republica Cehă | CZ |
| Danmark | Danemarca | DK |
| Deutschland | Germania | DE |
| Eesti | Estonia | EE |
| Éire/Ireland | Irlanda | IE |
| Ελλάδα (*1) | Grecia | EL |
| España | Spania | ES |
| France | Franța | FR |
| Italia | Italia | IT |
| Κύπρος (*1) | Cipru | CY |
| Latvija | Letonia | LV |
| Lietuva | Lituania | LT |
| Luxemburg | Luxemburg | LU |
| Magyarország | Ungaria | HU |
| Malta | Malta | MT |
| Nederland | Țările de Jos | NL |
| Österreich | Austria | AT |
| Polska | Polonia | PL |
| Portugal | Portugalia | PT |
| Republika Hrvatska | Croația | HR |
| România | România | RO |
| Slovenija | Slovenia | SI |
| Slovensko | Slovacia | SK |
| Suomi/Finland | Finlanda | FI |
| Sverige | Suedia | SE |
| United Kingdom | Regatul Unit | UK |

Denumirea țării (limba sursă)

Denumirea scurtă (română)

Codul

Belgique/België

Belgia

BE

България (*1)

Bulgaria

BG

Česká republika

Republica Cehă

CZ

Danmark

Danemarca

DK

Deutschland

Germania

DE

Eesti

Estonia

EE

Éire/Ireland

Irlanda

IE

Ελλάδα (*1)

Grecia

EL

España

Spania

ES

France

Franța

FR

Italia

Italia

IT

Κύπρος (*1)

Cipru

CY

Latvija

Letonia

LV

Lietuva

Lituania

LT

Luxemburg

Luxemburg

LU

Magyarország

Ungaria

HU

Malta

Malta

MT

Nederland

Țările de Jos

NL

Österreich

Austria

AT

Polska

Polonia

PL

Portugal

Portugalia

PT

Republika Hrvatska

Croația

HR

România

România

RO

Slovenija

Slovenia

SI

Slovensko

Slovacia

SK

Suomi/Finland

Finlanda

FI

Sverige

Suedia

SE

United Kingdom

Regatul Unit

UK

Coduri regionale

| Vlaams Gewest | BE2 |
| --- | --- |
| Région Wallonne | BE3 |

Vlaams Gewest

BE2

Région Wallonne

BE3

Orice stat membru care consideră mai adecvat să furnizeze o defalcare regională are opțiunea de a indica regiunea în cauză pe pagina de gardă a fiecărei secțiuni și la începutul fiecărui tabel.

Numărul de cod (ID) al OP-urilor, al OPT-urilor, al AOP-urilor, al ATOP-urilor și al GP-urilor

Numărul de cod al fiecărei OP, OPT, AOP, ATOP sau GP este UNIC. Dacă unei OP, OPT, AOP sau ATOP sau unui GP i se retrage recunoașterea, codul respectiv nu trebuie refolosit niciodată.

Valori monetare

Toate valorile monetare trebuie exprimate în EUR, cu excepția statelor membre care utilizează o monedă națională. În partea de SUS a tabelelor apare o căsuță numită „MONEDA NAȚIONALĂ”.

| Moneda | |
| --- | --- |

Moneda

Căsuța trebuie să indice codul monedei naționale utilizate.

| | CODUL |
| --- | --- |
| Euro | EUR |
| Liră sterlină | GBP |

CODUL

Euro

EUR

Liră sterlină

GBP

Punctul de contact pentru comunicare

| Statul membru: | | Anul: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Regiunea: | | | |

Statul membru:

Anul:

Regiunea:

| Organizația | Denumire | |
| --- | --- | --- |
| Adresă poștală | |
| Persoana de contact 1 | Nume | |
| Prenume | |
| Funcție | |
| Adresă de e-mail | |
| Număr de telefon profesional | |
| Număr de fax profesional | |
| Persoana de contact 2 | Nume | |
| Prenume | |
| Funcție | |
| Adresă de e-mail | |
| Număr de telefon profesional | |
| Număr de fax profesional | |

Organizația

Denumire

Adresă poștală

Persoana de contact 1

Nume

Prenume

Funcție

Adresă de e-mail

Număr de telefon profesional

Număr de fax profesional

Persoana de contact 2

Nume

Prenume

Funcție

Adresă de e-mail

Număr de telefon profesional

Număr de fax profesional

Raportul anual – Partea A

| Statul membru: | | Anul: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Regiunea: | | | |

Statul membru:

Anul:

Regiunea:

SECȚIUNEA 1

INFORMAȚII ADMINISTRATIVE

Tabelul 1.1.   Modificări ale legislației naționale adoptate în scopul punerii în aplicare a dispozițiilor din titlul I capitolul II secțiunea 3 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (pentru sectorul fructelor și legumelor)

| Legislația națională |
| --- |
| Titlul | Publicarea în Monitorul Oficial al statului membru | Link |
| | | |

Legislația națională

Titlul

Publicarea în Monitorul Oficial al statului membru

Link

Tabelul 1.2.   Modificări ale strategiei naționale destinate programelor operaționale sustenabile aplicabilă programelor operaționale

| Strategia națională |
| --- |
| Modificări ale strategiei naționale
   (1) | Link |
| | |

Strategia națională

Modificări ale strategiei naționale
   (1)

Link

Raportul anual – Partea A

| Statul membru: | | Anul: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Regiunea: | | | |

Statul membru:

Anul:

Regiunea:

SECȚIUNEA 2

INFORMAȚII PRIVIND OP-URILE, OPT-URILE, AOP-URILE, ATOP-URILE ȘI GP-URILE

Tabelul 2.1.   Organizațiile de producători

| Numărul total al OP-urilor recunoscute | |
| --- | --- |
| Numărul total al OP-urilor suspendate | |
| Numărul total al OP-urilor cărora le-a fost retrasă recunoașterea | |
| Numărul total al OP-urilor care au fuzionat cu o altă OP/AOP/OPT/ATOP sau cu mai multe OP-uri/AOP-uri/OPT-uri/ATOP-uri | Numărul total al OP-urilor în cauză | |
| Numărul total al OP-urilor/AOP-urilor/OPT-urilor/ATOP-urilor noi | |
| Noul număr/Noile numere de identificare (ID) | |
| Numărul membrilor OP-urilor | Total | |
| Persoane juridice | |
| Persoane fizice | |
| Numărul producătorilor de fructe și/sau legume | |
| Numărul total al OP-urilor care implementează un program operațional | — | OP-uri recunoscute |

Numărul total al OP-urilor recunoscute

Numărul total al OP-urilor suspendate

Numărul total al OP-urilor cărora le-a fost retrasă recunoașterea

Numărul total al OP-urilor care au fuzionat cu o altă OP/AOP/OPT/ATOP sau cu mai multe OP-uri/AOP-uri/OPT-uri/ATOP-uri

Numărul total al OP-urilor în cauză

Numărul total al OP-urilor/AOP-urilor/OPT-urilor/ATOP-urilor noi

Noul număr/Noile numere de identificare (ID)

Numărul membrilor OP-urilor

Total

Persoane juridice

Persoane fizice

Numărul producătorilor de fructe și/sau legume

Numărul total al OP-urilor care implementează un program operațional

—

OP-uri recunoscute

| — | OP-uri suspendate |
| --- | --- |

—

OP-uri suspendate

| — | OP-uri care au făcut obiectul unor fuziuni |
| --- | --- |

—

OP-uri care au făcut obiectul unor fuziuni

Partea producției destinată pieței produselor proaspete

Valoare

Volum (în tone)

Partea producției destinată prelucrării

Valoare

Volum (în tone)

Suprafața totală cultivată cu fructe și legume (în ha)
   (*2)

Tabelul 2.2.   Organizațiile de producători transnaționale
   (2)

| Numărul total al OPT-urilor recunoscute | |
| --- | --- |
| | — | Numărul OP-urilor membre |

Numărul total al OPT-urilor recunoscute

—

Numărul OP-urilor membre

| — | Lista statelor membre în care își au sediile sociale OP-urile membre |
| --- | --- |

—

Lista statelor membre în care își au sediile sociale OP-urile membre

Numărul total al OPT-urilor suspendate

| — | Numărul OP-urilor membre |
| --- | --- |

—

Numărul OP-urilor membre

| — | Lista statelor membre în care își au sediile sociale OP-urile membre |
| --- | --- |

—

Lista statelor membre în care își au sediile sociale OP-urile membre

Numărul total al OPT-urilor cărora le-a fost retrasă recunoașterea

| — | Numărul OP-urilor membre |
| --- | --- |

—

Numărul OP-urilor membre

| — | Lista statelor membre în care își au sediile sociale OP-urile membre |
| --- | --- |

—

Lista statelor membre în care își au sediile sociale OP-urile membre

Numărul total al OPT-urilor care au fuzionat cu o altă OPT/ATOP sau cu mai multe OPT-uri/ATOP-uri

Numărul total al OPT-urilor în cauză

Numărul total al OPT-urilor/ATOP-urilor noi

Noul număr/Noile numere de identificare (ID)

Numărul membrilor OPT-urilor

Total

Persoane juridice

Persoane fizice

Numărul producătorilor de fructe și/sau legume

Numărul total al OPT-urilor care implementează un program operațional

| — | OPT-uri recunoscute |
| --- | --- |

—

OPT-uri recunoscute

cu PO întreg

cu PO parțial

| — | OPT-uri suspendate |
| --- | --- |

—

OPT-uri suspendate

cu PO întreg

cu PO parțial

| — | OPT-uri care au făcut obiectul unor fuziuni |
| --- | --- |

—

OPT-uri care au făcut obiectul unor fuziuni

cu PO întreg

cu PO parțial

Partea producției destinată pieței produselor proaspete

Valoare

Volum (în tone)

Partea producției destinată prelucrării

Valoare

Volum (în tone)

Suprafața totală cultivată cu fructe și legume (în ha)
   (*3)

Tabelul 2.3.   Asociațiile de organizații de producători
   (3)

| Numărul total al AOP-urilor recunoscute | |
| --- | --- |
| | — | Numărul OP-urilor membre |

Numărul total al AOP-urilor recunoscute

—

Numărul OP-urilor membre

Numărul total al AOP-urilor suspendate

| — | Numărul OP-urilor membre |
| --- | --- |

—

Numărul OP-urilor membre

Numărul total al AOP-urilor cărora le-a fost retrasă recunoașterea

| — | Numărul OP-urilor membre |
| --- | --- |

—

Numărul OP-urilor membre

Numărul total al AOP-urilor care au fuzionat cu o altă AOP/ATOP sau cu mai multe AOP-uri/ATOP-uri

Numărul total al AOP-urilor în cauză

Numărul total al AOP-urilor/ATOP-urilor noi

Noul număr/Noile numere de identificare (ID)

Numărul membrilor AOP-urilor

Total

Persoane juridice

Persoane fizice

Numărul producătorilor de fructe și/sau legume

Numărul total al AOP-urilor care implementează un program operațional

| — | AOP-uri recunoscute |
| --- | --- |

—

AOP-uri recunoscute

cu PO întreg

cu PO parțial

| — | AOP-uri suspendate |
| --- | --- |

—

AOP-uri suspendate

cu PO întreg

cu PO parțial

| — | AOP-uri care au făcut obiectul unor fuziuni |
| --- | --- |

—

AOP-uri care au făcut obiectul unor fuziuni

cu PO întreg

cu PO parțial

Partea producției destinată pieței produselor proaspete

Valoare

Volum (în tone)

Partea producției destinată prelucrării

Valoare

Volum (în tone)

Suprafața totală cultivată cu fructe și legume (în ha)
   (*4)

Tabelul 2.4.   Asociațiile transnaționale de organizații de producători
   (4)

| Numărul total al ATOP-urilor recunoscute | |
| --- | --- |
| | — | Numărul membrilor care sunt OP-uri/OPT-uri/AOP-uri |

Numărul total al ATOP-urilor recunoscute

—

Numărul membrilor care sunt OP-uri/OPT-uri/AOP-uri

| — | Lista statelor membre în care își au sediile sociale OP-urile/OPT-urile/AOP-urile membre |
| --- | --- |

—

Lista statelor membre în care își au sediile sociale OP-urile/OPT-urile/AOP-urile membre

Numărul total al ATOP-urilor suspendate

| — | Numărul membrilor care sunt OP-uri/OPT-uri/AOP-uri |
| --- | --- |

—

Numărul membrilor care sunt OP-uri/OPT-uri/AOP-uri

| — | Lista statelor membre în care își au sediile sociale OP-urile/OPT-urile/AOP-urile membre |
| --- | --- |

—

Lista statelor membre în care își au sediile sociale OP-urile/OPT-urile/AOP-urile membre

Numărul total al ATOP-urilor cărora le-a fost retrasă recunoașterea

| — | Numărul membrilor care sunt OP-uri/OPT-uri/AOP-uri |
| --- | --- |

—

Numărul membrilor care sunt OP-uri/OPT-uri/AOP-uri

| — | Lista statelor membre în care își au sediile sociale OP-urile/OPT-urile/AOP-urile membre |
| --- | --- |

—

Lista statelor membre în care își au sediile sociale OP-urile/OPT-urile/AOP-urile membre

Numărul total al ATOP-urilor care au fuzionat cu o altă ATOP sau cu mai multe ATOP-uri

Numărul total al ATOP-urilor în cauză

Numărul total al ATOP-urilor noi

Noul număr/Noile numere de identificare (ID)

Numărul membrilor ATOP-urilor

Total

Persoane juridice

Persoane fizice

Numărul producătorilor de fructe și/sau legume

Numărul total al ATOP-urilor care implementează un program operațional

| — | ATOP-uri recunoscute |
| --- | --- |

—

ATOP-uri recunoscute

cu PO întreg

cu PO parțial

| — | ATOP-uri suspendate |
| --- | --- |

—

ATOP-uri suspendate

cu PO întreg

cu PO parțial

| — | ATOP-uri care au făcut obiectul unor fuziuni |
| --- | --- |

—

ATOP-uri care au făcut obiectul unor fuziuni

cu PO întreg

cu PO parțial

Partea producției destinată pieței produselor proaspete

Valoare

Volum (în tone)

Partea producției destinată prelucrării

Valoare

Volum (în tone)

Suprafața totală cultivată cu fructe și legume (în ha)
   (*5)

Tabelul 2.5.   Grupurile de producători

| Numărul total al GP-urilor recunoscute | |
| --- | --- |
| Numărul total al GP-urilor suspendate | |
| Numărul total al GP-urilor cărora le-a fost retrasă recunoașterea | |
| Numărul total al GP-urilor care au devenit OP-uri | |
| Numărul total al GP-urilor care au fuzionat cu un alt GP sau cu mai multe GP-uri | Numărul total al GP-urilor în cauză | |
| Numărul total al GP-urilor noi | |
| Noul număr/Noile numere de identificare (ID) | |
| Numărul membrilor GP-urilor | Total | |
| Persoane juridice | |
| Persoane fizice | |
| Numărul producătorilor de fructe și/sau legume | |
| Partea producției destinată pieței produselor proaspete | Valoare | |
| Volum (în tone) | |
| Partea producției destinată prelucrării | Valoare | |
| Volum (în tone) | |
| Suprafața totală cultivată cu fructe și legume (în ha)
   (*6) | |

Numărul total al GP-urilor recunoscute

Numărul total al GP-urilor suspendate

Numărul total al GP-urilor cărora le-a fost retrasă recunoașterea

Numărul total al GP-urilor care au devenit OP-uri

Numărul total al GP-urilor care au fuzionat cu un alt GP sau cu mai multe GP-uri

Numărul total al GP-urilor în cauză

Numărul total al GP-urilor noi

Noul număr/Noile numere de identificare (ID)

Numărul membrilor GP-urilor

Total

Persoane juridice

Persoane fizice

Numărul producătorilor de fructe și/sau legume

Partea producției destinată pieței produselor proaspete

Valoare

Volum (în tone)

Partea producției destinată prelucrării

Valoare

Volum (în tone)

Suprafața totală cultivată cu fructe și legume (în ha)
   (*6)

Raportul anual – Partea A

| Statul membru: | | Anul: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Regiunea: | | | |

Statul membru:

Anul:

Regiunea:

SECȚIUNEA 3

INFORMAȚII PRIVIND CHELTUIELILE

Tabelul 3.1.   Cheltuielile legate de OP-uri, OPT-uri, AOP-uri și ATOP-uri

| | Toate OP-urile | Toate OPT-urile | Toate AOP-urile | Toate ATOP-urile |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fondul operațional | Total aprobat | | | | |
| — | Cuantumul contribuției financiare a organizației și/sau a membrilor organizației |

Toate OP-urile

Toate OPT-urile

Toate AOP-urile

Toate ATOP-urile

Fondul operațional

Total aprobat

—

Cuantumul contribuției financiare a organizației și/sau a membrilor organizației

| — | Cuantumul asistenței financiare din partea Uniunii |
| --- | --- |

—

Cuantumul asistenței financiare din partea Uniunii

Fondul operațional final

Total cheltuit

| — | Cuantumul contribuției financiare a membrilor organizației |
| --- | --- |

—

Cuantumul contribuției financiare a membrilor organizației

| — | Cuantumul asistenței financiare din partea Uniunii |
| --- | --- |

—

Cuantumul asistenței financiare din partea Uniunii

Asistența financiară națională

Cuantumul asistenței financiare naționale plătit efectiv

Cuantumul estimat al asistenței financiare naționale plătit efectiv, de rambursat de către UE

Lista regiunilor beneficiare în temeiul articolului 35 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Valoarea producției comercializate [calculate în conformitate cu articolul 22 din Regulamentul (UE) 2017/891]

Cheltuielile legate de OP-uri, OPT-uri, AOP-uri și ATOP-uri

Tabelul 3.2.   Totalul cheltuielilor efective ale programelor operaționale ale OP-urilor, OPT-urilor, AOP-urilor și ATOP-urilor

| Acțiuni/Măsuri

  Articolul 2 literele (f) și (g) din Regulamentul (UE) 2017/891 | Obiective

  Articolul 33 alineatele (1) și (3) și articolul 152 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | Totalul cheltuielilor efective (în euro sau în moneda națională) |
| --- | --- | --- |
| Toate OP-urile | Toate OPT-urile | Toate AOP-urile | Toate ATOP-urile |
| Investiții | Planificarea producției | | | | |
| Îmbunătățirea calității produselor | | | | |
| Sporirea valorii comerciale a produselor | | | | |
| Măsuri privind mediul | | | | |
| Prevenirea și gestionarea crizelor | | | | |
| Cercetare | | | | |
| Cercetare și producție experimentală | Planificarea producției | | | | |
| Îmbunătățirea calității produselor | | | | |
| Sporirea valorii comerciale a produselor | | | | |
| Măsuri privind mediul | | | | |
| Sisteme de calitate (la nivel UE și național) și măsuri legate de îmbunătățirea calității | Îmbunătățirea calității produselor | | | | |
| Promovare și comunicare | Sporirea valorii comerciale a produselor | | | | |
| Promovarea produselor | | | | |
| Prevenirea și gestionarea crizelor | | | | |
| Formare profesională și schimb de bune practici | Planificarea producției | | | | |
| Îmbunătățirea calității produselor | | | | |
| Sporirea valorii comerciale a produselor | | | | |
| Măsuri privind mediul | | | | |
| Prevenirea și gestionarea crizelor | | | | |
| Servicii de consultanță și asistență tehnică | Planificarea producției | | | | |
| Îmbunătățirea calității produselor | | | | |
| Sporirea valorii comerciale a produselor | | | | |
| Măsuri privind mediul | | | | |
| Producția ecologică | Măsuri privind mediul | | | | |
| Producția integrată | | | | |
| O mai bună utilizare sau gestionare a apei, inclusiv economisirea apei și drenarea | | | | |
| Acțiuni de conservare a solului | | | | |
| Acțiuni de creare sau de menținere a habitatului favorabil pentru biodiversitate sau de întreținere a peisajului, inclusiv de conservare a caracteristicilor istorice | | | | |
| Acțiuni în favoarea economisirii de energie (cu excepția transportului) | | | | |
| Acțiune legată de reducerea generării de deșeuri și de îmbunătățirea gestionării deșeurilor | | | | |
| Transport | | | | |
| Comercializare | | | | |
| Constituirea unor fonduri mutuale | Prevenirea și gestionarea crizelor | | | | |
| Realimentarea fondurilor mutuale | | | | |
| Replantarea livezilor | | | | |
| Retragere de pe piață | | | | |
| — | Distribuire gratuită |

Acțiuni/Măsuri

Articolul 2 literele (f) și (g) din Regulamentul (UE) 2017/891

Obiective

Articolul 33 alineatele (1) și (3) și articolul 152 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Totalul cheltuielilor efective (în euro sau în moneda națională)

Toate OP-urile

Toate OPT-urile

Toate AOP-urile

Toate ATOP-urile

Investiții

Planificarea producției

Îmbunătățirea calității produselor

Sporirea valorii comerciale a produselor

Măsuri privind mediul

Prevenirea și gestionarea crizelor

Cercetare

Cercetare și producție experimentală

Planificarea producției

Îmbunătățirea calității produselor

Sporirea valorii comerciale a produselor

Măsuri privind mediul

Sisteme de calitate (la nivel UE și național) și măsuri legate de îmbunătățirea calității

Îmbunătățirea calității produselor

Promovare și comunicare

Sporirea valorii comerciale a produselor

Promovarea produselor

Prevenirea și gestionarea crizelor

Formare profesională și schimb de bune practici

Planificarea producției

Îmbunătățirea calității produselor

Sporirea valorii comerciale a produselor

Măsuri privind mediul

Prevenirea și gestionarea crizelor

Servicii de consultanță și asistență tehnică

Planificarea producției

Îmbunătățirea calității produselor

Sporirea valorii comerciale a produselor

Măsuri privind mediul

Producția ecologică

Măsuri privind mediul

Producția integrată

O mai bună utilizare sau gestionare a apei, inclusiv economisirea apei și drenarea

Acțiuni de conservare a solului

Acțiuni de creare sau de menținere a habitatului favorabil pentru biodiversitate sau de întreținere a peisajului, inclusiv de conservare a caracteristicilor istorice

Acțiuni în favoarea economisirii de energie (cu excepția transportului)

Acțiune legată de reducerea generării de deșeuri și de îmbunătățirea gestionării deșeurilor

Transport

Comercializare

Constituirea unor fonduri mutuale

Prevenirea și gestionarea crizelor

Realimentarea fondurilor mutuale

Replantarea livezilor

Retragere de pe piață

—

Distribuire gratuită

| — | Altele |
| --- | --- |

—

Altele

Recoltare înainte de coacere

Nerecoltare

Asigurarea recoltei

Îndrumare profesională

Costuri administrative

Planificarea producției

Îmbunătățirea calității produselor

Sporirea valorii comerciale a produselor

Măsuri privind mediul

Prevenirea și gestionarea crizelor

Cercetare

Altele

Planificarea producției

Îmbunătățirea calității produselor

Sporirea valorii comerciale a produselor

Măsuri privind mediul

| Notă: | Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 prevede următoarele obiective:

  —
  Planificarea producției
     
  Articolul 33 alineatul (1) litera (a) și articolul 152 alineatul (1) litera (c) punctele (i), (ii) și (xi);


  —
  Îmbunătățirea calității produselor
     
  Articolul 33 alineatul (1) litera (b) și articolul 152 alineatul (1) litera (c) punctele (i), (iv) și (vi);


  —
  Sporirea valorii comerciale a produselor
     
  Articolul 33 alineatul (1) litera (c) și articolul 152 alineatul (1) litera (c) punctele (i), (ii), (iii), (iv), (ix) și (xi);


  —
  Promovarea produselor
     
  Articolul 33 alineatul (1) litera (d) și articolul 152 alineatul (1) litera (c) punctele (vi) și (ix);


  —
  Măsuri privind mediul
     
  Articolul 33 alineatul (1) litera (e) și articolul 152 alineatul (1) litera (c) punctele (iii), (iv), (v), (vii) și (viii);


  —
  Prevenirea și gestionarea crizelor
     
  Articolul 33 alineatul (1) litera (f), articolul 33 alineatul (3) litera (a) și articolul 152 alineatul (1) litera (c) punctele (iv) și (xi).


  —
  Cercetare
     
  Articolul 152 alineatul (1) litera (c) punctul (iv) |
| --- | --- |

Notă:

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 prevede următoarele obiective:

—
  Planificarea producției
     
  Articolul 33 alineatul (1) litera (a) și articolul 152 alineatul (1) litera (c) punctele (i), (ii) și (xi);

—
  Îmbunătățirea calității produselor
     
  Articolul 33 alineatul (1) litera (b) și articolul 152 alineatul (1) litera (c) punctele (i), (iv) și (vi);

—
  Sporirea valorii comerciale a produselor
     
  Articolul 33 alineatul (1) litera (c) și articolul 152 alineatul (1) litera (c) punctele (i), (ii), (iii), (iv), (ix) și (xi);

—
  Promovarea produselor
     
  Articolul 33 alineatul (1) litera (d) și articolul 152 alineatul (1) litera (c) punctele (vi) și (ix);

—
  Măsuri privind mediul
     
  Articolul 33 alineatul (1) litera (e) și articolul 152 alineatul (1) litera (c) punctele (iii), (iv), (v), (vii) și (viii);

—
  Prevenirea și gestionarea crizelor
     
  Articolul 33 alineatul (1) litera (f), articolul 33 alineatul (3) litera (a) și articolul 152 alineatul (1) litera (c) punctele (iv) și (xi).

—
  Cercetare
     
  Articolul 152 alineatul (1) litera (c) punctul (iv)

Tabelul 3.3.   Cheltuielile totale efective ale grupurilor de producători

| | Cheltuielile totale efective ale tuturor grupurilor de producători

  (în euro sau în moneda națională) |
| --- | --- |
| Investițiile GP | Investiții necesare pentru obținerea recunoașterii de către GP-uri | |
| — | cuantumul asistenței financiare din partea Uniunii |

Cheltuielile totale efective ale tuturor grupurilor de producători

(în euro sau în moneda națională)

Investițiile GP

Investiții necesare pentru obținerea recunoașterii de către GP-uri

—

cuantumul asistenței financiare din partea Uniunii

| — | cuantumul asistenței financiare din partea SM |
| --- | --- |

—

cuantumul asistenței financiare din partea SM

| — | cuantumul contribuției GP-ului/a membrului GP-ului |
| --- | --- |

—

cuantumul contribuției GP-ului/a membrului GP-ului

Tabelul 3.4.   Retrageri

| | Volum anual total

  (în tone) | Totalul cheltuielilor

  (în euro sau în moneda națională) | Cuantumul asistenței financiare din partea UE | Distribuire gratuită

  (în tone) | Compostare

  (în tone) | Industria prelucrătoare

  (în tone) | Altă destinație

  (în tone) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produse din anexa IV la Regulamentul (UE) Nr. 2017/891 | Conopidă | | | | | | | |
| Tomate | | | | | | | |
| Mere | | | | | | | |
| Struguri | | | | | | | |
| Caise | | | | | | | |
| Nectarine | | | | | | | |
| Piersici | | | | | | | |
| Pere | | | | | | | |
| Pătlăgele vinete | | | | | | | |
| Pepeni galbeni | | | | | | | |
| Pepeni verzi | | | | | | | |
| Portocale | | | | | | | |
| Mandarine | | | | | | | |
| Clementine | | | | | | | |
| Mandarine Satsuma | | | | | | | |
| Lămâi | | | | | | | |
| Alte produse | | | | | | | | |
| Total | | | | | | | | |

Volum anual total

(în tone)

Totalul cheltuielilor

(în euro sau în moneda națională)

Cuantumul asistenței financiare din partea UE

Distribuire gratuită

(în tone)

Compostare

(în tone)

Industria prelucrătoare

(în tone)

Altă destinație

(în tone)

Produse din anexa IV la Regulamentul (UE) Nr. 2017/891

Conopidă

Tomate

Mere

Struguri

Caise

Nectarine

Piersici

Pere

Pătlăgele vinete

Pepeni galbeni

Pepeni verzi

Portocale

Mandarine

Clementine

Mandarine Satsuma

Lămâi

Alte produse

Total

Raportul anual – Partea A

| Statul membru: | | Anul: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Regiunea: | | | |

Statul membru:

Anul:

Regiunea:

SECȚIUNEA 4

MONITORIZAREA PROGRAMELOR OPERAȚIONALE

Indicatorii referitori la acțiunile întreprinse, în temeiul unui program operațional/plan de recunoaștere, de organizațiile de producători recunoscute, de asociațiile de organizații de producători recunoscute, de organizațiile transnaționale recunoscute și de grupurile de producători recunoscute nu cuprind neapărat toți factorii care pot interveni și afecta realizările, rezultatele și impactul unui program operațional/plan de recunoaștere. În acest context, informațiile furnizate de indicatori trebuie interpretate în lumina informațiilor cantitative și calitative legate de alți factori-cheie care contribuie la succesul sau eșecul implementării programului/planului.

Dacă statele membre folosesc eșantioane pentru calcularea indicatorilor, atunci dimensiunea eșantionului, reprezentativitatea acestuia și celelalte elemente constitutive ale sale sunt comunicate serviciilor Comisiei împreună cu raportul anual.

Tabelul 4.1.   Indicatorii referitori la OP-uri, OPT-uri, AOP-uri și ATOP-uri

| Acțiuni/Măsuri

  Articolul 2 literele (f) și (g) din Regulamentul (UE) 2017/891 | Obiective

  Articolul 33 alineatele (1) și (3) și articolul 152 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | Indicatori | Toate OP-urile | Toate OPT-urile | Toate AOP-urile | Toate ATOP-urile |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții (5) | Planificarea producției | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Valoare totală | | | | |
| Îmbunătățirea calității produselor | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Valoare totală | | | | |
| Sporirea valorii comerciale a produselor | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Valoare totală | | | | |
| Valoarea totală a producției comercializate/Volumul total al producției comercializate (în euro sau în moneda națională/kg) | | | | |
| Măsuri privind mediul | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Valoare totală | | | | |
| Prevenirea și gestionarea crizelor | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Valoare totală | | | | |
| Cercetare | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Valoare totală | | | | |
| Cercetare și producție experimentală | Planificarea producției | Valoare totală | | | | |
| Numărul exploatațiilor | | | | |
| Îmbunătățirea calității produselor | Valoare totală | | | | |
| Numărul exploatațiilor | | | | |
| Sporirea valorii comerciale a produselor | Valoare totală | | | | |
| Numărul exploatațiilor | | | | |
| Măsuri privind mediul | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Valoare totală | | | | |
| Sisteme de calitate (la nivel UE și național (6) și măsuri legate de îmbunătățirea calității | Îmbunătățirea calității produselor | Suprafața cu DOP/IGP/STG (7)
  (în ha) | | | | |
| Numărul exploatațiilor | | | | |
| Volum (în tone) | | | | |
| Promovare și comunicare (8) | Sporirea valorii comerciale a produselor | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Numărul campaniilor de promovare | | | | |
| Promovarea produselor | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Numărul campaniilor de promovare | | | | |
| Prevenirea și gestionarea crizelor | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Numărul campaniilor de promovare | | | | |
| Formare profesională și schimb de bune practici | Planificarea producției | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Numărul acțiunilor | | | | |
| Îmbunătățirea calității produselor | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Numărul acțiunilor | | | | |
| Sporirea valorii comerciale a produselor | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Numărul acțiunilor | | | | |
| Măsuri privind mediul | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Numărul acțiunilor | | | | |
| Prevenirea și gestionarea crizelor | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Numărul acțiunilor | | | | |
| Servicii de consultanță și asistență tehnică | Planificarea producției | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Numărul acțiunilor | | | | |
| Îmbunătățirea calității produselor | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Numărul acțiunilor | | | | |
| Sporirea valorii comerciale a produselor | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Numărul acțiunilor | | | | |
| Măsuri privind mediul | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Numărul acțiunilor | | | | |
| Producția ecologică | Măsuri privind mediul | Suprafața ocupată de producția ecologică de fructe și/sau legume (în ha) | | | | |
| Numărul exploatațiilor | | | | |
| Producția integrată | Suprafața ocupată de producția integrată de fructe și/sau legume (în ha) | | | | |
| Numărul exploatațiilor | | | | |
| O mai bună utilizare sau gestionare a apei, inclusiv economisirea apei și drenarea | Suprafața ocupată de producția de fructe și legume în cazul căreia este redusă utilizarea apei (în ha) | | | | |
| Numărul exploatațiilor | | | | |
| Diferența de volum (în m3)

  (n – 1/n) | | | | |
| Acțiuni de conservare a solului | Suprafața destinată producției de fructe și legume supusă riscului eroziunii solului unde au fost implementate măsuri antieroziune (în ha)
   (9) | | | | |
| Numărul exploatațiilor | | | | |
| Diferența în ceea ce privește utilizarea îngrășămintelor, per hectar (în tone/ha)


  (n – 1/n) | | | | |
| Acțiuni de creare sau de menținere a habitatului favorabil pentru biodiversitate sau de întreținere a peisajului, inclusiv de conservare a caracteristicilor istorice | Suprafața care face obiectul unor acțiuni care contribuie la protejarea habitatelor și a biodiversității (în ha) | | | | |
| Numărul exploatațiilor | | | | |
| Acțiuni în favoarea economisirii de energie (cu excepția transportului) | Suprafața ocupată de producția de fructe și legume în cazul căreia este redusă utilizarea energiei (în ha) | | | | |
| Numărul exploatațiilor | | | | |
| Diferența în ceea ce privește consumul de energie

  (n – 1/n): | |
| Solide | (în tone/volum de producție comercializată) | | | | |
| Lichide | (în litri/volum de producție comercializată) | | | | |
| Gaze naturale | (în m3/volum de producție comercializată) | | | | |
| Energie electrică | (în kwh/volum de producție comercializată) | | | | |
| Acțiune legată de reducerea generării de deșeuri și de îmbunătățirea gestionării deșeurilor | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Diferența în ceea ce privește volumul deșeurilor (m3/volum de producție comercializată)


  (n – 1/n) | | | | |
| Diferența în ceea ce privește volumul ambalajelor (m3/volum de producție comercializată)


  (n – 1./n) | | | | |
| Transport | Diferența în ceea ce privește consumul de energie

  (n – 1./n): | | | | |
| Lichide | (în litri/volum de producție comercializată) | | | | |
| Gaze naturale | (în m3/volum de producție comercializată) | | | | |
| Energie electrică | (în kwh/volum de producție comercializată) | | | | |
| Comercializare | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Numărul acțiunilor | | | | |
| Constituirea unor fonduri mutuale (10) | Prevenirea și gestionarea crizelor | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Realimentarea fondurilor mutuale (11) | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Replantarea livezilor | Suprafețele vizate (ha) | | | | |
| Retragerea de pe piață (11) | Numărul acțiunilor întreprinse | | | | |
| Recoltarea înainte de coacere (12) | Numărul acțiunilor întreprinse | | | | |
| Suprafața vizată (în ha) | | | | |
| Nerecoltarea (12) | Numărul acțiunilor întreprinse | | | | |
| Suprafața vizată (în ha) | | | | |
| Asigurarea recoltei | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Îndrumare profesională | Numărul acțiunilor întreprinse | | | | |
| Altele | Planificarea producției | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Îmbunătățirea calității produselor | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Sporirea valorii comerciale a produselor | Numărul exploatațiilor | | | | |
| Măsuri privind mediul | Numărul exploatațiilor | | | | |

Acțiuni/Măsuri

Articolul 2 literele (f) și (g) din Regulamentul (UE) 2017/891

Obiective

Articolul 33 alineatele (1) și (3) și articolul 152 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Indicatori

Toate OP-urile

Toate OPT-urile

Toate AOP-urile

Toate ATOP-urile

Investiții (5)

Planificarea producției

Numărul exploatațiilor

Valoare totală

Îmbunătățirea calității produselor

Numărul exploatațiilor

Valoare totală

Sporirea valorii comerciale a produselor

Numărul exploatațiilor

Valoare totală

Valoarea totală a producției comercializate/Volumul total al producției comercializate (în euro sau în moneda națională/kg)

Măsuri privind mediul

Numărul exploatațiilor

Valoare totală

Prevenirea și gestionarea crizelor

Numărul exploatațiilor

Valoare totală

Cercetare

Numărul exploatațiilor

Valoare totală

Cercetare și producție experimentală

Planificarea producției

Valoare totală

Numărul exploatațiilor

Îmbunătățirea calității produselor

Valoare totală

Numărul exploatațiilor

Sporirea valorii comerciale a produselor

Valoare totală

Numărul exploatațiilor

Măsuri privind mediul

Numărul exploatațiilor

Valoare totală

Sisteme de calitate (la nivel UE și național (6) și măsuri legate de îmbunătățirea calității

Îmbunătățirea calității produselor

Suprafața cu DOP/IGP/STG (7)
  (în ha)

Numărul exploatațiilor

Volum (în tone)

Promovare și comunicare (8)

Sporirea valorii comerciale a produselor

Numărul exploatațiilor

Numărul campaniilor de promovare

Promovarea produselor

Numărul exploatațiilor

Numărul campaniilor de promovare

Prevenirea și gestionarea crizelor

Numărul exploatațiilor

Numărul campaniilor de promovare

Formare profesională și schimb de bune practici

Planificarea producției

Numărul exploatațiilor

Numărul acțiunilor

Îmbunătățirea calității produselor

Numărul exploatațiilor

Numărul acțiunilor

Sporirea valorii comerciale a produselor

Numărul exploatațiilor

Numărul acțiunilor

Măsuri privind mediul

Numărul exploatațiilor

Numărul acțiunilor

Prevenirea și gestionarea crizelor

Numărul exploatațiilor

Numărul acțiunilor

Servicii de consultanță și asistență tehnică

Planificarea producției

Numărul exploatațiilor

Numărul acțiunilor

Îmbunătățirea calității produselor

Numărul exploatațiilor

Numărul acțiunilor

Sporirea valorii comerciale a produselor

Numărul exploatațiilor

Numărul acțiunilor

Măsuri privind mediul

Numărul exploatațiilor

Numărul acțiunilor

Producția ecologică

Măsuri privind mediul

Suprafața ocupată de producția ecologică de fructe și/sau legume (în ha)

Numărul exploatațiilor

Producția integrată

Suprafața ocupată de producția integrată de fructe și/sau legume (în ha)

Numărul exploatațiilor

O mai bună utilizare sau gestionare a apei, inclusiv economisirea apei și drenarea

Suprafața ocupată de producția de fructe și legume în cazul căreia este redusă utilizarea apei (în ha)

Numărul exploatațiilor

Diferența de volum (în m3)

(n – 1/n)

Acțiuni de conservare a solului

Suprafața destinată producției de fructe și legume supusă riscului eroziunii solului unde au fost implementate măsuri antieroziune (în ha)
   (9)

Numărul exploatațiilor

Diferența în ceea ce privește utilizarea îngrășămintelor, per hectar (în tone/ha)

(n – 1/n)

Acțiuni de creare sau de menținere a habitatului favorabil pentru biodiversitate sau de întreținere a peisajului, inclusiv de conservare a caracteristicilor istorice

Suprafața care face obiectul unor acțiuni care contribuie la protejarea habitatelor și a biodiversității (în ha)

Numărul exploatațiilor

Acțiuni în favoarea economisirii de energie (cu excepția transportului)

Suprafața ocupată de producția de fructe și legume în cazul căreia este redusă utilizarea energiei (în ha)

Numărul exploatațiilor

Diferența în ceea ce privește consumul de energie

(n – 1/n):

Solide

(în tone/volum de producție comercializată)

Lichide

(în litri/volum de producție comercializată)

Gaze naturale

(în m3/volum de producție comercializată)

Energie electrică

(în kwh/volum de producție comercializată)

Acțiune legată de reducerea generării de deșeuri și de îmbunătățirea gestionării deșeurilor

Numărul exploatațiilor

Diferența în ceea ce privește volumul deșeurilor (m3/volum de producție comercializată)

(n – 1/n)

Diferența în ceea ce privește volumul ambalajelor (m3/volum de producție comercializată)

(n – 1./n)

Transport

Diferența în ceea ce privește consumul de energie

(n – 1./n):

Lichide

(în litri/volum de producție comercializată)

Gaze naturale

(în m3/volum de producție comercializată)

Energie electrică

(în kwh/volum de producție comercializată)

Comercializare

Numărul exploatațiilor

Numărul acțiunilor

Constituirea unor fonduri mutuale (10)

Prevenirea și gestionarea crizelor

Numărul exploatațiilor

Realimentarea fondurilor mutuale (11)

Numărul exploatațiilor

Replantarea livezilor

Suprafețele vizate (ha)

Retragerea de pe piață (11)

Numărul acțiunilor întreprinse

Recoltarea înainte de coacere (12)

Numărul acțiunilor întreprinse

Suprafața vizată (în ha)

Nerecoltarea (12)

Numărul acțiunilor întreprinse

Suprafața vizată (în ha)

Asigurarea recoltei

Numărul exploatațiilor

Îndrumare profesională

Numărul acțiunilor întreprinse

Altele

Planificarea producției

Numărul exploatațiilor

Îmbunătățirea calității produselor

Numărul exploatațiilor

Sporirea valorii comerciale a produselor

Numărul exploatațiilor

Măsuri privind mediul

Numărul exploatațiilor

Tabelul 4.2.   Indicatori în ceea ce privește grupurile de producători

| | Indicator | Număr |
| --- | --- | --- |
| Investițiile GP | Investiții necesare pentru obținerea recunoașterii de către GP-uri | Numărul membrilor GP-urilor | |
| Numărul GP-urilor care au fost recunoscute ca OP-uri | |

Indicator

Număr

Investițiile GP

Investiții necesare pentru obținerea recunoașterii de către GP-uri

Numărul membrilor GP-urilor

Numărul GP-urilor care au fost recunoscute ca OP-uri

---

(*1)  Transcriere în alfabetul latin: България = Bulgaria; Ελλάδα = Elláda; Κύπρος = Kýpros.

*1

(1)  Rezumatul modificărilor aduse strategiei naționale în cursul anului care face obiectul raportului.

1

(*2)  
  Cu excepția ciupercilor.

*2

Cu excepția ciupercilor.

(2)  Acest tabel se referă la statele membre în care își au sediile sociale OPT-urile.

2

Suprafața totală se referă la suprafețele exploatate de membrii OPT-ului, și anume de OP-uri, de cultivatorii care aparțin OP-urilor membre ale OPT-ului și de cultivatorii care sunt membri ai OPT-ului.

(*3)  
  Cu excepția ciupercilor.

*3

Cu excepția ciupercilor.

(3)  Acest tabel se referă la statele membre în care își au sediile sociale AOP-urile.

3

Suprafața totală se referă la suprafețele exploatate de membrii AOP-urilor, și anume de OP-uri și de cultivatorii care aparțin OP-urilor membre ale AOP-urilor.

(*4)  
  Cu excepția ciupercilor.

*4

Cu excepția ciupercilor.

(4)  Acest tabel se referă la statele membre în care își au sediile sociale ATOP-urile.

4

Suprafața totală se referă la suprafețele exploatate de membrii ATOP-urilor, și anume de OP-uri și de cultivatorii care aparțin OP-urilor membre ale ATOP-urilor.

(*5)  
  Cu excepția ciupercilor.

*5

Cu excepția ciupercilor.

(*6)  
  Cu excepția ciupercilor.

*6

Cu excepția ciupercilor.

(5)  Inclusiv investițiile neproductive legate de realizarea angajamentelor asumate în cadrul programului operațional.

5

(6)  Se referă la un set de obligații detaliate privind metodele de producție: (a) a căror respectare face obiectul unei inspecții independente; și (b) care au ca rezultat un produs final a cărui calitate: (i) depășește în mod semnificativ standardele comerciale normale în ceea ce privește standardele din domeniul sănătății publice, al sănătății plantelor sau al mediului; și (ii) răspunde oportunităților de piață curente și previzibile. Se propune ca principalele tipuri de „sisteme de calitate” să cuprindă următoarele: (a) producția ecologică certificată; (b) indicațiile geografice protejate și denumirile de origine protejate; (c) producția integrată certificată; (d) sistemele private de certificare a calității produselor.

6

(7)  Denumiri de origine protejate/Indicații geografice protejate/Specialități tradiționale garantate

7

(8)  Fiecare zi a unei campanii de promovare/comunicare este considerată o acțiune.

8

(9)  
  „Supus riscului eroziunii solului” se referă la orice parcelă înclinată cu o declivitate mai mare de 10 %, indiferent dacă în cazul parcelei respective au fost sau nu luate măsuri antieroziune (precum acoperirea solului, rotația culturilor etc.). În cazul în care sunt disponibile informațiile relevante, un stat membru poate utiliza în schimb următoarea definiție: „Supus riscului eroziunii solului” se referă la orice parcelă cu o rată previzionată de pierdere a solului care depășește rata naturală a formării solului, indiferent dacă în cazul parcelei respective au fost sau nu luate măsuri antieroziune (precum acoperirea solului, rotația culturilor etc.).

9

(10)  Acțiunile legate de constituirea/realimentarea unor fonduri mutuale diferite sunt considerate acțiuni diferite.

10

(11)  Retragerea de pe piață a aceluiași produs în perioade diferite ale anului și retragerile de pe piață ale unor produse diferite sunt considerate acțiuni diferite. Fiecare operațiune de retragere de pe piață a unui anumit produs este considerată o acțiune.

11

(12)  Recoltarea înainte de coacere și nerecoltarea unor produse diferite sunt considerate acțiuni diferite. Recoltarea înainte de coacere și nerecoltarea aceluiași produs sunt considerate o singură acțiune, indiferent de numărul de zile pe care se desfășoară, de numărul exploatațiilor participante și de numărul parcelelor sau hectarelor în cauză.

12

---

DECIZII

| 17.8.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 208/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 208/38

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/1147 A COMISIEI

din 10 august 2018

de stabilire a concluziilor privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru tratarea deșeurilor, în temeiul Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului

[notificată cu numărul C(2018) 5070]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (1), în special articolul 13 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) reprezintă referința pentru stabilirea condițiilor de autorizare a instalațiilor care fac obiectul capitolului II din Directiva 2010/75/UE, iar autoritățile competente ar trebui să stabilească valori-limită de emisie care să asigure faptul că, în condiții normale de funcționare, emisiile nu depășesc nivelurile de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile, prevăzute în concluziile privind BAT. |
| --- | --- |

(1)

Concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) reprezintă referința pentru stabilirea condițiilor de autorizare a instalațiilor care fac obiectul capitolului II din Directiva 2010/75/UE, iar autoritățile competente ar trebui să stabilească valori-limită de emisie care să asigure faptul că, în condiții normale de funcționare, emisiile nu depășesc nivelurile de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile, prevăzute în concluziile privind BAT.

| (2) | Forumul compus din reprezentanții statelor membre, ai industriilor implicate și ai organizațiilor neguvernamentale care promovează protecția mediului, instituit prin Decizia Comisiei din 16 mai 2011 (2), a transmis Comisiei, la 19 decembrie 2017, avizul său referitor la conținutul propus al documentului de referință privind BAT pentru tratarea deșeurilor. Avizul forumului este pus la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(2)

Forumul compus din reprezentanții statelor membre, ai industriilor implicate și ai organizațiilor neguvernamentale care promovează protecția mediului, instituit prin Decizia Comisiei din 16 mai 2011 (2), a transmis Comisiei, la 19 decembrie 2017, avizul său referitor la conținutul propus al documentului de referință privind BAT pentru tratarea deșeurilor. Avizul forumului este pus la dispoziția publicului.

| (3) | Concluziile privind BAT, stabilite în anexa la prezenta decizie, constituie elementul esențial al documentului respectiv de referință privind BAT. |
| --- | --- |

(3)

Concluziile privind BAT, stabilite în anexa la prezenta decizie, constituie elementul esențial al documentului respectiv de referință privind BAT.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 75 alineatul (1) din Directiva 2010/75/UE, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 75 alineatul (1) din Directiva 2010/75/UE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se adoptă concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru tratarea deșeurilor, stabilite în anexă.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 10 august 2018.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 334, 17.12.2010, p. 17.

1

(2)  Decizia Comisiei din 16 mai 2011 privind instituirea unui forum pentru schimbul de informații conform articolului 13 din Directiva 2010/75/UE privind emisiile industriale (JO C 146, 17.5.2011, p. 3).

2

---

ANEXĂ

CONCLUZII PRIVIND CELE MAI BUNE TEHNICI DISPONIBILE (BAT) PENTRU TRATAREA DEȘEURILOR

DOMENIU DE APLICARE

Prezentele concluzii privind BAT se referă la următoarele activități prevăzute în anexa I la Directiva 2010/75/UE:

| — | 5.1. | Eliminarea sau recuperarea deșeurilor periculoase, cu o capacitate de peste 10 tone pe zi, implicând desfășurarea uneia sau a mai multora dintre următoarele activități:






  (a) | tratare biologică; |
| --- | --- | --- | --- |

—

5.1.

Eliminarea sau recuperarea deșeurilor periculoase, cu o capacitate de peste 10 tone pe zi, implicând desfășurarea uneia sau a mai multora dintre următoarele activități:

(a)

tratare biologică;

| (b) | tratare fizico-chimică; |
| --- | --- |

(b)

tratare fizico-chimică;

| (c) | mixare sau malaxare anterior prezentării pentru oricare dintre celelalte activități indicate la punctele 5.1 și 5.2 din anexa I la Directiva 2010/75/UE; |
| --- | --- |

(c)

mixare sau malaxare anterior prezentării pentru oricare dintre celelalte activități indicate la punctele 5.1 și 5.2 din anexa I la Directiva 2010/75/UE;

| (d) | reambalare anterior prezentării pentru oricare dintre celelalte activități indicate la punctele 5.1 și 5.2 din anexa I la Directiva 2010/75/UE; |
| --- | --- |

(d)

reambalare anterior prezentării pentru oricare dintre celelalte activități indicate la punctele 5.1 și 5.2 din anexa I la Directiva 2010/75/UE;

| (e) | recuperarea/regenerarea solvenților; |
| --- | --- |

(e)

recuperarea/regenerarea solvenților;

| (f) | reciclarea/recuperarea materialelor anorganice, altele decât metalele sau compușii metalici; |
| --- | --- |

(f)

reciclarea/recuperarea materialelor anorganice, altele decât metalele sau compușii metalici;

| (g) | regenerarea acizilor sau a bazelor; |
| --- | --- |

(g)

regenerarea acizilor sau a bazelor;

| (h) | recuperarea componentelor utilizate pentru reducerea poluării; |
| --- | --- |

(h)

recuperarea componentelor utilizate pentru reducerea poluării;

| (i) | recuperarea componentelor din catalizatori; |
| --- | --- |

(i)

recuperarea componentelor din catalizatori;

| (j) | recuperarea sau alte reutilizări ale uleiurilor; |
| --- | --- |

(j)

recuperarea sau alte reutilizări ale uleiurilor;

| — | 5.3. | (a) | Eliminarea deșeurilor nepericuloase, cu o capacitate de peste 50 de tone pe zi, implicând desfășurarea uneia sau mai multora dintre următoarele activități și cu excepția activităților care intră sub incidența Directivei 91/271/CEE a Consiliului (1):






  (i) | tratare biologică; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

5.3.

(a)

Eliminarea deșeurilor nepericuloase, cu o capacitate de peste 50 de tone pe zi, implicând desfășurarea uneia sau mai multora dintre următoarele activități și cu excepția activităților care intră sub incidența Directivei 91/271/CEE a Consiliului (1):

(i)

tratare biologică;

| (ii) | tratare fizico-chimică; |
| --- | --- |

(ii)

tratare fizico-chimică;

| (iii) | pretratarea deșeurilor pentru incinerare sau coincinerare; |
| --- | --- |

(iii)

pretratarea deșeurilor pentru incinerare sau coincinerare;

| (iv) | tratarea cenușii; |
| --- | --- |

(iv)

tratarea cenușii;

| (v) | tratarea în tocătoare a deșeurilor metalice, inclusiv a deșeurilor de echipamente electrice și electronice și a vehiculelor scoase din uz și a componentelor acestora. |
| --- | --- |

(v)

tratarea în tocătoare a deșeurilor metalice, inclusiv a deșeurilor de echipamente electrice și electronice și a vehiculelor scoase din uz și a componentelor acestora.

| (b) | Recuperarea sau o combinație de recuperare și eliminare a deșeurilor nepericuloase cu o capacitate mai mare de 75 de tone pe zi, implicând una sau mai multe din activitățile următoare și excluzând activitățile care intră sub incidența Directivei 91/271/CEE:






  (i) | tratarea biologică; |
| --- | --- | --- |

(b)

Recuperarea sau o combinație de recuperare și eliminare a deșeurilor nepericuloase cu o capacitate mai mare de 75 de tone pe zi, implicând una sau mai multe din activitățile următoare și excluzând activitățile care intră sub incidența Directivei 91/271/CEE:

(i)

tratarea biologică;

| (ii) | pretratarea deșeurilor pentru incinerare sau coincinerare; |
| --- | --- |

(ii)

pretratarea deșeurilor pentru incinerare sau coincinerare;

| (iii) | tratarea cenușii; |
| --- | --- |

(iii)

tratarea cenușii;

| (iv) | tratarea în tocătoare a deșeurilor metalice, inclusiv a deșeurilor de echipamente electrice și electronice și a vehiculelor scoase din uz și a componentelor acestora. |
| --- | --- |

(iv)

tratarea în tocătoare a deșeurilor metalice, inclusiv a deșeurilor de echipamente electrice și electronice și a vehiculelor scoase din uz și a componentelor acestora.

Atunci când singura activitate de tratare a deșeurilor desfășurată este fermentarea anaerobă, pragul de capacitate pentru activitatea respectivă este de 100 de tone pe zi.

| — | 5.5. | Depozitarea temporară a deșeurilor periculoase care nu intră sub incidența punctului 5.4 din anexa I la Directiva 2010/75/UE înaintea oricăreia dintre activitățile indicate la punctele 5.1, 5.2, 5.4 și 5.6 din anexa I la Directiva 2010/75/UE cu o capacitate totală de peste 50 tone, cu excepția depozitării temporare, pe amplasamentul unde sunt generate, înaintea colectării. |
| --- | --- | --- |

—

5.5.

Depozitarea temporară a deșeurilor periculoase care nu intră sub incidența punctului 5.4 din anexa I la Directiva 2010/75/UE înaintea oricăreia dintre activitățile indicate la punctele 5.1, 5.2, 5.4 și 5.6 din anexa I la Directiva 2010/75/UE cu o capacitate totală de peste 50 tone, cu excepția depozitării temporare, pe amplasamentul unde sunt generate, înaintea colectării.

| — | 6.11. | Tratarea independentă a apelor uzate care nu sunt vizate de Directiva 91/271/CEE și evacuate printr-o instalație care desfășoară activități vizate de punctele 5.1, 5.3 sau 5.5 de mai sus. |
| --- | --- | --- |

—

6.11.

Tratarea independentă a apelor uzate care nu sunt vizate de Directiva 91/271/CEE și evacuate printr-o instalație care desfășoară activități vizate de punctele 5.1, 5.3 sau 5.5 de mai sus.

În ceea ce privește tratarea independentă a apelor uzate care nu intră sub incidența Directivei 91/271/CEE de mai sus, prezentele concluzii privind BAT se referă și la tratarea combinată a apelor uzate cu origini diferite dacă principala încărcătură poluantă provine din activități vizate de punctele 5.1, 5.3 sau 5.5 de mai sus.

Prezentele concluzii privind BAT nu se referă la următoarele:

| — | acumularea la suprafață; |
| --- | --- |

—

acumularea la suprafață;

| — | eliminarea sau reciclarea carcaselor de animale sau a deșeurilor animale, vizată de descrierea activității de la punctul 6.5 din anexa I la Directiva 2010/75/UE, atunci când aceasta face obiectul concluziilor privind BAT pentru abatoare și industria subproduselor de origine animală (SA); |
| --- | --- |

—

eliminarea sau reciclarea carcaselor de animale sau a deșeurilor animale, vizată de descrierea activității de la punctul 6.5 din anexa I la Directiva 2010/75/UE, atunci când aceasta face obiectul concluziilor privind BAT pentru abatoare și industria subproduselor de origine animală (SA);

| — | prelucrarea în ferme a dejecțiilor animaliere atunci când aceasta face obiectul concluziilor privind BAT pentru creșterea intensivă a păsărilor de curte și a porcilor (IRPP); |
| --- | --- |

—

prelucrarea în ferme a dejecțiilor animaliere atunci când aceasta face obiectul concluziilor privind BAT pentru creșterea intensivă a păsărilor de curte și a porcilor (IRPP);

| — | recuperarea directă a deșeurilor (și anume, fără pretratare) ca înlocuitor pentru materii prime în instalații în care se desfășoară activități care fac obiectul altor concluzii privind BAT, cum ar fi:






  — | recuperarea directă a plumbului (de exemplu, din baterii), a zincului sau a sărurilor de aluminiu sau recuperarea metalelor din catalizatori. Această activitate poate face obiectul concluziilor privind BAT pentru industria metalelor neferoase (NFM); |
| --- | --- | --- |

—

recuperarea directă a deșeurilor (și anume, fără pretratare) ca înlocuitor pentru materii prime în instalații în care se desfășoară activități care fac obiectul altor concluzii privind BAT, cum ar fi:

—

recuperarea directă a plumbului (de exemplu, din baterii), a zincului sau a sărurilor de aluminiu sau recuperarea metalelor din catalizatori. Această activitate poate face obiectul concluziilor privind BAT pentru industria metalelor neferoase (NFM);

| — | prelucrarea hârtiei în vederea reciclării. Această activitate poate face obiectul concluziilor privind BAT pentru producerea celulozei, hârtiei și cartonului (PP); |
| --- | --- |

—

prelucrarea hârtiei în vederea reciclării. Această activitate poate face obiectul concluziilor privind BAT pentru producerea celulozei, hârtiei și cartonului (PP);

| — | utilizarea deșeurilor drept combustibil/materie primă în cuptoarele de ciment. Această activitate poate face obiectul concluziilor privind BAT pentru producerea cimentului, varului și oxidului de magneziu (CLM); |
| --- | --- |

—

utilizarea deșeurilor drept combustibil/materie primă în cuptoarele de ciment. Această activitate poate face obiectul concluziilor privind BAT pentru producerea cimentului, varului și oxidului de magneziu (CLM);

| — | (co)incinerarea, piroliza și gazeificarea deșeurilor. Această activitate poate face obiectul concluziilor privind BAT pentru incinerarea deșeurilor (WI) sau a concluziilor privind BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari (LCP); |
| --- | --- |

—

(co)incinerarea, piroliza și gazeificarea deșeurilor. Această activitate poate face obiectul concluziilor privind BAT pentru incinerarea deșeurilor (WI) sau a concluziilor privind BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari (LCP);

| — | depozitele de deșeuri. Această activitate intră sub incidența Directivei 1999/31/CE a Consiliului (2). Sub incidența Directivei 1999/31/CE intră, în special, depozitarea subterană permanentă și depozitarea pe termen lung (≥ 1 an înainte de eliminare, ≥ 3 ani înainte de recuperare); |
| --- | --- |

—

depozitele de deșeuri. Această activitate intră sub incidența Directivei 1999/31/CE a Consiliului (2). Sub incidența Directivei 1999/31/CE intră, în special, depozitarea subterană permanentă și depozitarea pe termen lung (≥ 1 an înainte de eliminare, ≥ 3 ani înainte de recuperare);

| — | remedierea in situ a solurilor contaminate (și anume a solurilor neexcavate); |
| --- | --- |

—

remedierea in situ a solurilor contaminate (și anume a solurilor neexcavate);

| — | tratarea zgurii și a cenușilor de vatră. Această activitate poate face obiectul concluziilor privind BAT pentru incinerarea deșeurilor (WI) și/sau a concluziilor privind BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari (LCP); |
| --- | --- |

—

tratarea zgurii și a cenușilor de vatră. Această activitate poate face obiectul concluziilor privind BAT pentru incinerarea deșeurilor (WI) și/sau a concluziilor privind BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari (LCP);

| — | topirea deșeurilor metalice și a materialelor care conțin metale. Această activitate poate face obiectul concluziilor privind BAT pentru industria metalelor neferoase (NFM), a concluziilor privind BAT pentru producerea fontei și a oțelului (IS) și/sau a concluziilor privind BAT pentru sectorul forjelor și topitoriilor (SF); |
| --- | --- |

—

topirea deșeurilor metalice și a materialelor care conțin metale. Această activitate poate face obiectul concluziilor privind BAT pentru industria metalelor neferoase (NFM), a concluziilor privind BAT pentru producerea fontei și a oțelului (IS) și/sau a concluziilor privind BAT pentru sectorul forjelor și topitoriilor (SF);

| — | regenerarea acizilor și a bazelor uzate atunci când această activitate face obiectul concluziilor privind BAT pentru prelucrarea metalelor feroase; |
| --- | --- |

—

regenerarea acizilor și a bazelor uzate atunci când această activitate face obiectul concluziilor privind BAT pentru prelucrarea metalelor feroase;

| — | arderea combustibililor atunci când aceasta nu generează gaze fierbinți care să intre în contact direct cu deșeurile. Această activitate poate face obiectul concluziilor privind BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari (LCP) sau poate intra sub incidența Directivei (UE) 2015/2193 a Parlamentului European și a Consiliului (3). |
| --- | --- |

—

arderea combustibililor atunci când aceasta nu generează gaze fierbinți care să intre în contact direct cu deșeurile. Această activitate poate face obiectul concluziilor privind BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari (LCP) sau poate intra sub incidența Directivei (UE) 2015/2193 a Parlamentului European și a Consiliului (3).

Alte concluzii privind BAT și documente de referință care ar putea fi relevante pentru activitățile vizate de prezentele concluzii privind BAT sunt următoarele:

| — | Efectele economice și intersectoriale (ECM); |
| --- | --- |

—

Efectele economice și intersectoriale (ECM);

| — | Emisiile rezultate din depozitare (EFS); |
| --- | --- |

—

Emisiile rezultate din depozitare (EFS);

| — | Eficiența energetică (ENE); |
| --- | --- |

—

Eficiența energetică (ENE);

| — | Monitorizarea emisiilor în aer și în apă provenite de la instalațiile care fac obiectul Directivei privind emisiile industriale (ROM); |
| --- | --- |

—

Monitorizarea emisiilor în aer și în apă provenite de la instalațiile care fac obiectul Directivei privind emisiile industriale (ROM);

| — | Producerea cimentului, varului și oxidului de magneziu (CLM); |
| --- | --- |

—

Producerea cimentului, varului și oxidului de magneziu (CLM);

| — | Sistemele comune de tratare/gestionare a apelor reziduale și a gazelor reziduale în sectorul chimic (CWW); |
| --- | --- |

—

Sistemele comune de tratare/gestionare a apelor reziduale și a gazelor reziduale în sectorul chimic (CWW);

| — | Creșterea intensivă a păsărilor de curte și a porcilor (IRPP). |
| --- | --- |

—

Creșterea intensivă a păsărilor de curte și a porcilor (IRPP).

Prezentele concluzii privind BAT se aplică fără a aduce atingere dispozițiilor relevante din legislația UE, de exemplu celor privind ierarhia deșeurilor.

DEFINIȚII

În sensul prezentelor concluzii privind BAT, se aplică următoarele definiții:

| Termen utilizat | Definiție |
| --- | --- |
| Termeni generali |
| Emisii dirijate | Emisii de poluanți în mediu prin orice tip de conductă, țeavă, coș etc. Sunt incluse și emisiile provenite de la biofiltrele deschise. |
| Măsurare continuă | Măsurarea cu ajutorul unui „sistem de măsurare automată” instalat permanent în cadrul amplasamentului. |
| Declarație privind curățarea | Document scris furnizat de producătorul/deținătorul de deșeuri care certifică faptul că ambalajele golite de deșeurile vizate (de exemplu, butoaie, containere) sunt curate și respectă criteriile de acceptare. |
| Emisii difuze | Emisii nedirijate (de exemplu, pulberi, compuși organici, mirosuri) care pot proveni din surse „de suprafață” (de exemplu, rezervoare) sau din surse „punctuale” (de exemplu, flanșele conductelor). Sunt incluse și emisiile de la compostarea în șire în sistem deschis. |
| Evacuare directă | Evacuare într-un corp de apă receptor fără tratarea ulterioară a apelor uzate în aval. |
| Factori de emisie | Numere care pot fi înmulțite cu date cunoscute, de exemplu cum ar fi date de la instalații/procese sau cu valoarea randamentului, în vederea estimării emisiilor. |
| Instalație existentă | Instalație care nu este o instalație nouă. |
| Ardere la faclă | Oxidare la temperatură înaltă pentru arderea la flacără deschisă a compușilor combustibili ai gazelor reziduale rezultate din activități industriale. Arderea la faclă se folosește din motive de siguranță sau în condiții de exploatare excepționale, în principal pentru arderea gazelor inflamabile. |
| Cenușă zburătoare | Particule provenite din camera de ardere sau formate în fluxul gazelor de ardere care sunt transportate în gazele de ardere. |
| Emisii fugitive | Emisii difuze din surse „punctuale”. |
| Deșeuri periculoase | Deșeurile periculoase definite la articolul 3 punctul 2 din Directiva 2008/98/CE. |
| Evacuare indirectă | Evacuare care nu este o evacuare directă. |
| Deșeuri biodegradabile lichide | Deșeuri de origine biologică cu un conținut relativ mare de apă (de exemplu, conținutul separatoarelor de grăsimi, nămoluri organice, deșeuri de catering). |
| Modernizare semnificativă a instalației | Modificare semnificativă a proiectului sau a tehnologiei unei instalații, care implică adaptări majore sau înlocuiri ale proceselor și/sau ale tehnicii (tehnicilor) de reducere a emisiilor și a echipamentelor asociate. |
| Tratare mecano-biologică (TMB) | Tratare a deșeurilor solide mixte prin combinarea tratării mecanice cu tratarea biologică, de exemplu cu tratarea aerobă sau anaerobă. |
| Instalație nouă | Instalație autorizată pentru prima dată pe amplasamentul de instalare după publicarea prezentelor concluzii privind BAT sau înlocuirea integrală a unei instalații după publicarea prezentelor concluzii privind BAT. |
| Deșeuri rezultate | Deșeurile tratate care ies din instalația de tratare a deșeurilor. |
| Deșeuri păstoase | Nămoluri care nu sunt fluide. |
| Măsurare periodică | Măsurare efectuată la anumite intervale de timp utilizând metode manuale sau automate. |
| Valorificare | Valorificare, astfel cum este definită la articolul 3 punctul 15 din Directiva 2008/98/CE. |
| Rerafinare | Tratament aplicat uleiului uzat pentru a-l transforma în ulei de bază. |
| Regenerare | Tratamente și procese concepute în principal pentru ca materialele tratate (de exemplu, cărbunele activ uzat sau solventul uzat) să redevină adecvate pentru o utilizare similară. |
| Receptor sensibil | Zonă care necesită protecție specială; de exemplu:






  — | zonele rezidențiale; |

Termen utilizat

Definiție

Termeni generali

Emisii dirijate

Emisii de poluanți în mediu prin orice tip de conductă, țeavă, coș etc. Sunt incluse și emisiile provenite de la biofiltrele deschise.

Măsurare continuă

Măsurarea cu ajutorul unui „sistem de măsurare automată” instalat permanent în cadrul amplasamentului.

Declarație privind curățarea

Document scris furnizat de producătorul/deținătorul de deșeuri care certifică faptul că ambalajele golite de deșeurile vizate (de exemplu, butoaie, containere) sunt curate și respectă criteriile de acceptare.

Emisii difuze

Emisii nedirijate (de exemplu, pulberi, compuși organici, mirosuri) care pot proveni din surse „de suprafață” (de exemplu, rezervoare) sau din surse „punctuale” (de exemplu, flanșele conductelor). Sunt incluse și emisiile de la compostarea în șire în sistem deschis.

Evacuare directă

Evacuare într-un corp de apă receptor fără tratarea ulterioară a apelor uzate în aval.

Factori de emisie

Numere care pot fi înmulțite cu date cunoscute, de exemplu cum ar fi date de la instalații/procese sau cu valoarea randamentului, în vederea estimării emisiilor.

Instalație existentă

Instalație care nu este o instalație nouă.

Ardere la faclă

Oxidare la temperatură înaltă pentru arderea la flacără deschisă a compușilor combustibili ai gazelor reziduale rezultate din activități industriale. Arderea la faclă se folosește din motive de siguranță sau în condiții de exploatare excepționale, în principal pentru arderea gazelor inflamabile.

Cenușă zburătoare

Particule provenite din camera de ardere sau formate în fluxul gazelor de ardere care sunt transportate în gazele de ardere.

Emisii fugitive

Emisii difuze din surse „punctuale”.

Deșeuri periculoase

Deșeurile periculoase definite la articolul 3 punctul 2 din Directiva 2008/98/CE.

Evacuare indirectă

Evacuare care nu este o evacuare directă.

Deșeuri biodegradabile lichide

Deșeuri de origine biologică cu un conținut relativ mare de apă (de exemplu, conținutul separatoarelor de grăsimi, nămoluri organice, deșeuri de catering).

Modernizare semnificativă a instalației

Modificare semnificativă a proiectului sau a tehnologiei unei instalații, care implică adaptări majore sau înlocuiri ale proceselor și/sau ale tehnicii (tehnicilor) de reducere a emisiilor și a echipamentelor asociate.

Tratare mecano-biologică (TMB)

Tratare a deșeurilor solide mixte prin combinarea tratării mecanice cu tratarea biologică, de exemplu cu tratarea aerobă sau anaerobă.

Instalație nouă

Instalație autorizată pentru prima dată pe amplasamentul de instalare după publicarea prezentelor concluzii privind BAT sau înlocuirea integrală a unei instalații după publicarea prezentelor concluzii privind BAT.

Deșeuri rezultate

Deșeurile tratate care ies din instalația de tratare a deșeurilor.

Deșeuri păstoase

Nămoluri care nu sunt fluide.

Măsurare periodică

Măsurare efectuată la anumite intervale de timp utilizând metode manuale sau automate.

Valorificare

Valorificare, astfel cum este definită la articolul 3 punctul 15 din Directiva 2008/98/CE.

Rerafinare

Tratament aplicat uleiului uzat pentru a-l transforma în ulei de bază.

Regenerare

Tratamente și procese concepute în principal pentru ca materialele tratate (de exemplu, cărbunele activ uzat sau solventul uzat) să redevină adecvate pentru o utilizare similară.

Receptor sensibil

Zonă care necesită protecție specială; de exemplu:

—

zonele rezidențiale;

| — | zonele în care se desfășoară activități umane (de exemplu, cele adiacente locurilor de muncă, școlilor, centrelor de zi, zonelor de agrement, spitalelor sau centrelor de îngrijire și asistență). |
| --- | --- |

—

zonele în care se desfășoară activități umane (de exemplu, cele adiacente locurilor de muncă, școlilor, centrelor de zi, zonelor de agrement, spitalelor sau centrelor de îngrijire și asistență).

Acumulare la suprafață

Depunere de deșeuri lichide sau nămoloase în bazine, iazuri, lagune etc.

Tratarea deșeurilor cu putere calorifică

Tratarea deșeurilor de lemn, a uleiurilor uzate, a deșeurilor de plastic, a solvenților uzați etc. pentru a obține un combustibil sau pentru o mai bună recuperare a puterii lor calorifice.

FCV

(Hidro)fluorocarburi volatile: COV formați din (hidro)carburi fluorurate, în special clorofluorocarburile (CFC), hidroclorofluorocarburile (HCFC) și hidrofluorocarburile (HFC).

HCV

Hidrocarburi volatile: COV formați în totalitate din hidrogen și carbon (de exemplu, etan, propan, izobutan, ciclopentan).

COV

Compus organic volatil, astfel cum este definit la articolul 3 punctul 45 din Directiva 2010/75/UE.

Deținător de deșeuri

Deținător de deșeuri, astfel cum este definit la articolul 3 punctul 6 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4).

Intrări de deșeuri

Deșeurile care intră pentru a fi tratate în instalația de tratare a deșeurilor.

Deșeuri lichide apoase

Deșeuri formate din lichide apoase, acide/alcaline sau nămoluri pompabile (de exemplu, emulsii, deșeuri acide, deșeuri marine apoase) care nu sunt deșeuri biodegradabile lichide.

Poluanți/parametri

AOX

Compușii organici halogenați adsorbabili, exprimați ca Cl, cuprind clorul, bromul și iodul legați organic și adsorbabili.

Arsen

Arsenul, exprimat ca As, cuprinde toți compușii anorganici și organici ai arsenului, dizolvați sau legați de particule.

CBO

Consum biochimic de oxigen. Cantitatea de oxigen necesară pentru oxidarea biochimică a materiei organice și/sau anorganice în cinci zile (CBO5) sau în șapte zile (CBO7).

Cadmiu

Cadmiul, exprimat ca Cd, cuprinde toți compușii anorganici și organici ai cadmiului, dizolvați sau legați de particule.

CFC

Clorofluorocarburi: COV formați din carbon, clor și fluor.

Crom

Cromul, exprimat ca Cr, cuprinde toți compușii anorganici și organici ai cromului, dizolvați sau legați de particule.

Crom hexavalent

Cromul hexavalent, exprimat ca Cr(VI), cuprinde toți compușii cromului în care cromul se află în starea de oxidare +6.

CCO

Consum chimic de oxigen. Cantitatea de oxigen necesară pentru oxidarea chimică totală a materiei organice în dioxid de carbon. CCO este un indicator al concentrației masice a compușilor organici.

Cupru

Cuprul, exprimat ca Cu, cuprinde toți compușii anorganici și organici ai cuprului, dizolvați sau legați de particule.

Cianură

Cianura liberă, exprimată ca CN-.

Pulberi

Totalitatea particulelor în suspensie (din aer).

HOI

Indice de hidrocarburi. Suma compușilor care pot fi extrași cu un solvent pe bază de hidrocarburi (inclusiv hidrocarburi cu catenă lungă sau ramificată, aliciclice, aromatice sau aromatice substituite cu radical alchil).

HCl

Toți compușii anorganici gazoși ai clorului, exprimați ca HCl.

HF

Toți compușii anorganici gazoși ai fluorului, exprimați ca HF.

H2S

Hidrogen sulfurat. Sulfura de carbonil și mercaptanii nu sunt incluse.

Plumb

Plumbul, exprimat ca Pb, cuprinde toți compușii anorganici și organici ai plumbului, dizolvați sau legați de particule.

Mercur

Mercurul, exprimat ca Hg, cuprinde mercurul elementar și toți compușii anorganici și organici ai mercurului, gazoși, dizolvați sau legați de particule.

NH3

Amoniac.

Nichel

Nichelul, exprimat ca Ni, cuprinde toți compușii anorganici și organici ai nichelului, dizolvați sau legați de particule.

Concentrație de miros

Numărul de unități europene de miros (ouE) pe metru cub în condiții standard, măsurat prin olfactometrie dinamică conform EN 13725.

PCB

Policlorbifenil.

PCB de tipul dioxinelor

Policlorbifenilii enumerați în Regulamentul (CE) nr. 199/2006 al Comisiei (5).

PCDD/F

Dibenzoparadioxine policlorurate/dibenzofurani policlorurați.

PFOA

Acid perfluorooctanoic.

PFOS

Acid perfluoroctan sulfonic.

Indice de fenol

Suma compușilor fenolici, exprimată drept concentrație a fenolului și măsurată conform EN ISO 14402.

COT

Carbonul organic total, exprimat ca C (în apă), cuprinde toți compușii organici.

N total

Azotul total, exprimat ca N, cuprinde azotul din amoniacul liber și din amoniu (NH4–N), din nitriți (NO2–N), din nitrați (NO3–N) și din compușii organici cu azot.

P total

Fosforul total, exprimat ca P, cuprinde toți compușii anorganici și organici ai fosforului, dizolvați sau legați de particule.

TSS

Materii solide în suspensie totale. Concentrația masică a tuturor materiilor solide în suspensie (din apă), măsurată prin filtrare cu ajutorul unor filtre din fibră de sticlă și prin gravimetrie.

TCOV

Carbon organic volatil total, exprimat ca C (în aer).

Zinc

Zincul, exprimat ca Zn, cuprinde toți compușii anorganici și organici ai zincului, dizolvați sau legați de particule.

În sensul prezentelor concluzii privind BAT, se aplică următoarele acronime:

| Acronim | Definiție |
| --- | --- |
| EMS | Sistem de management de mediu |
| VSU | Vehicule scoase din uz [astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 2 din Directiva 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6)] |
| HEPA | Filtru de înaltă eficiență pentru particulele din aer (filtru HEPA) |
| IBC | Container intermediar de transport în vrac |
| LDAR | Detectarea și eliminarea scăpărilor de gaze |
| LEV | Sistem local de ventilație prin aspirație |
| POP | Poluant organic persistent [astfel cum este menționat în Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (7)] |
| DEEE | Deșeuri de echipamente electrice și electronice [astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8)] |

Acronim

Definiție

EMS

Sistem de management de mediu

VSU

Vehicule scoase din uz [astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 2 din Directiva 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6)]

HEPA

Filtru de înaltă eficiență pentru particulele din aer (filtru HEPA)

IBC

Container intermediar de transport în vrac

LDAR

Detectarea și eliminarea scăpărilor de gaze

LEV

Sistem local de ventilație prin aspirație

POP

Poluant organic persistent [astfel cum este menționat în Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (7)]

DEEE

Deșeuri de echipamente electrice și electronice [astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8)]

CONSIDERAȚII GENERALE

Cele mai bune tehnici disponibile

Tehnicile indicate și descrise în prezentele concluzii privind BAT nu sunt nici prescriptive, nici exhaustive. Se pot utiliza și alte tehnici care asigură cel puțin un nivel echivalent de protecție a mediului.

Cu excepția cazului în care se precizează altfel, concluziile privind BAT sunt general aplicabile.

Nivelurile de emisii asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) pentru emisiile în aer

Cu excepția cazului în care se precizează altfel, nivelurile de emisii asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) pentru emisiile în aer indicate în prezentele concluzii privind BAT se referă la concentrații (masa substanțelor emise raportată la volumul de gaze reziduale) în următoarele condiții standard: gaz uscat la o temperatură de 273,15 K și o presiune de 101,3 kPa, fără corecție pentru conținutul de oxigen, exprimat în μg/Nm3 sau în mg/Nm3.

Pentru perioadele de calculare a valorilor medii BAT-AEL pentru emisiile în aer, se aplică următoarele definiții.

| Tipul măsurătorii | Perioada de calculare a valorilor medii | Definiție |
| --- | --- | --- |
| Continuă | Medie zilnică | Valoarea medie pe o perioadă de o zi, bazată pe mediile valabile pe oră sau pe jumătate de oră. |
| Periodică | Medie pe perioada de prelevare | Valoarea medie a trei măsurători consecutive de cel puțin 30 de minute fiecare (9). |

Tipul măsurătorii

Perioada de calculare a valorilor medii

Definiție

Continuă

Medie zilnică

Valoarea medie pe o perioadă de o zi, bazată pe mediile valabile pe oră sau pe jumătate de oră.

Periodică

Medie pe perioada de prelevare

Valoarea medie a trei măsurători consecutive de cel puțin 30 de minute fiecare (9).

Atunci când se utilizează măsurători continue, BAT-AEL pot fi exprimate ca medii zilnice.

Nivelurile de emisii asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) pentru emisiile în apă

Cu excepția cazului în care se precizează altfel, nivelurile de emisii asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) pentru emisiile în apă indicate în prezentele concluzii privind BAT se referă la concentrații (masa substanțelor emise raportată la volumul de apă), exprimate în μg/l sau în mg/l.

Cu excepția cazului în care se precizează altfel, perioadele de calculare a valorilor medii asociate cu BAT-AEL se referă la unul din următoarele două cazuri:

| — | în cazul evacuării continue, valorile medii zilnice obținute prin prelevarea unor probe compozite proporționale cu debitul într-o perioadă de 24 de ore; |
| --- | --- |

—

în cazul evacuării continue, valorile medii zilnice obținute prin prelevarea unor probe compozite proporționale cu debitul într-o perioadă de 24 de ore;

| — | în cazul evacuării intermitente, valorile medii pe durata eliberării, obținute prin prelevarea unor probe compozite proporționale cu debitul sau, dacă efluentul este amestecat în mod corespunzător și omogen, prin prelevarea unei probe instantanee înainte de evacuare. |
| --- | --- |

—

în cazul evacuării intermitente, valorile medii pe durata eliberării, obținute prin prelevarea unor probe compozite proporționale cu debitul sau, dacă efluentul este amestecat în mod corespunzător și omogen, prin prelevarea unei probe instantanee înainte de evacuare.

Se pot utiliza și probe compozite proporționale cu timpul, dacă se demonstrează că debitul este suficient de stabil.

Toate BAT-AEL pentru emisiile în apă se aplică în punctul în care emisiile ies din instalație.

Eficiența reducerii

Calculul valorii medii a eficienței reducerii la care se face referire în prezentele concluzii privind BAT (a se vedea tabelul 6.1) nu include, pentru CCO și COT, etapele de tratare inițială care au ca scop separarea conținutului organic în vrac de deșeul lichid apos, cum ar fi evaporarea-condensarea, spargerea emulsiei sau separarea fazelor.

1.   CONCLUZII GENERALE PRIVIND BAT

1.1.   Performanța generală de mediu

BAT 1. Pentru îmbunătățirea performanței generale de mediu, BAT constă în punerea în aplicare și aderarea la un sistem de management de mediu (EMS) având toate caracteristicile următoare:

| I. | angajamentul conducerii, inclusiv al conducerii superioare; |
| --- | --- |

I.

angajamentul conducerii, inclusiv al conducerii superioare;

| II. | definirea de către conducere a unei politici de mediu care include îmbunătățirea continuă a performanței de mediu a instalației; |
| --- | --- |

II.

definirea de către conducere a unei politici de mediu care include îmbunătățirea continuă a performanței de mediu a instalației;

| III. | planificarea și stabilirea procedurilor, a obiectivelor și a țintelor necesare, în corelare cu planificarea financiară și cu investițiile; |
| --- | --- |

III.

planificarea și stabilirea procedurilor, a obiectivelor și a țintelor necesare, în corelare cu planificarea financiară și cu investițiile;

| IV. | punerea în aplicare a procedurilor, acordând o atenție deosebită:






  (a) | structurii și responsabilității; |
| --- | --- | --- |

IV.

punerea în aplicare a procedurilor, acordând o atenție deosebită:

(a)

structurii și responsabilității;

| (b) | recrutării, formării, conștientizării și competenței; |
| --- | --- |

(b)

recrutării, formării, conștientizării și competenței;

| (c) | comunicării; |
| --- | --- |

(c)

comunicării;

| (d) | participării angajaților; |
| --- | --- |

(d)

participării angajaților;

| (e) | documentării; |
| --- | --- |

(e)

documentării;

| (f) | controlului eficient al proceselor; |
| --- | --- |

(f)

controlului eficient al proceselor;

| (g) | programelor de întreținere; |
| --- | --- |

(g)

programelor de întreținere;

| (h) | pregătirii și intervenției în caz de urgență; |
| --- | --- |

(h)

pregătirii și intervenției în caz de urgență;

| (i) | garantării conformității cu legislația privind protecția mediului; |
| --- | --- |

(i)

garantării conformității cu legislația privind protecția mediului;

| V. | verificarea performanței și luarea de măsuri corective, acordând o atenție deosebită:






  (a) | monitorizării și măsurării (a se vedea și Raportul de referință al JRC privind monitorizarea emisiilor în aer și în apă provenite de la instalațiile care fac obiectul Directivei privind emisiile industriale – ROM); |
| --- | --- | --- |

V.

verificarea performanței și luarea de măsuri corective, acordând o atenție deosebită:

(a)

monitorizării și măsurării (a se vedea și Raportul de referință al JRC privind monitorizarea emisiilor în aer și în apă provenite de la instalațiile care fac obiectul Directivei privind emisiile industriale – ROM);

| (b) | acțiunilor corective și preventive; |
| --- | --- |

(b)

acțiunilor corective și preventive;

| (c) | păstrării evidențelor; |
| --- | --- |

(c)

păstrării evidențelor;

| (d) | auditului intern sau extern independent (dacă este posibil), pentru a se stabili dacă EMS respectă sau nu dispozițiile prevăzute și dacă este pus în aplicare și menținut în mod corespunzător; |
| --- | --- |

(d)

auditului intern sau extern independent (dacă este posibil), pentru a se stabili dacă EMS respectă sau nu dispozițiile prevăzute și dacă este pus în aplicare și menținut în mod corespunzător;

| VI. | revizuirea de către conducerea superioară a EMS și a conformității, a adecvării și a eficacității continue a acestuia; |
| --- | --- |

VI.

revizuirea de către conducerea superioară a EMS și a conformității, a adecvării și a eficacității continue a acestuia;

| VII. | urmărirea dezvoltării unor tehnologii mai curate; |
| --- | --- |

VII.

urmărirea dezvoltării unor tehnologii mai curate;

| VIII. | luarea în considerare a efectelor asupra mediului generate de eventuala dezafectare a instalației încă din etapa de proiectare a unei noi instalații și pe tot parcursul perioadei sale de funcționare; |
| --- | --- |

VIII.

luarea în considerare a efectelor asupra mediului generate de eventuala dezafectare a instalației încă din etapa de proiectare a unei noi instalații și pe tot parcursul perioadei sale de funcționare;

| IX. | efectuarea de evaluări sectoriale comparative în mod regulat; |
| --- | --- |

IX.

efectuarea de evaluări sectoriale comparative în mod regulat;

| X. | gestionarea fluxului de deșeuri (a se vedea BAT 2); |
| --- | --- |

X.

gestionarea fluxului de deșeuri (a se vedea BAT 2);

| XI. | un inventar al fluxurilor de ape uzate și de gaze reziduale (a se vedea BAT 3); |
| --- | --- |

XI.

un inventar al fluxurilor de ape uzate și de gaze reziduale (a se vedea BAT 3);

| XII. | un plan de management al reziduurilor (a se vedea descrierea din secțiunea 6.5); |
| --- | --- |

XII.

un plan de management al reziduurilor (a se vedea descrierea din secțiunea 6.5);

| XIII. | un plan de management al accidentelor (a se vedea descrierea din secțiunea 6.5); |
| --- | --- |

XIII.

un plan de management al accidentelor (a se vedea descrierea din secțiunea 6.5);

| XIV. | un plan de gestionare a mirosurilor (a se vedea BAT 12); |
| --- | --- |

XIV.

un plan de gestionare a mirosurilor (a se vedea BAT 12);

| XV. | un planul de gestionare a zgomotelor și vibrațiilor (a se vedea BAT 17). |
| --- | --- |

XV.

un planul de gestionare a zgomotelor și vibrațiilor (a se vedea BAT 17).

Aplicabilitate

Domeniul de aplicare (de exemplu, nivelul de detaliere) și natura EMS (de exemplu, standardizat sau nestandardizat) vor fi, în general, corelate cu natura, dimensiunea și complexitatea instalației, precum și cu gama de efecte pe care le-ar putea avea aceasta asupra mediului (determinate și în funcție de tipul și cantitatea deșeurilor prelucrate).

BAT 2. Pentru îmbunătățirea performanței generale de mediu a instalației, BAT constă în utilizarea tuturor tehnicilor indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| (a) | Instituirea și punerea în aplicare a unor proceduri de caracterizare și preacceptare a deșeurilor | Aceste proceduri au scopul de a asigura adecvarea tehnică (și juridică) a operațiilor de tratare a unui anumit deșeu înainte ca acesta să ajungă la instalație. Ele cuprind proceduri de colectare de informații despre intrările de deșeuri și pot presupune prelevarea de probe și caracterizarea deșeurilor pentru a obține suficiente informații privind compoziția acestora. Procedurile de preacceptare a deșeurilor sunt bazate pe riscuri – de exemplu, iau în considerare proprietățile periculoase ale deșeului, riscurile pe care le prezintă deșeul din punctul de vedere al siguranței procesului, al securității în muncă și al impactului asupra mediului, precum și informațiile furnizate de deținătorul (deținătorii) anterior(i) al (ai) deșeului. |
| (b) | Instituirea și punerea în aplicare a unor proceduri de acceptare a deșeurilor | Procedurile de acceptare au scopul de a confirma caracteristicile deșeului care au fost identificate în etapa de preacceptare. Aceste proceduri definesc elementele care trebuie să fie verificate la sosirea deșeului la instalație, precum și criteriile de acceptare și de respingere a deșeului. Ele pot să cuprindă prelevarea de probe, inspectarea și analiza deșeului. Procedurile de acceptare a deșeurilor sunt bazate pe riscuri – de exemplu, iau în considerare proprietățile periculoase ale deșeului, riscurile pe care le prezintă deșeul din punctul de vedere al siguranței procesului, al securității în muncă și al impactului asupra mediului, precum și informațiile furnizate de deținătorul (deținătorii) anterior(i) al (ai) deșeului. |
| (c) | Instituirea și punerea în aplicare a unui sistem de urmărire și a unui inventar al deșeurilor | Sistemul de urmărire și inventarul deșeurilor au scopul de a urmări locul și cantitatea deșeurilor aflate în instalație. Acestea conțin toate informațiile generate în cursul procedurilor de preacceptare [de exemplu, data sosirii la instalație și numărul unic de referință al deșeului, informații privind deținătorul (deținătorii) anterior(i) al (ai) deșeului, rezultatele analizelor efectuate pentru preacceptarea și acceptarea deșeurilor, calea de tratare preconizată, natura și cantitatea deșeurilor din amplasament, inclusiv toate pericolele identificate], de acceptare, de depozitare, de tratare și/sau de transfer al deșeurilor în afara amplasamentului. Sistemul de urmărire a deșeurilor este bazat pe riscuri – de exemplu, ia în considerare proprietățile periculoase ale deșeului, riscurile pe care le prezintă deșeul din punctul de vedere al siguranței procesului, al securității în muncă și al impactului asupra mediului, precum și informațiile furnizate de deținătorul (deținătorii) anterior(i) al (ai) deșeului. |
| (d) | Instituirea și punerea în aplicare a unui sistem de management al calității deșeurilor rezultate | Această tehnică presupune instituirea și punerea în aplicare a unui sistem de management al calității deșeurilor rezultate care să asigure conformitatea acestora cu așteptările, utilizând de exemplu standardele EN existente. Sistemul de management permite, în plus, monitorizarea și optimizarea procesului de tratare a deșeurilor, putând să includă în acest scop o analiză a fluxului de materiale pentru componentele relevante de pe tot parcursul tratării deșeurilor. Utilizarea analizei fluxului de materiale este bazată pe riscuri – de exemplu, ia în considerare proprietățile periculoase ale deșeului, riscurile pe care le prezintă deșeul din punctul de vedere al siguranței procesului, al securității în muncă și al impactului asupra mediului, precum și informațiile furnizate de deținătorul (deținătorii) anterior(i) al (ai) deșeului. |
| (e) | Asigurarea trierii deșeurilor | Deșeurile se păstrează separat, în funcție de proprietățile lor, pentru a ușura depozitarea și tratarea și a le face mai puțin periculoase pentru mediu. Trierea deșeurilor se bazează pe separarea fizică a deșeurilor și pe proceduri care identifică momentul și locul depozitării acestora. |
| (f) | Asigurarea compatibilității deșeurilor înainte de amestecarea sau combinarea acestora | Compatibilitatea se asigură printr-un set de măsuri de verificare și de teste pentru a detecta orice reacții chimice nedorite și/sau potențial periculoase între deșeuri (de exemplu, polimerizare, degajare de gaz, reacție exotermă, descompunere, cristalizare, precipitare) în timpul amestecării, al combinării sau al desfășurării altor operații de tratare. Testele de compatibilitate sunt bazate pe riscuri – de exemplu, iau în considerare proprietățile periculoase ale deșeului, riscurile pe care le prezintă deșeul din punctul de vedere al siguranței procesului, al securității în muncă și al impactului asupra mediului, precum și informațiile furnizate de deținătorul (deținătorii) anterior(i) al (ai) deșeului. |
| (g) | Sortarea deșeurilor solide intrate | Sortarea deșeurilor solide intrate (10) are scopul de a preveni pătrunderea materialelor nedorite în procesul (procesele) de tratare ulterioare. Aceasta poate cuprinde:






  — | separarea manuală prin intermediul examinărilor vizuale; |

Tehnică

Descriere

(a)

Instituirea și punerea în aplicare a unor proceduri de caracterizare și preacceptare a deșeurilor

Aceste proceduri au scopul de a asigura adecvarea tehnică (și juridică) a operațiilor de tratare a unui anumit deșeu înainte ca acesta să ajungă la instalație. Ele cuprind proceduri de colectare de informații despre intrările de deșeuri și pot presupune prelevarea de probe și caracterizarea deșeurilor pentru a obține suficiente informații privind compoziția acestora. Procedurile de preacceptare a deșeurilor sunt bazate pe riscuri – de exemplu, iau în considerare proprietățile periculoase ale deșeului, riscurile pe care le prezintă deșeul din punctul de vedere al siguranței procesului, al securității în muncă și al impactului asupra mediului, precum și informațiile furnizate de deținătorul (deținătorii) anterior(i) al (ai) deșeului.

(b)

Instituirea și punerea în aplicare a unor proceduri de acceptare a deșeurilor

Procedurile de acceptare au scopul de a confirma caracteristicile deșeului care au fost identificate în etapa de preacceptare. Aceste proceduri definesc elementele care trebuie să fie verificate la sosirea deșeului la instalație, precum și criteriile de acceptare și de respingere a deșeului. Ele pot să cuprindă prelevarea de probe, inspectarea și analiza deșeului. Procedurile de acceptare a deșeurilor sunt bazate pe riscuri – de exemplu, iau în considerare proprietățile periculoase ale deșeului, riscurile pe care le prezintă deșeul din punctul de vedere al siguranței procesului, al securității în muncă și al impactului asupra mediului, precum și informațiile furnizate de deținătorul (deținătorii) anterior(i) al (ai) deșeului.

(c)

Instituirea și punerea în aplicare a unui sistem de urmărire și a unui inventar al deșeurilor

Sistemul de urmărire și inventarul deșeurilor au scopul de a urmări locul și cantitatea deșeurilor aflate în instalație. Acestea conțin toate informațiile generate în cursul procedurilor de preacceptare [de exemplu, data sosirii la instalație și numărul unic de referință al deșeului, informații privind deținătorul (deținătorii) anterior(i) al (ai) deșeului, rezultatele analizelor efectuate pentru preacceptarea și acceptarea deșeurilor, calea de tratare preconizată, natura și cantitatea deșeurilor din amplasament, inclusiv toate pericolele identificate], de acceptare, de depozitare, de tratare și/sau de transfer al deșeurilor în afara amplasamentului. Sistemul de urmărire a deșeurilor este bazat pe riscuri – de exemplu, ia în considerare proprietățile periculoase ale deșeului, riscurile pe care le prezintă deșeul din punctul de vedere al siguranței procesului, al securității în muncă și al impactului asupra mediului, precum și informațiile furnizate de deținătorul (deținătorii) anterior(i) al (ai) deșeului.

(d)

Instituirea și punerea în aplicare a unui sistem de management al calității deșeurilor rezultate

Această tehnică presupune instituirea și punerea în aplicare a unui sistem de management al calității deșeurilor rezultate care să asigure conformitatea acestora cu așteptările, utilizând de exemplu standardele EN existente. Sistemul de management permite, în plus, monitorizarea și optimizarea procesului de tratare a deșeurilor, putând să includă în acest scop o analiză a fluxului de materiale pentru componentele relevante de pe tot parcursul tratării deșeurilor. Utilizarea analizei fluxului de materiale este bazată pe riscuri – de exemplu, ia în considerare proprietățile periculoase ale deșeului, riscurile pe care le prezintă deșeul din punctul de vedere al siguranței procesului, al securității în muncă și al impactului asupra mediului, precum și informațiile furnizate de deținătorul (deținătorii) anterior(i) al (ai) deșeului.

(e)

Asigurarea trierii deșeurilor

Deșeurile se păstrează separat, în funcție de proprietățile lor, pentru a ușura depozitarea și tratarea și a le face mai puțin periculoase pentru mediu. Trierea deșeurilor se bazează pe separarea fizică a deșeurilor și pe proceduri care identifică momentul și locul depozitării acestora.

(f)

Asigurarea compatibilității deșeurilor înainte de amestecarea sau combinarea acestora

Compatibilitatea se asigură printr-un set de măsuri de verificare și de teste pentru a detecta orice reacții chimice nedorite și/sau potențial periculoase între deșeuri (de exemplu, polimerizare, degajare de gaz, reacție exotermă, descompunere, cristalizare, precipitare) în timpul amestecării, al combinării sau al desfășurării altor operații de tratare. Testele de compatibilitate sunt bazate pe riscuri – de exemplu, iau în considerare proprietățile periculoase ale deșeului, riscurile pe care le prezintă deșeul din punctul de vedere al siguranței procesului, al securității în muncă și al impactului asupra mediului, precum și informațiile furnizate de deținătorul (deținătorii) anterior(i) al (ai) deșeului.

(g)

Sortarea deșeurilor solide intrate

Sortarea deșeurilor solide intrate (10) are scopul de a preveni pătrunderea materialelor nedorite în procesul (procesele) de tratare ulterioare. Aceasta poate cuprinde:

—

separarea manuală prin intermediul examinărilor vizuale;

| — | separarea metalelor feroase, a metalelor neferoase sau a tuturor metalelor; |
| --- | --- |

—

separarea metalelor feroase, a metalelor neferoase sau a tuturor metalelor;

| — | separarea optică, de exemplu prin sisteme de spectroscopie în infraroșu apropiat sau cu raze X; |
| --- | --- |

—

separarea optică, de exemplu prin sisteme de spectroscopie în infraroșu apropiat sau cu raze X;

| — | separarea pe baza densității, de exemplu prin clasare pneumatică, rezervoare de plutire-scufundare, mese vibrante; |
| --- | --- |

—

separarea pe baza densității, de exemplu prin clasare pneumatică, rezervoare de plutire-scufundare, mese vibrante;

| — | separarea granulometrică prin ciuruire/cernere. |
| --- | --- |

—

separarea granulometrică prin ciuruire/cernere.

BAT 3. Pentru a facilita reducerea emisiilor în apă și aer, BAT constă în întocmirea și menținerea la zi a unui inventar al fluxurilor de ape uzate și de gaze reziduale, care face parte din sistemul de management de mediu (a se vedea BAT 1) și cuprinde toate elementele următoare:

| (i) | informații despre caracteristicile deșeurilor care urmează să fie tratate și despre procesele de tratare a deșeurilor, inclusiv:






  (a) | diagrame de flux simplificate ale proceselor, care să indice originea emisiilor; |
| --- | --- | --- |

(i)

informații despre caracteristicile deșeurilor care urmează să fie tratate și despre procesele de tratare a deșeurilor, inclusiv:

(a)

diagrame de flux simplificate ale proceselor, care să indice originea emisiilor;

| (b) | descrieri ale tehnicilor integrate în procese și ale tratării la sursă a apelor uzate/gazelor reziduale, inclusiv ale rezultatelor lor; |
| --- | --- |

(b)

descrieri ale tehnicilor integrate în procese și ale tratării la sursă a apelor uzate/gazelor reziduale, inclusiv ale rezultatelor lor;

| (ii) | informații referitoare la caracteristicile fluxurilor de ape uzate; de exemplu:






  (a) | valorile medii și variabilitatea debitului, a pH-ului, a temperaturii și a conductivității; |
| --- | --- | --- |

(ii)

informații referitoare la caracteristicile fluxurilor de ape uzate; de exemplu:

(a)

valorile medii și variabilitatea debitului, a pH-ului, a temperaturii și a conductivității;

| (b) | concentrația medie și valorile medii ale încărcăturii poluante a substanțelor relevante, precum și variabilitatea acestora (de exemplu, CCO/COT, compuși azotați, fosfor, metale, substanțe prioritare/micropoluanți); |
| --- | --- |

(b)

concentrația medie și valorile medii ale încărcăturii poluante a substanțelor relevante, precum și variabilitatea acestora (de exemplu, CCO/COT, compuși azotați, fosfor, metale, substanțe prioritare/micropoluanți);

| (c) | date privind capacitatea de bioeliminare [de exemplu, CBO, raportul CBO/CCO, metoda Zahn-Wellens, potențialul de inhibiție biologică (de exemplu, inhibarea nămolului activat)] (a se vedea BAT 52); |
| --- | --- |

(c)

date privind capacitatea de bioeliminare [de exemplu, CBO, raportul CBO/CCO, metoda Zahn-Wellens, potențialul de inhibiție biologică (de exemplu, inhibarea nămolului activat)] (a se vedea BAT 52);

| (iii) | informații referitoare la caracteristicile fluxurilor de gaze reziduale; de exemplu:






  (a) | valorile medii și variabilitatea debitului și a temperaturii; |
| --- | --- | --- |

(iii)

informații referitoare la caracteristicile fluxurilor de gaze reziduale; de exemplu:

(a)

valorile medii și variabilitatea debitului și a temperaturii;

| (b) | concentrația medie și valorile medii ale încărcăturii poluante a substanțelor relevante, precum și variabilitatea acestora (de exemplu, compuși organici, POP, cum ar fi PCB); |
| --- | --- |

(b)

concentrația medie și valorile medii ale încărcăturii poluante a substanțelor relevante, precum și variabilitatea acestora (de exemplu, compuși organici, POP, cum ar fi PCB);

| (c) | inflamabilitatea, limitele de explozie inferioare și superioare, reactivitatea; |
| --- | --- |

(c)

inflamabilitatea, limitele de explozie inferioare și superioare, reactivitatea;

| (d) | prezența altor substanțe care ar putea să afecteze sistemul de tratare a gazelor reziduale sau siguranța instalației (de exemplu, oxigen, azot, vapori de apă, pulberi). |
| --- | --- |

(d)

prezența altor substanțe care ar putea să afecteze sistemul de tratare a gazelor reziduale sau siguranța instalației (de exemplu, oxigen, azot, vapori de apă, pulberi).

Aplicabilitate

Domeniul de aplicare (de exemplu, nivelul de detaliere) și natura inventarului vor fi, în general, corelate cu natura, dimensiunea și complexitatea instalației, precum și cu gama de efecte pe care le-ar putea avea aceasta asupra mediului (determinate și în funcție de tipul și cantitatea deșeurilor prelucrate).

BAT 4. Pentru a reduce riscul de mediu asociat depozitării deșeurilor, BAT constă în utilizarea tuturor tehnicilor indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| (a) | Optimizarea amplasării locului de depozitare | Aceasta presupune tehnici precum următoarele:






  — | amplasarea locului de depozitare cât mai departe posibil din punct de vedere tehnic și economic de receptorii sensibili, de cursurile de apă etc.; |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Optimizarea amplasării locului de depozitare

Aceasta presupune tehnici precum următoarele:

—

amplasarea locului de depozitare cât mai departe posibil din punct de vedere tehnic și economic de receptorii sensibili, de cursurile de apă etc.;

| — | amplasarea locului de depozitare într-un mod care elimină sau minimizează manipularea inutilă a deșeurilor în cadrul instalației (de exemplu, manipularea de două sau mai multe ori a acelorași deșeuri sau transportarea pe distanțe inutil de lungi în cadrul amplasamentului). |
| --- | --- |

—

amplasarea locului de depozitare într-un mod care elimină sau minimizează manipularea inutilă a deșeurilor în cadrul instalației (de exemplu, manipularea de două sau mai multe ori a acelorași deșeuri sau transportarea pe distanțe inutil de lungi în cadrul amplasamentului).

General aplicabilă la instalațiile noi.

(b)

Capacitate de depozitare adecvată

Se iau măsuri pentru a evita acumularea de deșeuri; de exemplu:

| — | stabilirea clară și nedepășirea capacității maxime de depozitare a deșeurilor, ținându-se seama de caracteristicile deșeurilor (de exemplu, referitoare la riscul de incendiu) și de capacitatea de tratare; |
| --- | --- |

—

stabilirea clară și nedepășirea capacității maxime de depozitare a deșeurilor, ținându-se seama de caracteristicile deșeurilor (de exemplu, referitoare la riscul de incendiu) și de capacitatea de tratare;

| — | monitorizarea regulată a cantității de deșeuri depozitate, în raport cu capacitatea de depozitare maximă permisă; |
| --- | --- |

—

monitorizarea regulată a cantității de deșeuri depozitate, în raport cu capacitatea de depozitare maximă permisă;

| — | stabilirea clară a timpului maxim de staționare a deșeurilor. |
| --- | --- |

—

stabilirea clară a timpului maxim de staționare a deșeurilor.

General aplicabilă.

(c)

Funcționare a depozitului în condiții de siguranță

Aceasta presupune măsuri precum următoarele:

| — | documentarea și etichetarea clară a echipamentelor utilizate pentru încărcarea, descărcarea și depozitarea deșeurilor; |
| --- | --- |

—

documentarea și etichetarea clară a echipamentelor utilizate pentru încărcarea, descărcarea și depozitarea deșeurilor;

| — | protejarea deșeurilor despre care se știe că sunt sensibile la căldură, lumină, aer, apă etc. împotriva acestor condiții de mediu; |
| --- | --- |

—

protejarea deșeurilor despre care se știe că sunt sensibile la căldură, lumină, aer, apă etc. împotriva acestor condiții de mediu;

| — | caracterul adecvat și depozitarea în siguranță a containerelor și a butoaielor. |
| --- | --- |

—

caracterul adecvat și depozitarea în siguranță a containerelor și a butoaielor.

(d)

Zonă separată pentru depozitarea și manipularea deșeurilor periculoase ambalate

Dacă este relevant, pentru depozitarea și manipularea deșeurilor periculoase ambalate se utilizează o zonă specială.

BAT 5. Pentru a reduce riscul de mediu asociat manipulării și transferului deșeurilor, BAT constă în elaborarea și punerea în aplicare a unor proceduri de manipulare și de transfer.

Descriere

Procedurile de manipulare și de transfer au scopul de a asigura manipularea și transferarea în siguranță a deșeurilor la locul corespunzător de depozitare sau de tratare. Procedurile cuprind următoarele elemente:

| — | manipularea și transferul deșeurilor sunt realizate de personal competent; |
| --- | --- |

—

manipularea și transferul deșeurilor sunt realizate de personal competent;

| — | manipularea și transferul deșeurilor sunt documentate în mod corespunzător, validate înainte de executare și verificate după executare; |
| --- | --- |

—

manipularea și transferul deșeurilor sunt documentate în mod corespunzător, validate înainte de executare și verificate după executare;

| — | se iau măsuri pentru a preveni, detecta și diminua scurgerile; |
| --- | --- |

—

se iau măsuri pentru a preveni, detecta și diminua scurgerile;

| — | se iau măsuri de precauție la realizarea și conceperea operațiilor de amestecare sau combinare a deșeurilor (de exemplu, aspirarea deșeurilor sub formă de praf/pulberi). |
| --- | --- |

—

se iau măsuri de precauție la realizarea și conceperea operațiilor de amestecare sau combinare a deșeurilor (de exemplu, aspirarea deșeurilor sub formă de praf/pulberi).

Procedurile de manipulare și de transfer sunt bazate pe riscuri – iau în considerare probabilitatea de producere a accidentelor și incidentelor și impactul acestora asupra mediului.

1.2.   Monitorizare

BAT 6. Pentru emisiile relevante în apă identificate în inventarul fluxurilor de ape uzate (a se vedea BAT 3), BAT constă în monitorizarea principalilor parametri de proces (de exemplu, debitul de ape uzate, pH-ul, temperatura, conductivitatea, CBO) în punctele-cheie (de exemplu, la intrarea/ieșirea în/din instalația de pretratare, la intrarea în instalația de tratare finală, în punctul în care emisiile ies din instalație).

BAT 7. BAT constă în monitorizarea emisiilor în apă, cel puțin cu frecvența indicată mai jos și în conformitate cu standardele EN. Dacă nu sunt disponibile standarde EN, BAT constă în utilizarea standardelor ISO, a standardelor naționale sau a altor standarde internaționale care asigură furnizarea de date de o calitate științifică echivalentă.

| Substanță/parametru | Standard(e) | Proces de tratare a deșeurilor | Frecvență minimă de monitorizare (11)
   (12) | Monitorizare asociată cu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Compuși organici halogenați adsorbabili (AOX) (13)
   (14) | EN ISO 9562 | Tratarea deșeurilor lichide apoase | O dată pe zi | BAT 20 |
| Benzen, toluen, etilbenzen, xilen (BTEX) (13)
   (14) | EN ISO 15680 | Tratarea deșeurilor lichide apoase | O dată pe lună |
| Consum chimic de oxigen (CCO) (15)
   (16) | Nu sunt disponibile standarde EN | Tratarea tuturor deșeurilor, cu excepția celor lichide apoase | O dată pe lună |
| Tratarea deșeurilor lichide apoase | O dată pe zi |
| Cianură liberă (CN) (13)
   (14) | Diverse standarde EN disponibile (și anume EN ISO 14403 părțile 1 și 2) | Tratarea deșeurilor lichide apoase | O dată pe zi |
| Indice de hidrocarburi (HOI) (14) | EN ISO 9377-2 | Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare | O dată pe lună |
| Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV |
| Rerafinarea uleiurilor uzate |
| Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică |
| Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate |
| Tratarea deșeurilor lichide apoase | O dată pe zi |
| Arsen (As), cadmiu (Cd), crom (Cr), cupru (Cu), nichel (Ni), plumb (Pb), zinc (Zn) (13)
   (14) | Diverse standarde EN disponibile (de exemplu, EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) | Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare | O dată pe lună |
| Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV |
| Tratarea mecano-biologică a deșeurilor |
| Rerafinarea uleiurilor uzate |
| Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică |
| Tratarea fizico-chimică a deșeurilor solide și/sau păstoase |
| Regenerarea solvenților uzați |
| Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate |
| Tratarea deșeurilor lichide apoase | O dată pe zi |
| Mangan (Mn) (13)
   (14) | Tratarea deșeurilor lichide apoase | O dată pe zi |
| Crom hexavalent [Cr(VI)] (13)
   (14) | Diverse standarde EN disponibile (și anume EN ISO 10304-3, EN ISO 23913) | Tratarea deșeurilor lichide apoase | O dată pe zi |
| Mercur (Hg) (13)
   (14) | Diverse standarde EN disponibile (și anume EN ISO 17852, EN ISO 12846) | Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare | O dată pe lună |
| Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV |
| Tratarea mecano-biologică a deșeurilor |
| Rerafinarea uleiurilor uzate |
| Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică |
| Tratarea fizico-chimică a deșeurilor solide și/sau păstoase |
| Regenerarea solvenților uzați |
| Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate |
| Tratarea deșeurilor lichide apoase | O dată pe zi |
| PFOA (13) | Nu sunt disponibile standarde EN | Tratarea tuturor deșeurilor | O dată la șase luni |
| PFOS (13) |
| Indice de fenol (16) | EN ISO 14402 | Rerafinarea uleiurilor uzate | O dată pe lună |
| Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică |
| Tratarea deșeurilor lichide apoase | O dată pe zi |
| Azot total (N total) (16) | EN 12260, EN ISO 11905-1 | Tratarea biologică a deșeurilor | O dată pe lună |
| Rerafinarea uleiurilor uzate |
| Tratarea deșeurilor lichide apoase | O dată pe zi |
| Carbon organic total (COT) (15)
   (16) | EN 1484 | Tratarea tuturor deșeurilor, cu excepția celor lichide apoase | O dată pe lună |
| Tratarea deșeurilor lichide apoase | O dată pe zi |
| Fosfor total (P total) (16) | Diverse standarde EN disponibile (și anume EN ISO 15681 părțile 1 și 2, EN ISO 6878, EN ISO 11885) | Tratarea biologică a deșeurilor | O dată pe lună |
| Tratarea deșeurilor lichide apoase | O dată pe zi |
| Materii solide în suspensie totale (TSS) (16) | EN 872 | Tratarea tuturor deșeurilor, cu excepția celor lichide apoase | O dată pe lună |
| Tratarea deșeurilor lichide apoase | O dată pe zi |

Substanță/parametru

Standard(e)

Proces de tratare a deșeurilor

Frecvență minimă de monitorizare (11)
   (12)

Monitorizare asociată cu

Compuși organici halogenați adsorbabili (AOX) (13)
   (14)

EN ISO 9562

Tratarea deșeurilor lichide apoase

O dată pe zi

BAT 20

Benzen, toluen, etilbenzen, xilen (BTEX) (13)
   (14)

EN ISO 15680

Tratarea deșeurilor lichide apoase

O dată pe lună

Consum chimic de oxigen (CCO) (15)
   (16)

Nu sunt disponibile standarde EN

Tratarea tuturor deșeurilor, cu excepția celor lichide apoase

O dată pe lună

Tratarea deșeurilor lichide apoase

O dată pe zi

Cianură liberă (CN) (13)
   (14)

Diverse standarde EN disponibile (și anume EN ISO 14403 părțile 1 și 2)

Tratarea deșeurilor lichide apoase

O dată pe zi

Indice de hidrocarburi (HOI) (14)

EN ISO 9377-2

Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare

O dată pe lună

Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV

Rerafinarea uleiurilor uzate

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică

Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate

Tratarea deșeurilor lichide apoase

O dată pe zi

Arsen (As), cadmiu (Cd), crom (Cr), cupru (Cu), nichel (Ni), plumb (Pb), zinc (Zn) (13)
   (14)

Diverse standarde EN disponibile (de exemplu, EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586)

Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare

O dată pe lună

Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV

Tratarea mecano-biologică a deșeurilor

Rerafinarea uleiurilor uzate

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor solide și/sau păstoase

Regenerarea solvenților uzați

Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate

Tratarea deșeurilor lichide apoase

O dată pe zi

Mangan (Mn) (13)
   (14)

Tratarea deșeurilor lichide apoase

O dată pe zi

Crom hexavalent [Cr(VI)] (13)
   (14)

Diverse standarde EN disponibile (și anume EN ISO 10304-3, EN ISO 23913)

Tratarea deșeurilor lichide apoase

O dată pe zi

Mercur (Hg) (13)
   (14)

Diverse standarde EN disponibile (și anume EN ISO 17852, EN ISO 12846)

Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare

O dată pe lună

Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV

Tratarea mecano-biologică a deșeurilor

Rerafinarea uleiurilor uzate

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor solide și/sau păstoase

Regenerarea solvenților uzați

Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate

Tratarea deșeurilor lichide apoase

O dată pe zi

PFOA (13)

Nu sunt disponibile standarde EN

Tratarea tuturor deșeurilor

O dată la șase luni

PFOS (13)

Indice de fenol (16)

EN ISO 14402

Rerafinarea uleiurilor uzate

O dată pe lună

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică

Tratarea deșeurilor lichide apoase

O dată pe zi

Azot total (N total) (16)

EN 12260, EN ISO 11905-1

Tratarea biologică a deșeurilor

O dată pe lună

Rerafinarea uleiurilor uzate

Tratarea deșeurilor lichide apoase

O dată pe zi

Carbon organic total (COT) (15)
   (16)

EN 1484

Tratarea tuturor deșeurilor, cu excepția celor lichide apoase

O dată pe lună

Tratarea deșeurilor lichide apoase

O dată pe zi

Fosfor total (P total) (16)

Diverse standarde EN disponibile (și anume EN ISO 15681 părțile 1 și 2, EN ISO 6878, EN ISO 11885)

Tratarea biologică a deșeurilor

O dată pe lună

Tratarea deșeurilor lichide apoase

O dată pe zi

Materii solide în suspensie totale (TSS) (16)

EN 872

Tratarea tuturor deșeurilor, cu excepția celor lichide apoase

O dată pe lună

Tratarea deșeurilor lichide apoase

O dată pe zi

BAT 8. BAT constă în monitorizarea emisiilor dirijate în aer, cel puțin cu frecvența indicată mai jos și în conformitate cu standardele EN. Dacă nu sunt disponibile standarde EN, BAT constă în utilizarea standardelor ISO, a standardelor naționale sau a altor standarde internaționale care asigură furnizarea de date de o calitate științifică echivalentă.

| Substanță/parametru | Standard(e) | Proces de tratare a deșeurilor | Frecvență minimă de monitorizare (17) | Monitorizare asociată cu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Agenți bromurați de ignifugare (18) | Nu sunt disponibile standarde EN | Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare | O dată pe an | BAT 25 |
| CFC | Nu sunt disponibile standarde EN | Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV | O dată la șase luni | BAT 29 |
| PCB de tipul dioxinelor | EN 1948 părțile 1, 2 și 4 (19) | Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare (18) | O dată pe an | BAT 25 |
| Decontaminarea echipamentelor care conțin PCB | O dată la trei luni | BAT 51 |
| Pulberi | EN 13284-1 | Tratarea mecanică a deșeurilor | O dată la șase luni | BAT 25 |
| Tratarea mecano-biologică a deșeurilor | BAT 34 |
| Tratarea fizico-chimică a deșeurilor solide și/sau păstoase | BAT 41 |
| Tratarea termică a cărbunelui activ uzat, a catalizatorilor uzați și a solurilor contaminate excavate | BAT 49 |
| Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate | BAT 50 |
| HCl | EN 1911 | Tratarea termică a cărbunelui activ uzat, a catalizatorilor uzați și a solurilor contaminate excavate (18) | O dată la șase luni | BAT 49 |
| Tratarea deșeurilor lichide apoase (18) | BAT 53 |
| HF | Nu sunt disponibile standarde EN | Tratarea termică a cărbunelui activ uzat, a catalizatorilor uzați și a solurilor contaminate excavate (18) | O dată la șase luni | BAT 49 |
| Hg | EN 13211 | Tratarea DEEE care conțin mercur | O dată la trei luni | BAT 32 |
| H2S | Nu sunt disponibile standarde EN | Tratarea biologică a deșeurilor (20) | O dată la șase luni | BAT 34 |
| Metale și metaloizi cu excepția mercurului
  (de exemplu, As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V) (18) | EN 14385 | Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare | O dată pe an | BAT 25 |
| NH3 | Nu sunt disponibile standarde EN | Tratarea biologică a deșeurilor (20) | O dată la șase luni | BAT 34 |
| Tratarea fizico-chimică a deșeurilor solide și/sau păstoase (18) | O dată la șase luni | BAT 41 |
| Tratarea deșeurilor lichide apoase (18) | BAT 53 |
| Concentrație de miros | EN 13725 | Tratarea biologică a deșeurilor (21) | O dată la șase luni | BAT 34 |
| PCDD/F (18) | EN 1948 părțile 1, 2 și 3 (19) | Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare | O dată pe an | BAT 25 |
| TCOV | EN 12619 | Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare | O dată la șase luni | BAT 25 |
| Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV | O dată la șase luni | BAT 29 |
| Tratarea mecanică a deșeurilor cu putere calorifică (18) | O dată la șase luni | BAT 31 |
| Tratarea mecano-biologică a deșeurilor | O dată la șase luni | BAT 34 |
| Tratarea fizico-chimică a deșeurilor solide și/sau păstoase (18) | O dată la șase luni | BAT 41 |
| Rerafinarea uleiurilor uzate | BAT 44 |
| Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică | BAT 45 |
| Regenerarea solvenților uzați | BAT 47 |
| Tratarea termică a cărbunelui activ uzat, a catalizatorilor uzați și a solurilor contaminate excavate | BAT 49 |
| Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate | BAT 50 |
| Tratarea deșeurilor lichide apoase (18) | BAT 53 |
| Decontaminarea echipamentelor care conțin PCB (22) | O dată la trei luni | BAT 51 |

Substanță/parametru

Standard(e)

Proces de tratare a deșeurilor

Frecvență minimă de monitorizare (17)

Monitorizare asociată cu

Agenți bromurați de ignifugare (18)

Nu sunt disponibile standarde EN

Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare

O dată pe an

BAT 25

CFC

Nu sunt disponibile standarde EN

Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV

O dată la șase luni

BAT 29

PCB de tipul dioxinelor

EN 1948 părțile 1, 2 și 4 (19)

Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare (18)

O dată pe an

BAT 25

Decontaminarea echipamentelor care conțin PCB

O dată la trei luni

BAT 51

Pulberi

EN 13284-1

Tratarea mecanică a deșeurilor

O dată la șase luni

BAT 25

Tratarea mecano-biologică a deșeurilor

BAT 34

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor solide și/sau păstoase

BAT 41

Tratarea termică a cărbunelui activ uzat, a catalizatorilor uzați și a solurilor contaminate excavate

BAT 49

Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate

BAT 50

HCl

EN 1911

Tratarea termică a cărbunelui activ uzat, a catalizatorilor uzați și a solurilor contaminate excavate (18)

O dată la șase luni

BAT 49

Tratarea deșeurilor lichide apoase (18)

BAT 53

HF

Nu sunt disponibile standarde EN

Tratarea termică a cărbunelui activ uzat, a catalizatorilor uzați și a solurilor contaminate excavate (18)

O dată la șase luni

BAT 49

Hg

EN 13211

Tratarea DEEE care conțin mercur

O dată la trei luni

BAT 32

H2S

Nu sunt disponibile standarde EN

Tratarea biologică a deșeurilor (20)

O dată la șase luni

BAT 34

Metale și metaloizi cu excepția mercurului

(de exemplu, As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V) (18)

EN 14385

Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare

O dată pe an

BAT 25

NH3

Nu sunt disponibile standarde EN

Tratarea biologică a deșeurilor (20)

O dată la șase luni

BAT 34

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor solide și/sau păstoase (18)

O dată la șase luni

BAT 41

Tratarea deșeurilor lichide apoase (18)

BAT 53

Concentrație de miros

EN 13725

Tratarea biologică a deșeurilor (21)

O dată la șase luni

BAT 34

PCDD/F (18)

EN 1948 părțile 1, 2 și 3 (19)

Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare

O dată pe an

BAT 25

TCOV

EN 12619

Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare

O dată la șase luni

BAT 25

Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV

O dată la șase luni

BAT 29

Tratarea mecanică a deșeurilor cu putere calorifică (18)

O dată la șase luni

BAT 31

Tratarea mecano-biologică a deșeurilor

O dată la șase luni

BAT 34

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor solide și/sau păstoase (18)

O dată la șase luni

BAT 41

Rerafinarea uleiurilor uzate

BAT 44

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică

BAT 45

Regenerarea solvenților uzați

BAT 47

Tratarea termică a cărbunelui activ uzat, a catalizatorilor uzați și a solurilor contaminate excavate

BAT 49

Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate

BAT 50

Tratarea deșeurilor lichide apoase (18)

BAT 53

Decontaminarea echipamentelor care conțin PCB (22)

O dată la trei luni

BAT 51

BAT 9. BAT constă în monitorizarea, cel puțin o dată pe an, a emisiilor difuze în aer de compuși organici proveniți de la regenerarea solvenților uzați, de la decontaminarea cu solvenți a echipamentelor care conțin POP și de la tratarea fizico-chimică a solvenților pentru recuperarea puterii lor calorifice, utilizând una dintre tehnicile indicate mai jos sau o combinație a acestora.

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| (a) | Măsurare | Metode de detectare a scăpărilor de gaze cu ajutorul unui senzor, detectarea scăpărilor de gaze prin termoviziune, măsurarea prin tehnica spectroscopiei în infraroșu utilizând transformata Fourier (FTIR) cu o sursă solară de radiații sau absorbție diferențială. A se vedea descrierile din secțiunea 6.2. |
| (b) | Factori de emisie | Calculul emisiilor pe baza factorilor de emisie, validat periodic (de exemplu, odată la doi ani) prin măsurători. |
| (c) | Bilanț masic | Calculul emisiilor difuze utilizând bilanțul masic, ținând cont de solventul introdus, de emisiile dirijate în aer, de emisiile în apă, de solventul din deșeurile rezultate din proces și de reziduurile procesului (de exemplu, ale distilării). |

Tehnică

Descriere

(a)

Măsurare

Metode de detectare a scăpărilor de gaze cu ajutorul unui senzor, detectarea scăpărilor de gaze prin termoviziune, măsurarea prin tehnica spectroscopiei în infraroșu utilizând transformata Fourier (FTIR) cu o sursă solară de radiații sau absorbție diferențială. A se vedea descrierile din secțiunea 6.2.

(b)

Factori de emisie

Calculul emisiilor pe baza factorilor de emisie, validat periodic (de exemplu, odată la doi ani) prin măsurători.

(c)

Bilanț masic

Calculul emisiilor difuze utilizând bilanțul masic, ținând cont de solventul introdus, de emisiile dirijate în aer, de emisiile în apă, de solventul din deșeurile rezultate din proces și de reziduurile procesului (de exemplu, ale distilării).

BAT 10. BAT constă în monitorizarea periodică a emisiilor de mirosuri.

Descriere

Emisiile de mirosuri pot fi monitorizate utilizând:

| — | standarde EN (de exemplu, olfactometria dinamică conform EN 13725, pentru a determina concentrația de miros, sau EN 16841 partea 1 sau 2 pentru a determina expunerea la miros); |
| --- | --- |

—

standarde EN (de exemplu, olfactometria dinamică conform EN 13725, pentru a determina concentrația de miros, sau EN 16841 partea 1 sau 2 pentru a determina expunerea la miros);

| — | standarde ISO, naționale sau alte standarde internaționale care asigură furnizarea unor date de o calitate științifică echivalentă, atunci când se aplică metode alternative pentru care nu sunt disponibile standarde EN (de exemplu, estimarea impactului mirosului). |
| --- | --- |

—

standarde ISO, naționale sau alte standarde internaționale care asigură furnizarea unor date de o calitate științifică echivalentă, atunci când se aplică metode alternative pentru care nu sunt disponibile standarde EN (de exemplu, estimarea impactului mirosului).

Frecvența de monitorizare se stabilește în planul de gestionare a mirosurilor (a se vedea BAT 12).

Aplicabilitate

Aplicabilitatea este limitată la cazurile în care se preconizează și/sau au fost dovedite neplăceri cauzate de mirosuri la nivelul receptorilor sensibili.

BAT 11. BAT constă în monitorizarea consumului anual de apă, energie și materii prime, precum și a generării anuale de reziduuri și de ape uzate, cu o frecvență de cel puțin o dată pe an.

Descriere

Monitorizarea include măsurări directe, calcule sau înregistrări, de exemplu utilizarea unor contoare corespunzătoare sau a facturilor. Monitorizarea se detaliază la cel mai adecvat nivel (de exemplu, la nivel de proces sau de instalație/echipament) și ține cont de orice modificări semnificative ale instalației.

1.3.   Emisii în aer

BAT 12. În vederea prevenirii sau, atunci când acest lucru nu este posibil, a reducerii emisiilor de mirosuri, BAT constă în elaborarea, punerea în aplicare și revizuirea cu regularitate a unui plan de gestionare a mirosurilor, în cadrul sistemului de management de mediu (a se vedea BAT 1), care să includă toate elementele de mai jos:

| — | un protocol care să conțină măsuri și grafice de aplicare; |
| --- | --- |

—

un protocol care să conțină măsuri și grafice de aplicare;

| — | un protocol pentru monitorizarea mirosurilor conform celor prevăzute în BAT 10; |
| --- | --- |

—

un protocol pentru monitorizarea mirosurilor conform celor prevăzute în BAT 10;

| — | un protocol de răspuns în cazul incidentelor de miros identificate, de exemplu în cazul reclamațiilor; |
| --- | --- |

—

un protocol de răspuns în cazul incidentelor de miros identificate, de exemplu în cazul reclamațiilor;

| — | un program de prevenire și reducere a mirosurilor conceput să identifice sursa (sursele) acestora, să caracterizeze contribuțiile surselor și să aplice măsuri de prevenire și/sau de reducere. |
| --- | --- |

—

un program de prevenire și reducere a mirosurilor conceput să identifice sursa (sursele) acestora, să caracterizeze contribuțiile surselor și să aplice măsuri de prevenire și/sau de reducere.

Aplicabilitate

Aplicabilitatea este limitată la cazurile în care se preconizează și/sau au fost dovedite neplăceri cauzate de mirosuri la nivelul receptorilor sensibili.

BAT 13. În vederea prevenirii sau, dacă acest lucru nu este posibil, a reducerii emisiilor de mirosuri, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| (a) | Reducerea la minimum a timpului de staționare | Reducerea la minimum a timpului de staționare a deșeurilor (potențial) mirositoare aflate în depozit sau în sistemele de manipulare (de exemplu, în conducte, rezervoare, containere), în special în condiții anaerobe. Dacă este relevant, se adoptă dispoziții adecvate pentru acceptarea volumelor maxime sezoniere de deșeuri. | Aplicabilă numai pentru sistemele deschise. |
| (b) | Utilizarea tratării chimice | Utilizarea de produse chimice pentru a distruge compușii mirositori sau pentru a limita formarea acestora (de exemplu, oxidarea sau precipitarea hidrogenului sulfurat). | Nu se aplică dacă poate diminua calitatea dorită a deșeurilor rezultate. |
| (c) | Optimizarea tratării aerobe | În cazul tratării aerobe a deșeurilor lichide apoase, aceasta poate include:






  — | utilizarea de oxigen pur; |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Reducerea la minimum a timpului de staționare

Reducerea la minimum a timpului de staționare a deșeurilor (potențial) mirositoare aflate în depozit sau în sistemele de manipulare (de exemplu, în conducte, rezervoare, containere), în special în condiții anaerobe. Dacă este relevant, se adoptă dispoziții adecvate pentru acceptarea volumelor maxime sezoniere de deșeuri.

Aplicabilă numai pentru sistemele deschise.

(b)

Utilizarea tratării chimice

Utilizarea de produse chimice pentru a distruge compușii mirositori sau pentru a limita formarea acestora (de exemplu, oxidarea sau precipitarea hidrogenului sulfurat).

Nu se aplică dacă poate diminua calitatea dorită a deșeurilor rezultate.

(c)

Optimizarea tratării aerobe

În cazul tratării aerobe a deșeurilor lichide apoase, aceasta poate include:

—

utilizarea de oxigen pur;

| — | eliminarea spumei din rezervoare; |
| --- | --- |

—

eliminarea spumei din rezervoare;

| — | întreținerea frecventă a sistemului de aerare. |
| --- | --- |

—

întreținerea frecventă a sistemului de aerare.

În cazul tratării aerobe a altor deșeuri decât deșeurile lichide apoase, a se vedea BAT 36.

General aplicabilă.

BAT 14. În vederea prevenirii sau, dacă aceasta nu este posibilă, a reducerii emisiilor difuze în aer, în special a pulberilor, a compușilor organici și a mirosurilor, BAT constă în utilizarea unei combinații adecvate a tehnicilor indicate mai jos.

În funcție de riscul pe care îl prezintă deșeurile din punctul de vedere al emisiilor difuze în aer, este relevantă în special BAT 14d.

| Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| (a) | Minimizarea numărului de surse potențiale de emisii difuze | Aceasta presupune tehnici precum următoarele:






  — | proiectarea corespunzătoare a pozării conductelor (de exemplu, minimizarea lungimii de transport prin conducte, reducerea numărului de flanșe și valve, utilizarea de racorduri și conducte sudate); |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Minimizarea numărului de surse potențiale de emisii difuze

Aceasta presupune tehnici precum următoarele:

—

proiectarea corespunzătoare a pozării conductelor (de exemplu, minimizarea lungimii de transport prin conducte, reducerea numărului de flanșe și valve, utilizarea de racorduri și conducte sudate);

| — | favorizarea utilizării transferului gravitațional în detrimentul utilizării pompelor; |
| --- | --- |

—

favorizarea utilizării transferului gravitațional în detrimentul utilizării pompelor;

| — | limitarea înălțimii de cădere a materialelor; |
| --- | --- |

—

limitarea înălțimii de cădere a materialelor;

| — | limitarea vitezei de circulație; |
| --- | --- |

—

limitarea vitezei de circulație;

| — | utilizarea barierelor de vânt. |
| --- | --- |

—

utilizarea barierelor de vânt.

General aplicabilă.

(b)

Selectarea și utilizarea unor echipamente cu integritate ridicată

Aceasta presupune tehnici precum următoarele:

| — | valve cu garnituri de etanșare duble sau echipamente cu eficacitate echivalentă; |
| --- | --- |

—

valve cu garnituri de etanșare duble sau echipamente cu eficacitate echivalentă;

| — | garnituri cu integritate ridicată (de exemplu, garnituri inelare spiralate) pentru aplicații critice; |
| --- | --- |

—

garnituri cu integritate ridicată (de exemplu, garnituri inelare spiralate) pentru aplicații critice;

| — | pompe/compresoare/agitatoare echipate cu etanșări mecanice în locul garniturilor de etanșare; |
| --- | --- |

—

pompe/compresoare/agitatoare echipate cu etanșări mecanice în locul garniturilor de etanșare;

| — | pompe/compresoare/agitatoare acționate magnetic; |
| --- | --- |

—

pompe/compresoare/agitatoare acționate magnetic;

| — | echipamente adecvate (racorduri pentru furtunuri, clești pentru perforare, capete de găurit), de exemplu la degazarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV. |
| --- | --- |

—

echipamente adecvate (racorduri pentru furtunuri, clești pentru perforare, capete de găurit), de exemplu la degazarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV.

Aplicabilitatea poate fi limitată în cazul instalațiilor existente, din cauza cerințelor legate de operabilitate.

(c)

Prevenirea coroziunii

Aceasta presupune tehnici precum următoarele:

| — | selectarea adecvată a materialelor de construcție; |
| --- | --- |

—

selectarea adecvată a materialelor de construcție;

| — | acoperirea interioară și exterioară a echipamentelor și vopsirea conductelor cu inhibitori de coroziune. |
| --- | --- |

—

acoperirea interioară și exterioară a echipamentelor și vopsirea conductelor cu inhibitori de coroziune.

General aplicabilă.

(d)

Izolarea, colectarea și tratarea emisiilor difuze

Aceasta presupune tehnici precum următoarele:

| — | depozitarea, tratarea și manipularea deșeurilor și a materialelor care pot genera emisii difuze în clădiri și/sau echipamente închise (de exemplu, benzi transportoare); |
| --- | --- |

—

depozitarea, tratarea și manipularea deșeurilor și a materialelor care pot genera emisii difuze în clădiri și/sau echipamente închise (de exemplu, benzi transportoare);

| — | menținerea unei presiuni adecvate în echipamentele și clădirile închise; |
| --- | --- |

—

menținerea unei presiuni adecvate în echipamentele și clădirile închise;

| — | colectarea și dirijarea emisiilor către un sistem corespunzător de reducere a emisiilor (a se vedea secțiunea 6.1) prin intermediul unui sistem de extracție a aerului și/sau al unor sisteme de aspirare a aerului aflate în apropierea surselor de emisii. |
| --- | --- |

—

colectarea și dirijarea emisiilor către un sistem corespunzător de reducere a emisiilor (a se vedea secțiunea 6.1) prin intermediul unui sistem de extracție a aerului și/sau al unor sisteme de aspirare a aerului aflate în apropierea surselor de emisii.

Utilizarea echipamentelor sau a clădirilor închise poate fi limitată din motive de siguranță, cum ar fi riscul de explozie sau de scădere a conținutului de oxigen.

Utilizarea echipamentelor sau a clădirilor închise poate fi condiționată și de volumul de deșeuri.

(e)

Umezirea

Umezirea surselor potențiale de emisii difuze de pulberi (de exemplu, locul de depozitare a deșeurilor, zonele de circulație și procesele de manipulare deschise) cu apă sau cu ceață.

General aplicabilă.

(f)

Întreținere

Aceasta presupune tehnici precum următoarele:

| — | asigurarea accesului la echipamentele potențial neetanșe; |
| --- | --- |

—

asigurarea accesului la echipamentele potențial neetanșe;

| — | verificarea regulată a echipamentelor de protecție, cum ar fi perdele lamelare, uși rapide. |
| --- | --- |

—

verificarea regulată a echipamentelor de protecție, cum ar fi perdele lamelare, uși rapide.

General aplicabilă.

(g)

Curățarea zonelor de tratare și de depozitare a deșeurilor

Aceasta presupune tehnici precum curățarea regulată a întregii zone de tratare (hale, zone de circulație, zone de depozitare etc.), a benzilor transportoare, a echipamentelor și a containerelor.

General aplicabilă.

(h)

Program de detectare și eliminare a scăpărilor de gaze (LDAR)

A se vedea secțiunea 6.2. Atunci când se preconizează emisii de compuși organici, se instituie și se pune în aplicare un program LDAR, utilizându-se o abordare bazată pe riscuri care ia în considerare în special proiectarea instalației, cantitatea și natura compușilor organici vizați.

General aplicabilă.

BAT 15. BAT constă în folosirea arderii la faclă numai din motive de siguranță sau pentru condiții de exploatare excepționale (de exemplu, porniri, opriri), utilizând ambele tehnici indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| (a) | Proiectarea corectă a instalației | Aceasta presupune asigurarea unui sistem de recuperare a gazului cu o capacitate suficientă și utilizarea de supape de siguranță cu integritate ridicată. | General aplicabilă la instalațiile noi.
  Instalațiile existente pot fi modernizate prin montarea unui sistem de recuperare a gazului. |
| (b) | Gestionarea instalației | Aceasta cuprinde echilibrarea sistemului de gaze și utilizarea unui control avansat al proceselor. | General aplicabilă. |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Proiectarea corectă a instalației

Aceasta presupune asigurarea unui sistem de recuperare a gazului cu o capacitate suficientă și utilizarea de supape de siguranță cu integritate ridicată.

General aplicabilă la instalațiile noi.

Instalațiile existente pot fi modernizate prin montarea unui sistem de recuperare a gazului.

(b)

Gestionarea instalației

Aceasta cuprinde echilibrarea sistemului de gaze și utilizarea unui control avansat al proceselor.

General aplicabilă.

BAT 16. În vederea reducerii emisiilor în aer de la facle în situațiile în care arderea la faclă este inevitabilă, BAT constă în utilizarea ambelor tehnici indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| (a) | Proiectarea corectă a dispozitivelor de ardere la faclă | Optimizarea înălțimii și a presiunii, a asistenței prin abur, aer sau gaz, a tipului gurilor de ardere etc. pentru o funcționare fiabilă și fără fum și pentru a asigura o ardere eficientă a gazelor în exces. | General aplicabilă la faclele noi. În instalațiile existente, aplicabilitatea poate fi limitată, de exemplu din cauza timpului disponibil pentru operațiile de întreținere. |
| (b) | Monitorizarea și înregistrarea datelor în cadrul gestionării faclelor | Aceasta include monitorizarea continuă a cantității de gaz direcționat către faclă în vederea arderii. Poate include și estimări ale altor parametri [de exemplu, compoziția fluxului de gaze, puterea calorică, raportul de asistență, viteza, debitul gazului de purjare, emisiile de poluanți (de exemplu, NOX, CO, hidrocarburi), zgomotul]. Înregistrarea evenimentelor de ardere la faclă cuprinde de obicei durata și numărul evenimentelor și permite cuantificarea emisiilor, precum și o eventuală prevenire a evenimentelor de ardere la faclă ulterioare. | General aplicabilă. |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Proiectarea corectă a dispozitivelor de ardere la faclă

Optimizarea înălțimii și a presiunii, a asistenței prin abur, aer sau gaz, a tipului gurilor de ardere etc. pentru o funcționare fiabilă și fără fum și pentru a asigura o ardere eficientă a gazelor în exces.

General aplicabilă la faclele noi. În instalațiile existente, aplicabilitatea poate fi limitată, de exemplu din cauza timpului disponibil pentru operațiile de întreținere.

(b)

Monitorizarea și înregistrarea datelor în cadrul gestionării faclelor

Aceasta include monitorizarea continuă a cantității de gaz direcționat către faclă în vederea arderii. Poate include și estimări ale altor parametri [de exemplu, compoziția fluxului de gaze, puterea calorică, raportul de asistență, viteza, debitul gazului de purjare, emisiile de poluanți (de exemplu, NOX, CO, hidrocarburi), zgomotul]. Înregistrarea evenimentelor de ardere la faclă cuprinde de obicei durata și numărul evenimentelor și permite cuantificarea emisiilor, precum și o eventuală prevenire a evenimentelor de ardere la faclă ulterioare.

General aplicabilă.

1.4.   Zgomot și vibrații

BAT 17. În vederea prevenirii sau, atunci când acest lucru nu este posibil, a reducerii emisiilor de zgomot și a vibrațiilor, BAT constă în elaborarea, punerea în aplicare și revizuirea cu regularitate a unui plan de gestionare a zgomotului și vibrațiilor, în cadrul sistemului de management de mediu (a se vedea BAT 1), care să includă toate elementele de mai jos:

| I. | un protocol care să conțină măsuri și grafice de aplicare corespunzătoare; |
| --- | --- |

I.

un protocol care să conțină măsuri și grafice de aplicare corespunzătoare;

| II. | un protocol pentru monitorizarea zgomotului și a vibrațiilor; |
| --- | --- |

II.

un protocol pentru monitorizarea zgomotului și a vibrațiilor;

| III. | un protocol de răspuns în cazul evenimentelor de zgomot și vibrații identificate, de exemplu în cazul reclamațiilor; |
| --- | --- |

III.

un protocol de răspuns în cazul evenimentelor de zgomot și vibrații identificate, de exemplu în cazul reclamațiilor;

| IV. | un program de reducere a zgomotului și a vibrațiilor conceput să identifice sursa (sursele), să măsoare/estimeze expunerea la zgomot și la vibrații, să caracterizeze contribuțiile surselor și să aplice măsuri de prevenire și/sau de reducere. |
| --- | --- |

IV.

un program de reducere a zgomotului și a vibrațiilor conceput să identifice sursa (sursele), să măsoare/estimeze expunerea la zgomot și la vibrații, să caracterizeze contribuțiile surselor și să aplice măsuri de prevenire și/sau de reducere.

Aplicabilitate

Aplicabilitatea este limitată la cazurile în care se preconizează și/sau au fost dovedite neplăceri cauzate de zgomot sau de vibrații la nivelul receptorilor sensibili.

BAT 18. În vederea prevenirii sau, dacă acest lucru nu este posibil, a reducerii emisiilor de zgomot și a vibrațiilor, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| (a) | Amplasarea corespunzătoare a echipamentelor și clădirilor | Nivelurile de zgomot pot fi reduse prin mărirea distanței dintre emițător și receptor, prin utilizarea clădirilor ca ecrane împotriva zgomotului și prin reamplasarea ieșirilor sau a intrărilor în/din clădiri. | În cazul instalațiilor existente, reamplasarea echipamentelor și a ieșirilor sau intrărilor în/din clădiri ar putea fi limitată de lipsa spațiului sau de costurile excesive. |
| (b) | Măsuri operaționale | Aceasta presupune tehnici precum următoarele:






  (i) | inspectarea și întreținerea echipamentelor; |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Amplasarea corespunzătoare a echipamentelor și clădirilor

Nivelurile de zgomot pot fi reduse prin mărirea distanței dintre emițător și receptor, prin utilizarea clădirilor ca ecrane împotriva zgomotului și prin reamplasarea ieșirilor sau a intrărilor în/din clădiri.

În cazul instalațiilor existente, reamplasarea echipamentelor și a ieșirilor sau intrărilor în/din clădiri ar putea fi limitată de lipsa spațiului sau de costurile excesive.

(b)

Măsuri operaționale

Aceasta presupune tehnici precum următoarele:

(i)

inspectarea și întreținerea echipamentelor;

| (ii) | închiderea ușilor și a ferestrelor din zonele închise, dacă este posibil; |
| --- | --- |

(ii)

închiderea ușilor și a ferestrelor din zonele închise, dacă este posibil;

| (iii) | utilizarea echipamentelor de către lucrători cu experiență; |
| --- | --- |

(iii)

utilizarea echipamentelor de către lucrători cu experiență;

| (iv) | evitarea activităților generatoare de zgomot în timpul nopții, dacă este posibil; |
| --- | --- |

(iv)

evitarea activităților generatoare de zgomot în timpul nopții, dacă este posibil;

| (v) | dispoziții privind controlul zgomotului în cursul activităților de întreținere, transport, manipulare și tratare. |
| --- | --- |

(v)

dispoziții privind controlul zgomotului în cursul activităților de întreținere, transport, manipulare și tratare.

General aplicabilă.

(c)

Echipamente silențioase

Printre acestea se pot număra motoare cu acționare directă, compresoare, pompe și facle.

(d)

Echipamente pentru controlul zgomotului și al vibrațiilor

Aceasta presupune tehnici precum următoarele:

| (i) | reductoare de zgomot; |
| --- | --- |

(i)

reductoare de zgomot;

| (ii) | izolarea acustică și împotriva vibrațiilor a echipamentelor; |
| --- | --- |

(ii)

izolarea acustică și împotriva vibrațiilor a echipamentelor;

| (iii) | amplasarea în spații închise a echipamentelor care produc zgomot; |
| --- | --- |

(iii)

amplasarea în spații închise a echipamentelor care produc zgomot;

| (iv) | izolarea fonică a clădirilor. |
| --- | --- |

(iv)

izolarea fonică a clădirilor.

Aplicabilitatea poate fi limitată de lipsa spațiului (la instalațiile existente).

(e)

Atenuarea zgomotului

Propagarea zgomotului se poate reduce prin introducerea unor bariere între emițători și receptori (de exemplu, pereți de protecție, rambleuri și clădiri).

Aplicabilă numai la instalațiile existente, întrucât instalațiile noi ar trebui să fie proiectate astfel încât să nu necesite aplicarea acestei tehnici. În cazul instalațiilor existente, introducerea barierelor ar putea fi limitată de lipsa spațiului.

În cazul tratării mecanice a deșeurilor metalice în tocătoare, tehnica este aplicabilă în limitele impuse de riscul de deflagrație în tocător.

1.5.   Emisii în apă

BAT 19. În vederea optimizării consumului de apă, a reducerii volumului de ape uzate generat și a prevenirii sau, dacă aceasta nu este posibilă, a reducerii emisiilor în sol și în apă, BAT constă în utilizarea unei combinații adecvate a tehnicilor indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| (a) | Gestionarea apei | Consumul de apă se optimizează prin utilizarea unor măsuri care pot include:






  — | planuri de economisire a apei (de exemplu, instituirea unor obiective de utilizare eficientă a apei, a unor diagrame flux și a unor bilanțuri masice ale apei); |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Gestionarea apei

Consumul de apă se optimizează prin utilizarea unor măsuri care pot include:

—

planuri de economisire a apei (de exemplu, instituirea unor obiective de utilizare eficientă a apei, a unor diagrame flux și a unor bilanțuri masice ale apei);

| — | optimizarea utilizării apei pentru spălare (de exemplu, curățare uscată în locul spălării cu furtunul, utilizarea controlului pornirii pe toate echipamentele de spălare); |
| --- | --- |

—

optimizarea utilizării apei pentru spălare (de exemplu, curățare uscată în locul spălării cu furtunul, utilizarea controlului pornirii pe toate echipamentele de spălare);

| — | reducerea utilizării apei pentru generarea vidului (de exemplu, utilizarea de pompe cu inel de lichid care folosesc lichide cu punct de fierbere ridicat). |
| --- | --- |

—

reducerea utilizării apei pentru generarea vidului (de exemplu, utilizarea de pompe cu inel de lichid care folosesc lichide cu punct de fierbere ridicat).

General aplicabilă.

(b)

Recircularea apei

Fluxurile de apă se recirculă în interiorul instalației, după tratare dacă este necesar. Gradul de recirculare este limitat de bilanțul apei caracteristic instalației, de conținutul de impurități (de exemplu, compuși mirositori) și/sau de caracteristicile fluxurilor de apă (de exemplu, conținutul de nutrienți).

General aplicabilă.

(c)

Impermeabilizarea suprafeței

În funcție de riscurile pe care le prezintă deșeul din punctul de vedere al contaminării solului și/sau apei, întreaga zonă de tratare a deșeurilor (de exemplu, zonele de recepție, manipulare, depozitare, tratare și expediere a deșeurilor) se impermeabilizează la lichidele vizate.

General aplicabilă.

(d)

Tehnici pentru reducerea probabilității și a impactului debordărilor și pierderilor din rezervoare și bazine

În funcție de riscurile pe care le prezintă lichidele din rezervoare și bazine din punctul de vedere al contaminării solului și/sau apei, acestea presupun tehnici precum:

| — | detectoare de preaplin; |
| --- | --- |

—

detectoare de preaplin;

| — | țevi de preaplin orientate către un sistem de drenare închis (și anume o zonă secundară de reținere sau un alt bazin); |
| --- | --- |

—

țevi de preaplin orientate către un sistem de drenare închis (și anume o zonă secundară de reținere sau un alt bazin);

| — | rezervoare pentru lichide, amplasate într-o zonă secundară de reținere adecvată; volumul se dimensionează în mod normal pentru a prelua pierderile de conținut ale celui mai mare rezervor din cadrul celei de-a doua zone secundare de reținere; |
| --- | --- |

—

rezervoare pentru lichide, amplasate într-o zonă secundară de reținere adecvată; volumul se dimensionează în mod normal pentru a prelua pierderile de conținut ale celui mai mare rezervor din cadrul celei de-a doua zone secundare de reținere;

| — | izolarea rezervoarelor, a bazinelor și a zonei secundare de reținere (de exemplu, prin închiderea valvelor). |
| --- | --- |

—

izolarea rezervoarelor, a bazinelor și a zonei secundare de reținere (de exemplu, prin închiderea valvelor).

General aplicabilă.

(e)

Acoperirea zonelor de depozitare și tratare a deșeurilor

În funcție de riscurile pe care le prezintă deșeurile din punctul de vedere al contaminării solului și/sau apei, deșeurile se depozitează și se tratează în zone acoperite pentru a preveni contactul cu apele pluviale, minimizându-se astfel volumul de apă de șiroire contaminată.

Aplicabilitatea poate fi limitată atunci când sunt depozitate sau tratate volume mari de deșeuri (de exemplu, la tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare).

(f)

Separarea fluxurilor de ape uzate

Fiecare flux de apă (de exemplu, apele de șiroire de suprafață, apele tehnologice) se colectează și se tratează separat, în funcție de conținutul de poluant și de combinația tehnicilor de tratare. În special, fluxurile de ape uzate necontaminate se separă de fluxurile de ape uzate care necesită tratare.

General aplicabilă la instalațiile noi.

General aplicabilă la instalațiile existente, în limitele impuse de configurația sistemului de captare a apei.

(g)

Infrastructură de drenaj corespunzătoare

Zona de tratare a deșeurilor este conectată la infrastructura de drenaj.

Apele pluviale căzute pe zonele de tratare și de depozitare sunt colectate în infrastructura de drenaj împreună cu apa de spălare, cu deversările ocazionale etc. și, în funcție de conținutul de poluanți, sunt recirculate sau trimise către o tratare suplimentară.

General aplicabilă la instalațiile noi.

General aplicabilă la instalațiile existente, în limitele impuse de configurația sistemului de drenaj al apei.

(h)

Dispoziții referitoare la proiectare și întreținere care permit detectarea și eliminarea scăpărilor de gaze

Se efectuează o monitorizare regulată, bazată pe riscuri, pentru detectarea eventualelor scăpări și, dacă este cazul, se repară echipamentele.

Se minimizează utilizarea componentelor subterane. Atunci când se utilizează componente subterane, în funcție de riscurile pe care le prezintă deșeurile conținute în aceste componente din punctul de vedere al contaminării solului și/sau apei, se instituie o zonă secundară de reținere pentru componentele subterane.

Utilizarea componentelor supraterane este general aplicabilă la instalațiile noi. Acesta poate fi însă limitată de riscul de îngheț.

Fezabilitatea instalării unei zone secundare de reținere poate fi limitată în cazul instalațiilor existente.

(i)

Capacitate de stocare adecvată a rezervorului tampon

Se asigură un rezervor tampon cu capacitate de stocare adecvată pentru apele uzate generate în condiții de exploatare excepționale, utilizându-se o abordare bazată pe riscuri (de exemplu, ținându-se cont de natura poluanților, de efectele tratării apelor uzate în aval și de mediul receptor).

Evacuarea apelor uzate din acest rezervor tampon este posibilă numai după ce s-au luat măsuri adecvate (de exemplu, monitorizare, tratare, reutilizare).

General aplicabilă la instalațiile noi.

La instalațiile existente, aplicabilitatea poate fi limitată de disponibilitatea spațiului și de configurația sistemului de captare a apei.

BAT 20. În vederea reducerii emisiilor în apă, BAT constă în tratarea apelor uzate prin utilizarea unei combinații adecvate a tehnicilor indicate mai jos.

| Tehnică (23) | Poluanți tipici vizați | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| Tratare preliminară și primară, de exemplu |
| (a) | Egalizare | Toți poluanții | General aplicabilă. |
| (b) | Neutralizare | Acizi, substanțe alcaline |
| (c) | Separare fizică, de exemplu prin grătare, site, deznisipatoare, separatoare de grăsimi, separatoare de hidrocarburi sau decantoare primare | Materii solide grosiere, materii solide în suspensie, hidrocarburi/grăsimi |
| Tratare fizico-chimică, de exemplu |
| (d) | Adsorbție | Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați adsorbabili, de exemplu hidrocarburi, mercur, AOX | General aplicabilă. |
| (e) | Distilare/rectificare | Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați care pot fi distilați, de exemplu anumiți solvenți |
| (f) | Precipitare | Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați precipitabili, de exemplu metale, fosfor |
| (g) | Oxidare chimică | Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați oxidabili, de exemplu nitrit, cianură |
| (h) | Reducere chimică | Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați reductibili, de exemplu crom hexavalent [Cr(VI)] |
| (i) | Evaporare | Contaminanți solubili |
| (j) | Schimb de ioni | Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați ionici, de exemplu metale |
| (k) | Stripare | Poluanți care pot fi purjați, de exemplu hidrogen sulfurat (H2S), amoniac (NH3), unii compuși organici halogenați adsorbabili (AOX), hidrocarburi |
| Tratare biologică, de exemplu |
| (l) | Proces cu nămol activ | Compuși organici biodegradabili | General aplicabilă. |
| (m) | Bioreactor cu membrană |
| Eliminarea azotului |
| (n) | Nitrificare/denitrificare atunci când tratarea include și tratare biologică | Azot total, amoniac | Este posibil ca nitrificarea să nu fie fezabilă în cazul unor concentrații mari de cloruri (de exemplu, peste 10 g/l) și atunci când beneficiile ecologice nu ar justifica reducerea concentrației de cloruri înainte de nitrificare. Nitrificarea nu este fezabilă atunci când temperatura apelor uzate este scăzută (de exemplu, sub 12 °C). |
| Îndepărtarea solidelor, de exemplu |
| (o) | Coagulare și floculare | Materii solide în suspensie și particule de metal | General aplicabilă. |
| (p) | Sedimentare |
| (q) | Filtrare (de exemplu, filtrare cu nisip, microfiltrare, ultrafiltrare) |
| (r) | Flotație |

Tehnică (23)

Poluanți tipici vizați

Aplicabilitate

Tratare preliminară și primară, de exemplu

(a)

Egalizare

Toți poluanții

General aplicabilă.

(b)

Neutralizare

Acizi, substanțe alcaline

(c)

Separare fizică, de exemplu prin grătare, site, deznisipatoare, separatoare de grăsimi, separatoare de hidrocarburi sau decantoare primare

Materii solide grosiere, materii solide în suspensie, hidrocarburi/grăsimi

Tratare fizico-chimică, de exemplu

(d)

Adsorbție

Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați adsorbabili, de exemplu hidrocarburi, mercur, AOX

General aplicabilă.

(e)

Distilare/rectificare

Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați care pot fi distilați, de exemplu anumiți solvenți

(f)

Precipitare

Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați precipitabili, de exemplu metale, fosfor

(g)

Oxidare chimică

Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați oxidabili, de exemplu nitrit, cianură

(h)

Reducere chimică

Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați reductibili, de exemplu crom hexavalent [Cr(VI)]

(i)

Evaporare

Contaminanți solubili

(j)

Schimb de ioni

Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați ionici, de exemplu metale

(k)

Stripare

Poluanți care pot fi purjați, de exemplu hidrogen sulfurat (H2S), amoniac (NH3), unii compuși organici halogenați adsorbabili (AOX), hidrocarburi

Tratare biologică, de exemplu

(l)

Proces cu nămol activ

Compuși organici biodegradabili

General aplicabilă.

(m)

Bioreactor cu membrană

Eliminarea azotului

(n)

Nitrificare/denitrificare atunci când tratarea include și tratare biologică

Azot total, amoniac

Este posibil ca nitrificarea să nu fie fezabilă în cazul unor concentrații mari de cloruri (de exemplu, peste 10 g/l) și atunci când beneficiile ecologice nu ar justifica reducerea concentrației de cloruri înainte de nitrificare. Nitrificarea nu este fezabilă atunci când temperatura apelor uzate este scăzută (de exemplu, sub 12 °C).

Îndepărtarea solidelor, de exemplu

(o)

Coagulare și floculare

Materii solide în suspensie și particule de metal

General aplicabilă.

(p)

Sedimentare

(q)

Filtrare (de exemplu, filtrare cu nisip, microfiltrare, ultrafiltrare)

(r)

Flotație

Tabelul 6.1

Nivelurile de emisii asociate BAT (BAT-AEL) pentru evacuările directe într-un corp de apă receptor

| Substanță/parametru | BAT-AEL (24) | Procesul de tratare a deșeurilor căruia i se aplică BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| Carbon organic total (COT) (25) | 10-60 mg/l | — | Tratarea tuturor deșeurilor, cu excepția celor lichide apoase |

Substanță/parametru

BAT-AEL (24)

Procesul de tratare a deșeurilor căruia i se aplică BAT-AEL

Carbon organic total (COT) (25)

10-60 mg/l

—

Tratarea tuturor deșeurilor, cu excepția celor lichide apoase

10-100 mg/l (26)
   (27)

| — | Tratarea deșeurilor lichide apoase |
| --- | --- |

—

Tratarea deșeurilor lichide apoase

Consum chimic de oxigen (CCO) (25)

30-180 mg/l

| — | Tratarea tuturor deșeurilor, cu excepția celor lichide apoase |
| --- | --- |

—

Tratarea tuturor deșeurilor, cu excepția celor lichide apoase

30-300 mg/l (26)
   (27)

| — | Tratarea deșeurilor lichide apoase |
| --- | --- |

—

Tratarea deșeurilor lichide apoase

Materii solide în suspensie totale (TSS)

5-60 mg/l

| — | Tratarea tuturor deșeurilor |
| --- | --- |

—

Tratarea tuturor deșeurilor

Indice de hidrocarburi (HOI)

0,5-10 mg/l

| — | Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare |
| --- | --- |

—

Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare

| — | Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV |
| --- | --- |

—

Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV

| — | Rerafinarea uleiurilor uzate |
| --- | --- |

—

Rerafinarea uleiurilor uzate

| — | Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică |
| --- | --- |

—

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică

| — | Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate |
| --- | --- |

—

Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate

| — | Tratarea deșeurilor lichide apoase |
| --- | --- |

—

Tratarea deșeurilor lichide apoase

Azot total (N total)

1-25 mg/l (28)
   (29)

| — | Tratarea biologică a deșeurilor |
| --- | --- |

—

Tratarea biologică a deșeurilor

| — | Rerafinarea uleiurilor uzate |
| --- | --- |

—

Rerafinarea uleiurilor uzate

10-60 mg/l (28)
   (29)
   (30)

| — | Tratarea deșeurilor lichide apoase |
| --- | --- |

—

Tratarea deșeurilor lichide apoase

Fosfor total (P total)

0,3-2 mg/l

| — | Tratarea biologică a deșeurilor |
| --- | --- |

—

Tratarea biologică a deșeurilor

1-3 mg/l (27)

| — | Tratarea deșeurilor lichide apoase |
| --- | --- |

—

Tratarea deșeurilor lichide apoase

Indice de fenol

0,05-0,2 mg/l

| — | Rerafinarea uleiurilor uzate |
| --- | --- |

—

Rerafinarea uleiurilor uzate

| — | Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică |
| --- | --- |

—

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică

0,05-0,3 mg/l

| — | Tratarea deșeurilor lichide apoase |
| --- | --- |

—

Tratarea deșeurilor lichide apoase

Cianură liberă (CN-) (31)

0,02-0,1 mg/l

| — | Tratarea deșeurilor lichide apoase |
| --- | --- |

—

Tratarea deșeurilor lichide apoase

Compuși organici halogenați absorbabili (AOX) (31)

0,2-1 mg/l

| — | Tratarea deșeurilor lichide apoase |
| --- | --- |

—

Tratarea deșeurilor lichide apoase

Metale și metaloizi (31)

Arsen (exprimat ca As)

0,01-0,05 mg/l

| — | Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare |
| --- | --- |

—

Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare

| — | Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV |
| --- | --- |

—

Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV

| — | Tratarea mecano-biologică a deșeurilor |
| --- | --- |

—

Tratarea mecano-biologică a deșeurilor

| — | Rerafinarea uleiurilor uzate |
| --- | --- |

—

Rerafinarea uleiurilor uzate

| — | Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică |
| --- | --- |

—

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică

| — | Tratarea fizico-chimică a deșeurilor solide și/sau păstoase |
| --- | --- |

—

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor solide și/sau păstoase

| — | Regenerarea solvenților uzați |
| --- | --- |

—

Regenerarea solvenților uzați

| — | Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate |
| --- | --- |

—

Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate

Cadmiu (exprimat ca Cd)

0,01-0,05 mg/l

Crom (exprimat ca Cr)

0,01-0,15 mg/l

Cupru (exprimat ca Cu)

0,05-0,5 mg/l

Plumb (exprimat ca Pb)

0,05-0,1 mg/l (32)

Nichel (exprimat ca Ni)

0,05-0,5 mg/l

Mercur (exprimat ca Hg)

0,5-5 μg/l

Zinc (exprimat ca Zn)

0,1-1 mg/l (33)

Arsen (exprimat ca As)

0,01-0,1 mg/l

| — | Tratarea deșeurilor lichide apoase |
| --- | --- |

—

Tratarea deșeurilor lichide apoase

Cadmiu (exprimat ca Cd)

0,01-0,1 mg/l

Crom (exprimat ca Cr)

0,01-0,3 mg/l

Crom hexavalent [exprimat ca Cr(VI)]

0,01-0,1 mg/l

Cupru (exprimat ca Cu)

0,05-0,5 mg/l

Plumb (exprimat ca Pb)

0,05-0,3 mg/l

Nichel (exprimat ca Ni)

0,05-1 mg/l

Mercur (exprimat ca Hg)

1-10 μg/l

Zinc (exprimat ca Zn)

0,1-2 mg/l

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 7.

Tabelul 6.2

Nivelurile de emisii asociate BAT (BAT-AEL) pentru evacuările indirecte într-un corp de apă receptor

| Substanță/parametru | BAT-AEL (34)
   (35) | Procesul de tratare a deșeurilor căruia i se aplică BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| Indice de hidrocarburi (HOI) | 0,5-10 mg/l | — | Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare |

Substanță/parametru

BAT-AEL (34)
   (35)

Procesul de tratare a deșeurilor căruia i se aplică BAT-AEL

Indice de hidrocarburi (HOI)

0,5-10 mg/l

—

Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare

| — | Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV |
| --- | --- |

—

Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV

| — | Rerafinarea uleiurilor uzate |
| --- | --- |

—

Rerafinarea uleiurilor uzate

| — | Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică |
| --- | --- |

—

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică

| — | Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate |
| --- | --- |

—

Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate

| — | Tratarea deșeurilor lichide apoase |
| --- | --- |

—

Tratarea deșeurilor lichide apoase

Cianură liberă (CN-) (36)

0,02-0,1 mg/l

| — | Tratarea deșeurilor lichide apoase |
| --- | --- |

—

Tratarea deșeurilor lichide apoase

Compuși organici halogenați absorbabili (AOX) (36)

0,2-1 mg/l

| — | Tratarea deșeurilor lichide apoase |
| --- | --- |

—

Tratarea deșeurilor lichide apoase

Metale și metaloizi (36)

Arsen (exprimat ca As)

0,01-0,05 mg/l

| — | Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare |
| --- | --- |

—

Tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare

| — | Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV |
| --- | --- |

—

Tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV

| — | Tratarea mecano-biologică a deșeurilor |
| --- | --- |

—

Tratarea mecano-biologică a deșeurilor

| — | Rerafinarea uleiurilor uzate |
| --- | --- |

—

Rerafinarea uleiurilor uzate

| — | Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică |
| --- | --- |

—

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică

| — | Tratarea fizico-chimică a deșeurilor solide și/sau păstoase |
| --- | --- |

—

Tratarea fizico-chimică a deșeurilor solide și/sau păstoase

| — | Regenerarea solvenților uzați |
| --- | --- |

—

Regenerarea solvenților uzați

| — | Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate |
| --- | --- |

—

Spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate

Cadmiu (exprimat ca Cd)

0,01-0,05 mg/l

Crom (exprimat ca Cr)

0,01-0,15 mg/l

Cupru (exprimat ca Cu)

0,05-0,5 mg/l

Plumb (exprimat ca Pb)

0,05-0,1 mg/l (37)

Nichel (exprimat ca Ni)

0,05-0,5 mg/l

Mercur (exprimat ca Hg)

0,5-5 μg/l

Zinc (exprimat ca Zn)

0,1-1 mg/l (38)

Arsen (exprimat ca As)

0,01-0,1 mg/l

| — | Tratarea deșeurilor lichide apoase |
| --- | --- |

—

Tratarea deșeurilor lichide apoase

Cadmiu (exprimat ca Cd)

0,01-0,1 mg/l

Crom (exprimat ca Cr)

0,01-0,3 mg/l

Crom hexavalent [exprimat ca Cr(VI)]

0,01-0,1 mg/l

Cupru (exprimat ca Cu)

0,05-0,5 mg/l

Plumb (exprimat ca Pb)

0,05-0,3 mg/l

Nichel (exprimat ca Ni)

0,05-1 mg/l

Mercur (exprimat ca Hg)

1-10 μg/l

Zinc (exprimat ca Zn)

0,1-2 mg/l

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 7.

1.6.   Emisii din accidente și incidente

BAT 21. În vederea prevenirii sau a limitării consecințelor asupra mediului ale accidentelor și incidentelor, BAT constă în utilizarea tuturor tehnicilor indicate mai jos, ca parte a planului de management al accidentelor (a se vedea BAT 1).

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| (a) | Măsuri de protecție | Acestea presupun măsuri precum:






  — | protecția instalației împotriva actelor răuvoitoare; |

Tehnică

Descriere

(a)

Măsuri de protecție

Acestea presupun măsuri precum:

—

protecția instalației împotriva actelor răuvoitoare;

| — | sistem de protecție împotriva incendiilor și a exploziilor, care să cuprindă echipamente de prevenire, detectare și stingere; |
| --- | --- |

—

sistem de protecție împotriva incendiilor și a exploziilor, care să cuprindă echipamente de prevenire, detectare și stingere;

| — | accesibilitatea și operabilitatea echipamentelor de control relevante în situații de urgență. |
| --- | --- |

—

accesibilitatea și operabilitatea echipamentelor de control relevante în situații de urgență.

(b)

Gestionarea emisiilor incidentale/accidentale

Se stabilesc proceduri și se instituie rezerve tehnice pentru gestionarea (în sensul unei eventuale izolări a) emisiilor provenite din accidente și incidente, de exemplu a emisiilor rezultate din deversări, din apa folosită pentru stingerea incendiilor sau de la supapele de siguranță.

(c)

Sistem de înregistrare și evaluare a incidentelor/accidentelor

Aceasta presupune tehnici precum următoarele:

| — | un jurnal pentru înregistrarea tuturor accidentelor, incidentelor, modificărilor aduse procedurilor și a constatărilor inspecțiilor; |
| --- | --- |

—

un jurnal pentru înregistrarea tuturor accidentelor, incidentelor, modificărilor aduse procedurilor și a constatărilor inspecțiilor;

| — | proceduri de identificare a incidentelor și accidentelor, de răspuns la acestea și de tragere de învățăminte. |
| --- | --- |

—

proceduri de identificare a incidentelor și accidentelor, de răspuns la acestea și de tragere de învățăminte.

1.7.   Eficiența materialelor

BAT 22. În vederea utilizării eficiente a materialelor, BAT constă în înlocuirea materialelor cu deșeuri.

Descriere

Se utilizează deșeuri în locul altor materiale pentru tratarea deșeurilor (de exemplu, deșeurile alcaline sau acide se utilizează pentru ajustarea pH-ului, cenușa zburătoare se utilizează ca liant).

Aplicabilitate

Există unele limitări ale aplicabilității, derivate din riscul de contaminare asociat cu prezența impurităților (de exemplu, metale grele, POP, săruri, agenți patogeni) în deșeurile care înlocuiesc ale materiale. O altă limitare constă în compatibilitatea deșeurilor care înlocuiesc alte materiale cu intrările de deșeuri (a se vedea BAT 2).

1.8.   Eficiența energetică

BAT 23. În vederea utilizării eficiente a energiei, BAT constă în utilizarea ambelor tehnici indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| (a) | Plan pentru eficiență energetică | Un plan pentru eficiența energetică presupune definirea și calcularea consumului specific de energie al activității (sau al activităților), stabilirea indicatorilor-cheie de performanță anuali (de exemplu, consumul specific de energie exprimat în kWh/tonă de deșeu prelucrat) și planificarea unor ținte periodice de îmbunătățire și a măsurilor aferente. Planul se adaptează în funcție de particularitățile activității de tratare a deșeurilor, respectiv ale procesului (proceselor) realizate, ale fluxului (fluxurilor) de deșeuri tratate etc. |
| (b) | Înregistrarea bilanțului energetic | Înregistrarea bilanțului energetic oferă o defalcare a energiei consumate și generate (inclusiv a celei exportate) pe tipuri de surse (electricitate, gaz, combustibili lichizi convenționali, combustibili solizi convenționali și deșeuri). Acesta cuprinde:






  (i) | informații privind consumul de energie, exprimat ca energie furnizată; |

Tehnică

Descriere

(a)

Plan pentru eficiență energetică

Un plan pentru eficiența energetică presupune definirea și calcularea consumului specific de energie al activității (sau al activităților), stabilirea indicatorilor-cheie de performanță anuali (de exemplu, consumul specific de energie exprimat în kWh/tonă de deșeu prelucrat) și planificarea unor ținte periodice de îmbunătățire și a măsurilor aferente. Planul se adaptează în funcție de particularitățile activității de tratare a deșeurilor, respectiv ale procesului (proceselor) realizate, ale fluxului (fluxurilor) de deșeuri tratate etc.

(b)

Înregistrarea bilanțului energetic

Înregistrarea bilanțului energetic oferă o defalcare a energiei consumate și generate (inclusiv a celei exportate) pe tipuri de surse (electricitate, gaz, combustibili lichizi convenționali, combustibili solizi convenționali și deșeuri). Acesta cuprinde:

(i)

informații privind consumul de energie, exprimat ca energie furnizată;

| (ii) | informații privind energia exportată din instalație; |
| --- | --- |

(ii)

informații privind energia exportată din instalație;

| (iii) | informații privind fluxul energetic (de exemplu, diagrame Sankey sau bilanțuri energetice) care indică modul de utilizare a energiei în cursul procesului. |
| --- | --- |

(iii)

informații privind fluxul energetic (de exemplu, diagrame Sankey sau bilanțuri energetice) care indică modul de utilizare a energiei în cursul procesului.

Înregistrarea bilanțului energetic se adaptează în funcție de particularitățile activității de tratare a deșeurilor, respectiv ale procesului (proceselor) realizate, ale fluxului (fluxurilor) de deșeuri tratate etc.

1.9.   Reutilizarea ambalajelor

BAT 24. În vederea reducerii cantității de deșeuri trimise spre eliminare, BAT constă în maximizarea reutilizării ambalajelor, ca parte a planului de management al reziduurilor (a se vedea BAT 1).

Descriere

Ambalajele (butoaie, containere, IBC-uri, paleți etc.) se reutilizează pentru a depozita deșeuri dacă sunt în stare bună și suficient de curate, lucru stabilit prin verificarea compatibilității substanțelor conținute (în cadrul utilizărilor consecutive). Dacă este necesar, ambalajele se trimit pentru o tratare corespunzătoare înainte de reutilizare (de exemplu, recondiționare, curățare).

Aplicabilitate

Există unele limitări ale aplicabilității, derivate din riscul de contaminare a deșeurilor de către ambalajele reutilizate.

2.   CONCLUZII PRIVIND BAT PENTRU TRATAREA MECANICĂ A DEȘEURILOR

Cu excepția cazului în care se precizează altfel, la tratarea mecanică, neînsoțită de o tratare biologică, a deșeurilor se aplică concluziile privind BAT prezentate în secțiunea 2, pe lângă concluziile generale privind BAT din secțiunea 1.

2.1.   Concluzii generale privind BAT pentru tratarea mecanică a deșeurilor

2.1.1.   Emisii în aer

BAT 25. În vederea reducerii emisiilor în aer de pulberi, particule de metal, PCDD/F și PCB-uri de tipul dioxinelor, BAT constă în aplicarea BAT 14d și în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| (a) | Ciclon | A se vedea secțiunea 6.1.
  Cicloanele se utilizează în principal ca separatoare preliminare pentru pulberile grosiere. | General aplicabilă. |
| (b) | Filtru textil | A se vedea secțiunea 6.1. | Este posibil să nu poată fi utilizat la conductele de evacuare a aerului conectate direct la tocător dacă nu se pot atenua efectele unei deflagrații asupra filtrului textil (de exemplu, prin utilizarea supapelor de siguranță). |
| (c) | Epurare umedă | A se vedea secțiunea 6.1. | General aplicabilă. |
| (d) | Injectare de apă în tocător | Deșeurile care urmează să fie mărunțite sunt umezite prin injectarea de apă în tocător. Cantitatea de apă injectată se ajustează în raport cu cantitatea deșeurilor care se mărunțesc (care poate fi monitorizată prin intermediul energiei consumate de motorul tocătorului).
  Gazele reziduale care conțin pulberi reziduale sunt dirijate către ciclon (cicloane) și/sau către un scruber umed. | Aplicabilă numai în limitele impuse de condițiile locale (de exemplu, temperatură scăzută, secetă). |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Ciclon

A se vedea secțiunea 6.1.

Cicloanele se utilizează în principal ca separatoare preliminare pentru pulberile grosiere.

General aplicabilă.

(b)

Filtru textil

A se vedea secțiunea 6.1.

Este posibil să nu poată fi utilizat la conductele de evacuare a aerului conectate direct la tocător dacă nu se pot atenua efectele unei deflagrații asupra filtrului textil (de exemplu, prin utilizarea supapelor de siguranță).

(c)

Epurare umedă

A se vedea secțiunea 6.1.

General aplicabilă.

(d)

Injectare de apă în tocător

Deșeurile care urmează să fie mărunțite sunt umezite prin injectarea de apă în tocător. Cantitatea de apă injectată se ajustează în raport cu cantitatea deșeurilor care se mărunțesc (care poate fi monitorizată prin intermediul energiei consumate de motorul tocătorului).

Gazele reziduale care conțin pulberi reziduale sunt dirijate către ciclon (cicloane) și/sau către un scruber umed.

Aplicabilă numai în limitele impuse de condițiile locale (de exemplu, temperatură scăzută, secetă).

Tabelul 6.3

Nivelul de emisii asociat BAT (BAT-AEL) pentru emisiile dirijate în aer de pulberi provenite de la tratarea mecanică a deșeurilor

| Parametru | Unitate | BAT-AEL
  (Media pe perioada de prelevare) |
| --- | --- | --- |
| Pulberi | mg/Nm3 | 2-5 (39) |

Parametru

Unitate

BAT-AEL

(Media pe perioada de prelevare)

Pulberi

mg/Nm3

2-5 (39)

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 8.

2.2.   Concluzii privind BAT pentru tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare

Cu excepția cazului în care se precizează altfel, la tratarea mecanică a deșeurilor metalice în tocătoare se aplică concluziile privind BAT prezentate în această secțiune, pe lângă BAT 25.

2.2.1.   Performanța generală de mediu

BAT 26. În vederea îmbunătățirii performanței generale de mediu și pentru a preveni emisiile cauzate de accidente sau incidente, BAT constă în utilizarea BAT 14g și a tuturor tehnicilor indicate mai jos:

| (a) | punerea în aplicare a unei proceduri detaliate de inspectare a deșeurilor compactate înainte de mărunțire; |
| --- | --- |

(a)

punerea în aplicare a unei proceduri detaliate de inspectare a deșeurilor compactate înainte de mărunțire;

| (b) | îndepărtarea obiectelor periculoase din fluxul deșeurilor intrate și eliminarea acestora în siguranță (de exemplu, butelii de gaz, VSU nedepoluate, DEEE nedepoluate, obiecte contaminate cu PCB sau cu mercur, obiecte radioactive); |
| --- | --- |

(b)

îndepărtarea obiectelor periculoase din fluxul deșeurilor intrate și eliminarea acestora în siguranță (de exemplu, butelii de gaz, VSU nedepoluate, DEEE nedepoluate, obiecte contaminate cu PCB sau cu mercur, obiecte radioactive);

| (c) | tratarea containerelor numai atunci când sunt însoțite de o declarație privind curățarea. |
| --- | --- |

(c)

tratarea containerelor numai atunci când sunt însoțite de o declarație privind curățarea.

2.2.2.   Deflagrații

BAT 27. În vederea prevenirii deflagrațiilor și pentru a reduce emisiile la producerea deflagrațiilor, BAT constă în utilizarea tehnicii (a) și a cel puțin uneia dintre tehnicile (b) și (c) indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| (a) | Plan de gestionare a deflagrațiilor | Acesta cuprinde:






  — | un program de reducere a deflagrațiilor conceput să identifice sursa (sursele) și să instituie măsuri de prevenire a producerii deflagrațiilor – de exemplu, inspectarea intrărilor de deșeuri conform celor descrise la BAT 26a, îndepărtarea obiectelor periculoase conform celor descrise la BAT 26b; |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Plan de gestionare a deflagrațiilor

Acesta cuprinde:

—

un program de reducere a deflagrațiilor conceput să identifice sursa (sursele) și să instituie măsuri de prevenire a producerii deflagrațiilor – de exemplu, inspectarea intrărilor de deșeuri conform celor descrise la BAT 26a, îndepărtarea obiectelor periculoase conform celor descrise la BAT 26b;

| — | o trecere în revistă a istoricului de incidente care au provocat deflagrații și a soluțiilor aplicate, precum și diseminarea cunoștințelor privind deflagrațiile; |
| --- | --- |

—

o trecere în revistă a istoricului de incidente care au provocat deflagrații și a soluțiilor aplicate, precum și diseminarea cunoștințelor privind deflagrațiile;

| — | un protocol de intervenție în cazul incidentelor care provoacă deflagrații. |
| --- | --- |

—

un protocol de intervenție în cazul incidentelor care provoacă deflagrații.

General aplicabilă.

(b)

Clapete de eliberare a presiunii

Clapetele de eliberare a presiunii se instalează pentru a elibera undele de presiune provenite din deflagrații, care în caz contrar ar produce daune majore și emisii ulterioare.

(c)

Mărunțire prealabilă

Utilizarea unui tocător cu viteză redusă instalat în amonte față de tocătorul principal

General aplicabilă în cazul instalațiilor noi, în funcție de materialul de intrare.

Aplicabilă în cazul modernizărilor semnificative ale instalațiilor în care s-a dovedit apariția unui număr semnificativ de deflagrații.

2.2.3.   Eficiența energetică

BAT 28. În vederea utilizării eficiente a energiei, BAT constă în menținerea unei alimentări stabile a tocătorului.

Descriere

Alimentarea tocătorului se egalizează prin evitarea întreruperilor sau a supraîncărcării în alimentarea cu deșeuri, deoarece acestea ar putea duce la opriri și la porniri nedorite ale tocătorului.

2.3.   Concluzii privind BAT pentru tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV

Cu excepția cazului în care se precizează altfel, la tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV se aplică concluziile privind BAT prezentate în această secțiune, pe lângă BAT 25.

2.3.1.   Emisii în aer

BAT 29. În vederea prevenirii sau, dacă aceasta nu este posibilă, a reducerii emisiilor de compuși organici în aer, BAT constă în aplicarea BAT 14d și a BAT 14h și în utilizarea tehnicii a. și a cel puțin uneia dintre tehnicile (b) și (c) indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| (a) | Optimizarea îndepărtării și a captării agenților frigorifici și a uleiurilor | Toți agenții frigorificii și toate uleiurile sunt îndepărtate din DEEE care conțin FCV și/sau HCV și sunt captate de un sistem de aspirație (de exemplu, îndepărtarea agenților frigorifici în proporție de cel puțin 90 %). Agenții frigorifici se separă de uleiuri și uleiurile se degazează.
  Cantitatea de ulei rămas în compresor se reduce la minimum (astfel încât compresorul să nu prezinte scurgeri). |
| (b) | Condensare criogenică | Gazele reziduale care conțin compuși organici, cum ar fi FCV/HCV, sunt trimise către o unitate de condensare criogenică unde sunt lichefiate (a se vedea descrierea din secțiunea 6.1). Gazul lichefiat este stocat în recipiente sub presiune pentru a fi tratat ulterior. |
| (c) | Adsorbție | Gazele reziduale care conțin compuși organici, cum ar fi FCV/HCV, sunt dirijate în sisteme de adsorbție (a se vedea descrierea din secțiunea 6.1). Cărbunele activ uzat este regenerat cu ajutorul aerului cald pompat în filtru pentru desorbția compușilor organici. Ulterior, gazele reziduale regenerate sunt comprimate și răcite în vederea lichefierii compușilor organici (în unele cazuri prin condensare criogenică). Gazul lichefiat este apoi stocat în recipiente sub presiune. Gazele reziduale rămase din etapa de comprimare sunt de obicei dirijate înapoi în sistemul de adsorbție în vederea minimizării emisiilor de FCV/HCV. |

Tehnică

Descriere

(a)

Optimizarea îndepărtării și a captării agenților frigorifici și a uleiurilor

Toți agenții frigorificii și toate uleiurile sunt îndepărtate din DEEE care conțin FCV și/sau HCV și sunt captate de un sistem de aspirație (de exemplu, îndepărtarea agenților frigorifici în proporție de cel puțin 90 %). Agenții frigorifici se separă de uleiuri și uleiurile se degazează.

Cantitatea de ulei rămas în compresor se reduce la minimum (astfel încât compresorul să nu prezinte scurgeri).

(b)

Condensare criogenică

Gazele reziduale care conțin compuși organici, cum ar fi FCV/HCV, sunt trimise către o unitate de condensare criogenică unde sunt lichefiate (a se vedea descrierea din secțiunea 6.1). Gazul lichefiat este stocat în recipiente sub presiune pentru a fi tratat ulterior.

(c)

Adsorbție

Gazele reziduale care conțin compuși organici, cum ar fi FCV/HCV, sunt dirijate în sisteme de adsorbție (a se vedea descrierea din secțiunea 6.1). Cărbunele activ uzat este regenerat cu ajutorul aerului cald pompat în filtru pentru desorbția compușilor organici. Ulterior, gazele reziduale regenerate sunt comprimate și răcite în vederea lichefierii compușilor organici (în unele cazuri prin condensare criogenică). Gazul lichefiat este apoi stocat în recipiente sub presiune. Gazele reziduale rămase din etapa de comprimare sunt de obicei dirijate înapoi în sistemul de adsorbție în vederea minimizării emisiilor de FCV/HCV.

Tabelul 6.4

Nivelurile de emisii asociate BAT (BAT-AEL) în cazul emisiilor dirijate în aer de TCOV și CFC provenite de la tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV

| Parametru | Unitate | BAT-AEL
  (Media pe perioada de prelevare) |
| --- | --- | --- |
| TCOV | mg/Nm3 | 3-15 |
| CFC | mg/Nm3 | 0,5-10 |

Parametru

Unitate

BAT-AEL

(Media pe perioada de prelevare)

TCOV

mg/Nm3

3-15

CFC

mg/Nm3

0,5-10

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 8.

2.3.2.   Explozii

BAT 30. În vederea prevenirii emisiilor cauzate de explozii la tratarea DEEE care conțin FCV și/sau HCV, BAT constă în utilizarea oricăreia dintre tehnicile indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| (a) | Atmosferă inertă | Prin injectarea de gaz inert (de exemplu, azot), concentrația oxigenului din echipamentele închise (de exemplu, tocătoare, concasoare, colectoare de pulberi și de spumă închise) se reduce (de exemplu, la 4 % din volum). |
| (b) | Ventilație forțată | Prin utilizarea ventilației forțate, concentrația hidrocarburilor din echipamentele închise (de exemplu, tocătoare, concasoare, colectoare de pulberi și de spumă închise) se reduce la < 25 % din limita inferioară de explozie. |

Tehnică

Descriere

(a)

Atmosferă inertă

Prin injectarea de gaz inert (de exemplu, azot), concentrația oxigenului din echipamentele închise (de exemplu, tocătoare, concasoare, colectoare de pulberi și de spumă închise) se reduce (de exemplu, la 4 % din volum).

(b)

Ventilație forțată

Prin utilizarea ventilației forțate, concentrația hidrocarburilor din echipamentele închise (de exemplu, tocătoare, concasoare, colectoare de pulberi și de spumă închise) se reduce la < 25 % din limita inferioară de explozie.

2.4.   Concluzii privind BAT pentru tratarea mecanică a deșeurilor cu putere calorifică

Pe lângă BAT 25, în cazul tratării mecanice a deșeurilor cu putere calorifică vizate de punctul 5.3 litera (a) subpunctul (iii) și de punctul 5.3 litera (b) subpunctul (ii) din anexa I la Directiva 2010/75/UE se aplică și concluziile privind BAT prezentate în această secțiune.

2.4.1.   Emisii în aer

BAT 31. În vederea reducerii emisiilor de compuși organici în aer, BAT constă în aplicarea BAT 14d și în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| (a) | Adsorbție | A se vedea secțiunea 6.1. |
| (b) | Biofiltru |
| (c) | Oxidare termică |
| (d) | Epurare umedă |

Tehnică

Descriere

(a)

Adsorbție

A se vedea secțiunea 6.1.

(b)

Biofiltru

(c)

Oxidare termică

(d)

Epurare umedă

Tabelul 6.5

Nivelul de emisii asociat BAT (BAT-AEL) pentru emisiile dirijate în aer de TCOV provenit de la tratarea mecanică a deșeurilor cu putere calorifică

| Parametru | Unitate | BAT-AEL
  (Media pe perioada de prelevare) |
| --- | --- | --- |
| TCOV | mg/Nm3 | 10-30 (40) |

Parametru

Unitate

BAT-AEL

(Media pe perioada de prelevare)

TCOV

mg/Nm3

10-30 (40)

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 8.

2.5.   Concluzii privind BAT pentru tratarea mecanică a DEEE care conțin mercur

Cu excepția cazului în care se precizează altfel, la tratarea mecanică a DEEE care conțin mercur se aplică concluziile privind BAT prezentate în această secțiune, pe lângă BAT 25.

2.5.1.   Emisii în aer

BAT 32. În vederea reducerii emisiilor de mercur în aer, BAT constă în colectarea emisiilor de mercur la sursă, în transmiterea lor către sistemul de reducere a emisiilor și în realizarea unei monitorizări adecvate.

Descriere

Aceasta include toate măsurile următoare:

| — | echipamentele utilizate pentru tratarea DEEE care conțin mercur sunt închise, sub presiune negativă și conectate la un sistem local de ventilație prin aspirație (LEV); |
| --- | --- |

—

echipamentele utilizate pentru tratarea DEEE care conțin mercur sunt închise, sub presiune negativă și conectate la un sistem local de ventilație prin aspirație (LEV);

| — | gazele reziduale rezultate din procese sunt tratate prin tehnici de desprăfuire, de exemplu cicloane, filtre textile și filtre HEPA, urmate de adsorbția pe cărbune activ (a se vedea secțiunea 6.1); |
| --- | --- |

—

gazele reziduale rezultate din procese sunt tratate prin tehnici de desprăfuire, de exemplu cicloane, filtre textile și filtre HEPA, urmate de adsorbția pe cărbune activ (a se vedea secțiunea 6.1);

| — | eficiența tratării gazelor reziduale se monitorizează; |
| --- | --- |

—

eficiența tratării gazelor reziduale se monitorizează;

| — | nivelul de mercur din zonele de tratare și depozitare este măsurat frecvent (de exemplu, o dată pe săptămână) pentru se a detecta eventualele scăpări de mercur. |
| --- | --- |

—

nivelul de mercur din zonele de tratare și depozitare este măsurat frecvent (de exemplu, o dată pe săptămână) pentru se a detecta eventualele scăpări de mercur.

Tabelul 6.6

Nivelurile de emisii asociate BAT (BAT-AEL) pentru emisiile dirijate în aer de mercur provenit de la tratarea DEEE care conțin mercur

| Parametru | Unitate | BAT-AEL
  (Media pe perioada de prelevare) |
| --- | --- | --- |
| Mercur (Hg) | μg/Nm3 | 2-7 |

Parametru

Unitate

BAT-AEL

(Media pe perioada de prelevare)

Mercur (Hg)

μg/Nm3

2-7

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 8.

3.   CONCLUZII PRIVIND BAT PENTRU TRATAREA BIOLOGICĂ A DEȘEURILOR

Cu excepția cazului în care se precizează altfel, la tratarea biologică a deșeurilor se aplică concluziile privind BAT prezentate la secțiunea 3, pe lângă concluziile generale privind BAT de la secțiunea 1. Concluziile privind BAT de la secțiunea 3 nu se aplică tratării deșeurilor lichide apoase.

3.1.   Concluzii generale privind BAT pentru tratarea biologică a deșeurilor

3.1.1.   Performanța generală de mediu

BAT 33. În vederea reducerii emisiilor de mirosuri și a îmbunătățirii performanței generale de mediu, BAT constă în selectarea deșeurilor intrate.

Descriere

Tehnica constă în realizarea etapelor de preacceptare, acceptare și sortare a intrărilor de deșeuri (a se vedea BAT 2) astfel încât să se asigure faptul că intrările de deșeuri sunt nadecvate pentru tratare; de exemplu, din punctul de vedere al bilanțului de nutrienți, al umidității sau al compușilor toxici care pot diminua activitatea biologică.

3.1.2.   Emisii în aer

BAT 34. Pentru a reduce emisiile dirijate în aer de pulberi, compuși organici și compuși mirositori, inclusiv H2S și NH3, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| (a) | Adsorbție | A se vedea secțiunea 6.1. |
| (b) | Biofiltru | A se vedea secțiunea 6.1.
  Poate fi necesară pretratarea gazelor reziduale înainte de biofiltru (de exemplu, cu un scruber cu apă sau cu soluție acidă) în cazul unui conținut ridicat de NH3 (de exemplu, 5-40 mg/Nm3), pentru a ține sub control pH-ul mediului și pentru a limita formarea de N2O în biofiltru.
  Unii compuși mirositori (de exemplu, mercaptanii, H2S) pot cauza acidifierea mediului biofiltrului și poate fi necesară utilizarea unui scruber cu apă sau cu soluție alcalină pentru pretratarea gazelor reziduale înainte de biofiltru. |
| (c) | Filtru textil | A se vedea secțiunea 6.1. Filtrul textil se utilizează în cazul tratării mecano-biologice a deșeurilor. |
| (d) | Oxidare termică | A se vedea secțiunea 6.1. |
| (e) | Epurare umedă | A se vedea secțiunea 6.1. Scruberele cu apă, cu soluție acidă sau cu soluție alcalină se utilizează în combinație cu un biofiltru, cu oxidarea termică sau cu adsorbția pe cărbune activ. |

Tehnică

Descriere

(a)

Adsorbție

A se vedea secțiunea 6.1.

(b)

Biofiltru

A se vedea secțiunea 6.1.

Poate fi necesară pretratarea gazelor reziduale înainte de biofiltru (de exemplu, cu un scruber cu apă sau cu soluție acidă) în cazul unui conținut ridicat de NH3 (de exemplu, 5-40 mg/Nm3), pentru a ține sub control pH-ul mediului și pentru a limita formarea de N2O în biofiltru.

Unii compuși mirositori (de exemplu, mercaptanii, H2S) pot cauza acidifierea mediului biofiltrului și poate fi necesară utilizarea unui scruber cu apă sau cu soluție alcalină pentru pretratarea gazelor reziduale înainte de biofiltru.

(c)

Filtru textil

A se vedea secțiunea 6.1. Filtrul textil se utilizează în cazul tratării mecano-biologice a deșeurilor.

(d)

Oxidare termică

A se vedea secțiunea 6.1.

(e)

Epurare umedă

A se vedea secțiunea 6.1. Scruberele cu apă, cu soluție acidă sau cu soluție alcalină se utilizează în combinație cu un biofiltru, cu oxidarea termică sau cu adsorbția pe cărbune activ.

Tabelul 6.7

Nivelurile de emisii asociate BAT (BAT-AEL) pentru emisiile dirijate în aer de NH3, mirosuri, pulberi și TCOV provenite de la tratarea biologică a deșeurilor

| Parametru | Unitate | BAT-AEL
  (Media pe perioada de prelevare) | Proces de tratare a deșeurilor |
| --- | --- | --- | --- |
| NH3
   (41)
   (42) | mg/Nm3 | 0,3-20 | Toate tipurile de tratare biologică a deșeurilor |
| Concentrația de miros (41)
   (42) | ouE/Nm3 | 200-1 000 |
| Pulberi | mg/Nm3 | 2-5 | Tratarea mecano-biologică a deșeurilor |
| TCOV | mg/Nm3 | 5-40 (43) |

Parametru

Unitate

BAT-AEL

(Media pe perioada de prelevare)

Proces de tratare a deșeurilor

NH3
   (41)
   (42)

mg/Nm3

0,3-20

Toate tipurile de tratare biologică a deșeurilor

Concentrația de miros (41)
   (42)

ouE/Nm3

200-1 000

Pulberi

mg/Nm3

2-5

Tratarea mecano-biologică a deșeurilor

TCOV

mg/Nm3

5-40 (43)

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 8.

3.1.3.   Emisii în apă și consum de apă

BAT 35. În vederea generării unei cantități mai mici de ape uzate și a reducerii consumului de apă, BAT constă în utilizarea tuturor tehnicilor indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| (a) | Separarea fluxurilor de ape uzate | Levigatul scurs din șirele și grămezile de compost este separat de apele de șiroire de suprafață (a se vedea BAT 19f). | General aplicabilă la instalațiile noi.
  General aplicabilă la instalațiile existente, în limitele impuse de configurația circuitelor de apă. |
| (b) | Recircularea apei | Recircularea fluxurilor de apă tehnologică (de exemplu, din deshidratarea digestatului lichid din procesele anaerobe) sau utilizarea altor fluxuri de apă cât mai mult posibil (de exemplu, apa de condens, apa de spălare, apa de șiroire de suprafață). Gradul de recirculare este limitat de bilanțul apei caracteristic instalației, de conținutul de impurități (de exemplu, metale grele, săruri, agenți patogeni, compuși mirositori) și/sau de caracteristicile fluxurilor de apă (de exemplu, conținutul de nutrienți). | General aplicabilă. |
| (c) | Minimizarea generării de levigat | Optimizarea conținutului de umiditate al deșeurilor pentru a minimiza generarea de levigat. | General aplicabilă. |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Separarea fluxurilor de ape uzate

Levigatul scurs din șirele și grămezile de compost este separat de apele de șiroire de suprafață (a se vedea BAT 19f).

General aplicabilă la instalațiile noi.

General aplicabilă la instalațiile existente, în limitele impuse de configurația circuitelor de apă.

(b)

Recircularea apei

Recircularea fluxurilor de apă tehnologică (de exemplu, din deshidratarea digestatului lichid din procesele anaerobe) sau utilizarea altor fluxuri de apă cât mai mult posibil (de exemplu, apa de condens, apa de spălare, apa de șiroire de suprafață). Gradul de recirculare este limitat de bilanțul apei caracteristic instalației, de conținutul de impurități (de exemplu, metale grele, săruri, agenți patogeni, compuși mirositori) și/sau de caracteristicile fluxurilor de apă (de exemplu, conținutul de nutrienți).

General aplicabilă.

(c)

Minimizarea generării de levigat

Optimizarea conținutului de umiditate al deșeurilor pentru a minimiza generarea de levigat.

General aplicabilă.

3.2.   Concluzii privind BAT pentru tratarea aerobă a deșeurilor

Cu excepția cazului în care se precizează altfel, la tratarea aerobă a deșeurilor se aplică concluziile privind BAT prezentate în această secțiune, pe lângă concluziile generale privind BAT pentru tratarea biologică a deșeurilor de la secțiunea 3.1.

3.2.1.   Performanța generală de mediu

BAT 36. În vederea reducerii emisiilor în aer și a îmbunătățirii performanței generale de mediu, BAT constă în monitorizarea și/sau controlul deșeurilor principale și al parametrilor principali ai procesului.

Descriere

Monitorizarea și/sau controlul deșeurilor principale și al parametrilor principali ai procesului, printre care:

| — | caracteristicile intrărilor de deșeuri (de exemplu, raportul C/N, mărimea particulelor); |
| --- | --- |

—

caracteristicile intrărilor de deșeuri (de exemplu, raportul C/N, mărimea particulelor);

| — | temperatura și conținutul de umiditate în diferite puncte ale șirei; |
| --- | --- |

—

temperatura și conținutul de umiditate în diferite puncte ale șirei;

| — | aerarea șirei (de exemplu, frecvența de întoarcere a șirei, concentrația de O2 și/sau de CO2 în șiră, temperatura fluxurilor de aer în cazul aerării forțate); |
| --- | --- |

—

aerarea șirei (de exemplu, frecvența de întoarcere a șirei, concentrația de O2 și/sau de CO2 în șiră, temperatura fluxurilor de aer în cazul aerării forțate);

| — | porozitatea, înălțimea și lățimea șirei. |
| --- | --- |

—

porozitatea, înălțimea și lățimea șirei.

Aplicabilitate

Monitorizarea conținutului de umiditate al șirei nu este aplicabilă în cazul proceselor închise pentru care au fost identificate probleme care afectează sănătatea și/sau siguranța. În acest caz, conținutul de umiditate poate fi monitorizat înainte de încărcarea deșeurilor în etapa de compostare închisă și poate fi ajustat după ieșirea din etapa de compostare închisă.

3.2.2.   Emisii de mirosuri și emisii difuze în aer

BAT 37. În vederea reducerii emisiilor difuze în aer de pulberi, mirosuri și bioaerosoli rezultate din etapele de tratare în aer liber, BAT constă în utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| (a) | Utilizarea de acoperiri din membrane semipermeabile | Șirele cu compostare activă se acoperă cu membrane semipermeabile. | General aplicabilă. |
| (b) | Adaptarea operațiilor la condițiile meteorologice | Aceasta presupune tehnici precum următoarele:






  — | luarea în considerare a condițiilor atmosferice și a prognozelor meteorologice la întreprinderea unor activități de procesare majore în aer liber. De exemplu, se va evita formarea sau întoarcerea șirelor sau a grămezilor, efectuarea de verificări sau măcinarea în cazul unor condiții meteorologice nefavorabile din punctul de vedere al dispersării emisiilor (de exemplu, dacă viteza vântului este prea mică sau prea mare sau dacă vântul bate în direcția unor receptori sensibili); |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Utilizarea de acoperiri din membrane semipermeabile

Șirele cu compostare activă se acoperă cu membrane semipermeabile.

General aplicabilă.

(b)

Adaptarea operațiilor la condițiile meteorologice

Aceasta presupune tehnici precum următoarele:

—

luarea în considerare a condițiilor atmosferice și a prognozelor meteorologice la întreprinderea unor activități de procesare majore în aer liber. De exemplu, se va evita formarea sau întoarcerea șirelor sau a grămezilor, efectuarea de verificări sau măcinarea în cazul unor condiții meteorologice nefavorabile din punctul de vedere al dispersării emisiilor (de exemplu, dacă viteza vântului este prea mică sau prea mare sau dacă vântul bate în direcția unor receptori sensibili);

| — | orientarea șirelor astfel încât în direcția dominantă a vântului să fie expusă cea mai mică suprafață a masei de compostare, pentru a reduce dispersia poluanților de pe suprafața șirei. Este de preferat ca șirele și grămezile să fie amplasate pe suprafața cu înălțimea cea mai mică din configurația generală a amplasamentului. |
| --- | --- |

—

orientarea șirelor astfel încât în direcția dominantă a vântului să fie expusă cea mai mică suprafață a masei de compostare, pentru a reduce dispersia poluanților de pe suprafața șirei. Este de preferat ca șirele și grămezile să fie amplasate pe suprafața cu înălțimea cea mai mică din configurația generală a amplasamentului.

General aplicabilă.

3.3.   Concluzii privind BAT pentru tratarea anaerobă a deșeurilor

Cu excepția cazului în care se precizează altfel, la tratarea anaerobă a deșeurilor se aplică concluziile privind BAT prezentate în această secțiune, pe lângă concluziile generale privind BAT pentru tratarea biologică a deșeurilor de la secțiunea 3.1.

3.3.1.   Emisii în aer

BAT 38. În vederea reducerii emisiilor în aer și a îmbunătățirii performanței generale de mediu, BAT constă în monitorizarea și/sau controlul deșeurilor principale și al parametrilor principali ai procesului.

Descriere

Aplicarea unui sistem de monitorizare manuală și/sau automată care:

| — | să asigure funcționarea stabilă a digestorului; |
| --- | --- |

—

să asigure funcționarea stabilă a digestorului;

| — | să minimizeze dificultățile de exploatare care pot duce la emisii de mirosuri, de exemplu spumarea; |
| --- | --- |

—

să minimizeze dificultățile de exploatare care pot duce la emisii de mirosuri, de exemplu spumarea;

| — | să transmită alerte suficient de timpurii cu privire la defectările sistemului care pot duce la pierderea izolării și la explozii. |
| --- | --- |

—

să transmită alerte suficient de timpurii cu privire la defectările sistemului care pot duce la pierderea izolării și la explozii.

Acesta presupune inclusiv monitorizarea și/sau controlul deșeurilor principale și al parametrilor principali ai procesului, de exemplu:

| — | pH-ul și alcalinitatea materialelor cu care este alimentat digestorul; |
| --- | --- |

—

pH-ul și alcalinitatea materialelor cu care este alimentat digestorul;

| — | temperatura de funcționare a digestorului; |
| --- | --- |

—

temperatura de funcționare a digestorului;

| — | ratele de încărcare hidraulice și organice ale alimentării digestorului; |
| --- | --- |

—

ratele de încărcare hidraulice și organice ale alimentării digestorului;

| — | concentrația de acizi grași volatili (AGV) și a amoniacului din digestor și din digestat; |
| --- | --- |

—

concentrația de acizi grași volatili (AGV) și a amoniacului din digestor și din digestat;

| — | cantitatea de biogaz, compoziția (de exemplu, H2S) și presiunea acestuia; |
| --- | --- |

—

cantitatea de biogaz, compoziția (de exemplu, H2S) și presiunea acestuia;

| — | nivelurile de lichid și de spumă din digestor. |
| --- | --- |

—

nivelurile de lichid și de spumă din digestor.

3.4.   Concluzii privind BAT pentru tratarea mecano-biologică a deșeurilor (TMB)

Cu excepția cazului în care se precizează altfel, la tratarea mecano-biologică a deșeurilor se aplică concluziile privind BAT prezentate în această secțiune, pe lângă concluziile generale privind BAT pentru tratarea biologică a deșeurilor de la secțiunea 3.1.

În cazul tratării mecano-biologice a deșeurilor se aplică, după caz, și concluziile privind BAT pentru tratarea aerobă (secțiunea 3.2) și pentru tratarea anaerobă (secțiunea 3.3) a deșeurilor.

3.4.1.   Emisii în aer

BAT 39. În vederea reducerii emisiilor în aer, BAT constă în utilizarea ambelor tehnici indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| (a) | Separarea fluxurilor de gaze reziduale | Divizarea fluxului total de gaze reziduale în fluxuri de gaze reziduale cu conținut ridicat de poluanți și fluxuri de gaze reziduale cu conținut scăzut de poluanți, conform identificării din inventarul menționat la BAT 3. | General aplicabilă la instalațiile noi.
  General aplicabilă la instalațiile existente, în limitele impuse de configurația circuitelor de aer. |
| (b) | Recircularea gazelor reziduale | Recircularea gazelor reziduale cu conținut scăzut de poluanți în procesul biologic, urmată de tratarea gazelor reziduale adaptată la concentrația poluanților (a se vedea BAT 34).
  Este posibil ca utilizarea gazelor reziduale în procesul biologic să fie limitată de temperatura și/sau conținutul de poluant al acestora.
  Poate fi necesar ca înainte de reutilizare să se condenseze vaporii de apă conținuți în gazele reziduale. În acest caz este necesară răcirea lor, iar apa condensată se recirculă dacă este posibil (a se vedea BAT 35) sau se tratează înainte de evacuare. |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Separarea fluxurilor de gaze reziduale

Divizarea fluxului total de gaze reziduale în fluxuri de gaze reziduale cu conținut ridicat de poluanți și fluxuri de gaze reziduale cu conținut scăzut de poluanți, conform identificării din inventarul menționat la BAT 3.

General aplicabilă la instalațiile noi.

General aplicabilă la instalațiile existente, în limitele impuse de configurația circuitelor de aer.

(b)

Recircularea gazelor reziduale

Recircularea gazelor reziduale cu conținut scăzut de poluanți în procesul biologic, urmată de tratarea gazelor reziduale adaptată la concentrația poluanților (a se vedea BAT 34).

Este posibil ca utilizarea gazelor reziduale în procesul biologic să fie limitată de temperatura și/sau conținutul de poluant al acestora.

Poate fi necesar ca înainte de reutilizare să se condenseze vaporii de apă conținuți în gazele reziduale. În acest caz este necesară răcirea lor, iar apa condensată se recirculă dacă este posibil (a se vedea BAT 35) sau se tratează înainte de evacuare.

4.   CONCLUZII PRIVIND BAT PENTRU TRATAREA FIZICO-CHIMICĂ A DEȘEURILOR

Cu excepția cazului în care se precizează altfel, la tratarea fizico-chimică a deșeurilor se aplică concluziile privind BAT prezentate la secțiunea 4, pe lângă concluziile generale privind BAT de la secțiunea 1.

4.1.   Concluzii privind BAT pentru tratarea fizico-chimică a deșeurilor solide și/sau păstoase

4.1.1.   Performanța generală de mediu

BAT 40. În vederea îmbunătățirii performanței generale de mediu, BAT constă în monitorizarea intrărilor de deșeuri ca parte a procedurilor de preacceptare sau de acceptare a deșeurilor (a se vedea BAT 2).

Descriere

Monitorizarea intrărilor de deșeuri, de exemplu din punctul de vedere al:

| — | conținutului de substanțe organice, substanțe oxidante, metale (de exemplu, mercur), săruri, compuși mirositori; |
| --- | --- |

—

conținutului de substanțe organice, substanțe oxidante, metale (de exemplu, mercur), săruri, compuși mirositori;

| — | potențialului de formare a H2 după amestecarea cu apă a reziduurilor de la tratarea gazelor de ardere, de exemplu a cenușii zburătoare. |
| --- | --- |

—

potențialului de formare a H2 după amestecarea cu apă a reziduurilor de la tratarea gazelor de ardere, de exemplu a cenușii zburătoare.

4.1.2.   Emisii în aer

BAT 41. În vederea reducerii emisiilor în aer de pulberi, compuși organici și NH3, BAT constă în aplicarea BAT 14d și în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| (a) | Adsorbție | A se vedea secțiunea 6.1. |
| (b) | Biofiltru |
| (c) | Filtru textil |
| (d) | Epurare umedă |

Tehnică

Descriere

(a)

Adsorbție

A se vedea secțiunea 6.1.

(b)

Biofiltru

(c)

Filtru textil

(d)

Epurare umedă

Tabelul 6.8

Nivelul de emisii asociat BAT (BAT-AEL) pentru emisiile dirijate în aer de pulberi provenite de la tratarea fizico-chimică a deșeurilor solide și/sau păstoase

| Parametru | Unitate | BAT-AEL
  (Media pe perioada de prelevare) |
| --- | --- | --- |
| Pulberi | mg/Nm3 | 2-5 |

Parametru

Unitate

BAT-AEL

(Media pe perioada de prelevare)

Pulberi

mg/Nm3

2-5

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 8.

4.2.   Concluzii privind BAT pentru rerafinarea uleiurilor uzate

4.2.1.   Performanța generală de mediu

BAT 42. În vederea îmbunătățirii performanței generale de mediu, BAT constă în monitorizarea intrărilor de deșeuri ca parte a procedurilor de preacceptare sau de acceptare a deșeurilor (a se vedea BAT 2).

Descriere

Monitorizarea intrărilor de deșeuri din punctul de vedere al conținutului de compuși clorurați (de exemplu, solvenți clorurați sau PCB).

BAT 43. În vederea reducerii cantității de deșeuri solide trimise spre eliminare, BAT constă în utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| (a) | Recuperarea materialelor | Utilizarea reziduurilor organice provenite din distilarea la vid, din extracția cu solvenți, din evaporatoarele cu peliculă subțire etc. în produsele din asfalt etc. |
| (b) | Valorificare energetică | Utilizarea reziduurilor organice provenite din distilarea la vid, din extracția cu solvenți, din evaporatoarele cu peliculă subțire etc. pentru recuperarea energiei. |

Tehnică

Descriere

(a)

Recuperarea materialelor

Utilizarea reziduurilor organice provenite din distilarea la vid, din extracția cu solvenți, din evaporatoarele cu peliculă subțire etc. în produsele din asfalt etc.

(b)

Valorificare energetică

Utilizarea reziduurilor organice provenite din distilarea la vid, din extracția cu solvenți, din evaporatoarele cu peliculă subțire etc. pentru recuperarea energiei.

4.2.2.   Emisii în aer

BAT 44. În vederea reducerii emisiilor de compuși organici în aer, BAT constă în aplicarea BAT 14d și în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| (a) | Adsorbție | A se vedea secțiunea 6.1. |
| (b) | Oxidare termică | A se vedea secțiunea 6.1. Sunt incluse aici și cazurile în care gazele reziduale sunt trimise către un cuptor pentru prelucrare sau către un cazan. |
| (c) | Epurare umedă | A se vedea secțiunea 6.1. |

Tehnică

Descriere

(a)

Adsorbție

A se vedea secțiunea 6.1.

(b)

Oxidare termică

A se vedea secțiunea 6.1. Sunt incluse aici și cazurile în care gazele reziduale sunt trimise către un cuptor pentru prelucrare sau către un cazan.

(c)

Epurare umedă

A se vedea secțiunea 6.1.

Se aplică BAT-AEL stabilit la secțiunea 4.5.

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 8.

4.3.   Concluzii privind BAT pentru tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică

4.3.1.   Emisii în aer

BAT 45. În vederea reducerii emisiilor de compuși organici în aer, BAT constă în aplicarea BAT 14d și în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| (a) | Adsorbție | A se vedea secțiunea 6.1 |
| (b) | Condensare criogenică |
| (c) | Oxidare termică |
| (d) | Epurare umedă |

Tehnică

Descriere

(a)

Adsorbție

A se vedea secțiunea 6.1

(b)

Condensare criogenică

(c)

Oxidare termică

(d)

Epurare umedă

Se aplică BAT-AEL stabilit la secțiunea 4.5.

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 8.

4.4.   Concluzii privind BAT pentru regenerarea solvenților uzați

4.4.1.   Performanța generală de mediu

BAT 46. În vederea îmbunătățirii performanței generale de mediu a regenerării solvenților uzați, BAT constă în utilizarea uneia sau a ambelor tehnici indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| (a) | Recuperarea materialelor | Solvenții se recuperează din reziduurile de distilare prin evaporare. | Aplicabilitatea poate fi limitată dacă necesarul de energie este excesiv în raport cu cantitatea de solvent recuperat. |
| (b) | Valorificare energetică | Reziduurile provenite din distilare se utilizează pentru recuperarea energiei. | General aplicabilă. |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Recuperarea materialelor

Solvenții se recuperează din reziduurile de distilare prin evaporare.

Aplicabilitatea poate fi limitată dacă necesarul de energie este excesiv în raport cu cantitatea de solvent recuperat.

(b)

Valorificare energetică

Reziduurile provenite din distilare se utilizează pentru recuperarea energiei.

General aplicabilă.

4.4.2.   Emisii în aer

BAT 47. În vederea reducerii emisiilor de compuși organici în aer, BAT constă în aplicarea BAT 14d și în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| (a) | Recircularea gazelor reziduale de procesare într-un cazan de aburi | Gazele reziduale de procesare provenite din condensatoare sunt trimise către cazanul de aburi care alimentează instalația. | Este posibil să nu fie aplicabilă pentru tratarea deșeurilor de solvenți halogenați, pentru a se evita generarea și emisia de PCB și/sau PCDD/F. |
| (b) | Adsorbție | A se vedea secțiunea 6.1. | Aplicabilitatea tehnicii poate fi limitată de anumite motive legate de siguranță (de exemplu, paturile de cărbune activ tind să se autoaprindă atunci când sunt încărcate cu cetone). |
| (c) | Oxidare termică | A se vedea secțiunea 6.1. | Este posibil să nu fie aplicabilă pentru tratarea deșeurilor de solvenți halogenați, pentru a se evita generarea și emisia de PCB și/sau PCDD/F. |
| (d) | Condensare sau condensare criogenică | A se vedea secțiunea 6.1. | General aplicabilă. |
| (e) | Epurare umedă | A se vedea secțiunea 6.1. | General aplicabilă. |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Recircularea gazelor reziduale de procesare într-un cazan de aburi

Gazele reziduale de procesare provenite din condensatoare sunt trimise către cazanul de aburi care alimentează instalația.

Este posibil să nu fie aplicabilă pentru tratarea deșeurilor de solvenți halogenați, pentru a se evita generarea și emisia de PCB și/sau PCDD/F.

(b)

Adsorbție

A se vedea secțiunea 6.1.

Aplicabilitatea tehnicii poate fi limitată de anumite motive legate de siguranță (de exemplu, paturile de cărbune activ tind să se autoaprindă atunci când sunt încărcate cu cetone).

(c)

Oxidare termică

A se vedea secțiunea 6.1.

Este posibil să nu fie aplicabilă pentru tratarea deșeurilor de solvenți halogenați, pentru a se evita generarea și emisia de PCB și/sau PCDD/F.

(d)

Condensare sau condensare criogenică

A se vedea secțiunea 6.1.

General aplicabilă.

(e)

Epurare umedă

A se vedea secțiunea 6.1.

General aplicabilă.

Se aplică BAT-AEL stabilit la secțiunea 4.5.

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 8.

4.5.   BAT-AEL pentru emisii în aer de compuși organici proveniți de la rerafinarea uleiurilor uzate, tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică și regenerarea solvenților uzați

Tabelul 6.9

Nivelul de emisii asociat BAT (BAT-AEL) pentru emisiile dirijate în aer de TCOV provenit de la rerafinarea uleiurilor uzate, tratarea fizico-chimică a deșeurilor cu putere calorifică și regenerarea solvenților uzați

| Parametru | Unitate | BAT-AEL (44)

  (Media pe perioada de prelevare) |
| --- | --- | --- |
| TCOV | mg/Nm3 | 5-30 |

Parametru

Unitate

BAT-AEL (44)

(Media pe perioada de prelevare)

TCOV

mg/Nm3

5-30

4.6.   Concluzii privind BAT pentru tratarea termică a cărbunelui activ uzat, a catalizatorilor uzați și a solurilor contaminate excavate

4.6.1.   Performanța generală de mediu

BAT 48. În vederea îmbunătățirii performanței generale de mediu a procesului de tratare termică a cărbunelui activ uzat, a catalizatorilor uzați și a solurilor contaminate excavate, BAT constă în utilizarea tuturor tehnicilor indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| (a) | Recuperarea căldurii de la efluenții gazoși din cuptor | Căldura recuperată poate fi utilizată, de exemplu, pentru preîncălzirea aerului de combustie sau pentru generarea de abur, care se utilizează și la reactivarea cărbunelui activ uzat. | General aplicabilă. |
| (b) | Cuptor cu încălzire indirectă | Cuptoarele cu încălzire indirectă se utilizează pentru a se evita contactul dintre conținutul cuptorului și gazele de ardere de la arzător (arzătoare). | Cuptoarele cu încălzire indirectă sunt construite de obicei cu un tub de metal, iar aplicabilitatea poate fi limitată din cauza problemelor de coroziune.
  De asemenea, modernizarea instalațiilor existente poate fi îngrădită de limitările economice. |
| (c) | Tehnici integrate în proces pentru reducerea emisiilor în aer | Acestea presupun tehnici precum următoarele:






  — | controlul temperaturii cuptorului și al vitezei de rotație a cuptorului rotativ; |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Recuperarea căldurii de la efluenții gazoși din cuptor

Căldura recuperată poate fi utilizată, de exemplu, pentru preîncălzirea aerului de combustie sau pentru generarea de abur, care se utilizează și la reactivarea cărbunelui activ uzat.

General aplicabilă.

(b)

Cuptor cu încălzire indirectă

Cuptoarele cu încălzire indirectă se utilizează pentru a se evita contactul dintre conținutul cuptorului și gazele de ardere de la arzător (arzătoare).

Cuptoarele cu încălzire indirectă sunt construite de obicei cu un tub de metal, iar aplicabilitatea poate fi limitată din cauza problemelor de coroziune.

De asemenea, modernizarea instalațiilor existente poate fi îngrădită de limitările economice.

(c)

Tehnici integrate în proces pentru reducerea emisiilor în aer

Acestea presupun tehnici precum următoarele:

—

controlul temperaturii cuptorului și al vitezei de rotație a cuptorului rotativ;

| — | alegerea combustibilului; |
| --- | --- |

—

alegerea combustibilului;

| — | utilizarea unui cuptor etanș sau operarea cuptorului la presiune redusă pentru a preveni emisiile difuze în aer. |
| --- | --- |

—

utilizarea unui cuptor etanș sau operarea cuptorului la presiune redusă pentru a preveni emisiile difuze în aer.

General aplicabilă.

4.6.2.   Emisii în aer

BAT 49. În vederea reducerii emisiilor de HCl, HF, pulberi și compuși organici în aer, BAT constă în aplicarea BAT 14d și în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| (a) | Ciclon | A se vedea secțiunea 6.1. Această tehnică se utilizează în combinație cu alte tehnici de reducere a emisiilor. |
| (b) | Filtru electrostatic | A se vedea secțiunea 6.1. |
| (c) | Filtru textil |
| (d) | Epurare umedă |
| (e) | Adsorbție |
| (f) | Condensare |
| (g) | Oxidare termică (45) |

Tehnică

Descriere

(a)

Ciclon

A se vedea secțiunea 6.1. Această tehnică se utilizează în combinație cu alte tehnici de reducere a emisiilor.

(b)

Filtru electrostatic

A se vedea secțiunea 6.1.

(c)

Filtru textil

(d)

Epurare umedă

(e)

Adsorbție

(f)

Condensare

(g)

Oxidare termică (45)

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 8.

4.7.   Concluzii privind BAT pentru spălarea cu apă a solurilor contaminate excavate

4.7.1.   Emisii în aer

BAT 50. În vederea reducerii emisiilor în aer de pulberi și compuși organici rezultați din etapele de depozitare, manipulare și spălare, BAT constă în aplicarea BAT 14d și în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| (a) | Adsorbție | A se vedea secțiunea 6.1. |
| (b) | Filtru textil |
| (c) | Epurare umedă |

Tehnică

Descriere

(a)

Adsorbție

A se vedea secțiunea 6.1.

(b)

Filtru textil

(c)

Epurare umedă

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 8.

4.8.   Concluzii privind BAT pentru decontaminarea echipamentelor care conțin PCB

4.8.1.   Performanța generală de mediu

BAT 51. În vederea îmbunătățirii performanței generale de mediu și a reducerii emisiilor dirijate în aer de PCB și de compuși organici, BAT constă în utilizarea tuturor tehnicilor indicate mai jos.

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| (a) | Acoperirea zonelor de depozitare și de tratare | Aceasta presupune tehnici precum următoarea:






  — | acoperire pe bază de rășină aplicată pe planșeul de beton al întregii zone de depozitare și de tratare. |

Tehnică

Descriere

(a)

Acoperirea zonelor de depozitare și de tratare

Aceasta presupune tehnici precum următoarea:

—

acoperire pe bază de rășină aplicată pe planșeul de beton al întregii zone de depozitare și de tratare.

(b)

Instituirea unor reguli de acces pentru personal, pentru a se preveni răspândirea contaminării

Aceasta presupune tehnici precum următoarele:

| — | încuierea punctelor de acces la zonele de depozitare și de tratare; |
| --- | --- |

—

încuierea punctelor de acces la zonele de depozitare și de tratare;

| — | o calificare specială necesară drept condiție pentru accesul în zona în care sunt depozitate și manipulate echipamentele contaminate; |
| --- | --- |

—

o calificare specială necesară drept condiție pentru accesul în zona în care sunt depozitate și manipulate echipamentele contaminate;

| — | vestiare „curate” și „murdare” separate, pentru îmbrăcarea/dezbrăcarea echipamentului individual de protecție. |
| --- | --- |

—

vestiare „curate” și „murdare” separate, pentru îmbrăcarea/dezbrăcarea echipamentului individual de protecție.

(c)

Optimizarea proceselor de curățare a echipamentelor și de drenare

Aceasta presupune tehnici precum următoarele:

| — | curățarea suprafețelor exterioare ale echipamentelor contaminate cu un detergent anionic; |
| --- | --- |

—

curățarea suprafețelor exterioare ale echipamentelor contaminate cu un detergent anionic;

| — | golirea echipamentelor cu o pompă sau sub vid în loc de golire gravitațională; |
| --- | --- |

—

golirea echipamentelor cu o pompă sau sub vid în loc de golire gravitațională;

| — | definirea și aplicarea unor proceduri de umplere, golire și (de)conectare a recipientului de golire sub vid; |
| --- | --- |

—

definirea și aplicarea unor proceduri de umplere, golire și (de)conectare a recipientului de golire sub vid;

| — | asigurarea unei perioade de drenare îndelungate (cel puțin 12 ore) pentru a se preveni orice scurgere de lichid contaminat în cursul operațiilor de tratare ulterioară, după separarea miezului de carcasa unui transformator electric. |
| --- | --- |

—

asigurarea unei perioade de drenare îndelungate (cel puțin 12 ore) pentru a se preveni orice scurgere de lichid contaminat în cursul operațiilor de tratare ulterioară, după separarea miezului de carcasa unui transformator electric.

(d)

Controlul și monitorizarea emisiilor în aer

Aceasta presupune tehnici precum următoarele:

| — | colectarea aerului din zona de decontaminare și tratarea lui cu filtre de cărbune activ; |
| --- | --- |

—

colectarea aerului din zona de decontaminare și tratarea lui cu filtre de cărbune activ;

| — | racordarea conductei de evacuare a pompei de vid menționate la tehnica (c) de mai sus la un sistem de reducere a emisiilor la sfârșit de proces (de exemplu, un incinerator cu temperatură ridicată, oxidare termică sau adsorbție pe cărbune activ); |
| --- | --- |

—

racordarea conductei de evacuare a pompei de vid menționate la tehnica (c) de mai sus la un sistem de reducere a emisiilor la sfârșit de proces (de exemplu, un incinerator cu temperatură ridicată, oxidare termică sau adsorbție pe cărbune activ);

| — | monitorizarea emisiilor dirijate (a se vedea BAT 8); |
| --- | --- |

—

monitorizarea emisiilor dirijate (a se vedea BAT 8);

| — | monitorizarea posibilului aport atmosferic de PCB (de exemplu, prin măsurători fizico-chimice sau prin biomonitorizare). |
| --- | --- |

—

monitorizarea posibilului aport atmosferic de PCB (de exemplu, prin măsurători fizico-chimice sau prin biomonitorizare).

(e)

Eliminarea reziduurilor provenite de la tratarea deșeurilor

Aceasta presupune tehnici precum următoarele:

| — | trimiterea componentelor poroase, contaminate ale transformatoarelor electrice (lemn și hârtie) către incineratorul cu temperatură ridicată; |
| --- | --- |

—

trimiterea componentelor poroase, contaminate ale transformatoarelor electrice (lemn și hârtie) către incineratorul cu temperatură ridicată;

| — | distrugerea PCB-urilor din uleiuri (de exemplu, prin declorurare, hidrogenare, procese cu electron solvatat, incinerare la temperatură ridicată). |
| --- | --- |

—

distrugerea PCB-urilor din uleiuri (de exemplu, prin declorurare, hidrogenare, procese cu electron solvatat, incinerare la temperatură ridicată).

(f)

Recuperarea solventului la utilizarea spălării cu solvent

Solventul organic este colectat și distilat pentru a fi reutilizat în proces.

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 8.

5.   CONCLUZII PRIVIND BAT PENTRU TRATAREA DEȘEURILOR LICHIDE APOASE

Cu excepția cazului în care se precizează altfel, la tratarea deșeurilor lichide apoase se aplică concluziile privind BAT prezentate la secțiunea 5, pe lângă concluziile generale privind BAT de la secțiunea 1.

5.1.   Performanța generală de mediu

BAT 52. În vederea îmbunătățirii performanței generale de mediu, BAT constă în monitorizarea intrărilor de deșeuri ca parte a procedurilor de preacceptare sau de acceptare a deșeurilor (a se vedea BAT 2).

Descriere

Monitorizarea intrărilor de deșeuri, de exemplu din punctul de vedere al:

| — | capacității de bioeliminare [de exemplu, CBO, raportul CBO/CCO, metoda Zahn-Wellens, potențialul de inhibiție biologică (de exemplu, inhibarea nămolului activat)]; |
| --- | --- |

—

capacității de bioeliminare [de exemplu, CBO, raportul CBO/CCO, metoda Zahn-Wellens, potențialul de inhibiție biologică (de exemplu, inhibarea nămolului activat)];

| — | fezabilitatea desfacerii emulsiei, de exemplu prin efectuarea unor teste de laborator. |
| --- | --- |

—

fezabilitatea desfacerii emulsiei, de exemplu prin efectuarea unor teste de laborator.

5.2.   Emisii în aer

BAT 53. În vederea reducerii emisiilor de HCl, NH3 și compuși organici în aer, BAT constă în aplicarea BAT 14d și în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora.

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| (a) | Adsorbție | A se vedea secțiunea 6.1. |
| (b) | Biofiltru |
| (c) | Oxidare termică |
| (d) | Epurare umedă |

Tehnică

Descriere

(a)

Adsorbție

A se vedea secțiunea 6.1.

(b)

Biofiltru

(c)

Oxidare termică

(d)

Epurare umedă

Tabelul 6.10

Nivelurile de emisii asociate BAT (BAT-AEL) pentru emisiile dirijate în aer de HCl și TCOV provenite de la tratarea deșeurilor lichide apoase

| Parametru | Unitate | BAT-AEL (46)

  (Media pe perioada de prelevare) |
| --- | --- | --- |
| Acid clorhidric (HCl) | mg/Nm3 | 1-5 |
| TCOV | 3-20 (47) |

Parametru

Unitate

BAT-AEL (46)

(Media pe perioada de prelevare)

Acid clorhidric (HCl)

mg/Nm3

1-5

TCOV

3-20 (47)

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 8.

6.   DESCRIEREA TEHNICILOR

6.1.   Emisii dirijate în aer

| Tehnică | Poluant (poluanți) tipic(i) redus (reduși) | Descriere |
| --- | --- | --- |
| Adsorbție | Mercur, compuși organici volatili, hidrogen sulfurat, compuși mirositori | Adsorbția este o reacție eterogenă în care moleculele de gaz sunt reținute pe suprafața unui solid sau lichid care prezintă selectivitate pentru anumiți compuși, fiind astfel îndepărtate din fluxurile de efluent. Atunci când suprafața a adsorbit cantitatea maximă posibilă, absorbantul este înlocuit sau conținutul este desorbit în cadrul procesului de regenerare a adsorbantului. Contaminanții desorbiți prezintă de obicei o concentrație mai mare și pot fi recuperați sau eliminați. Cel mai comun adsorbant este cărbunele activ granulat. |
| Biofiltru | Amoniac, hidrogen sulfurat, compuși organici volatili, compuși mirositori | Fluxul de gaze reziduale este trecut printr-un pat de material organic (de exemplu, turbă, iarbă neagră, compost, rădăcini, scoarță de copac, lemn de esență moale și diferite combinații) sau printr-un material inert (de exemplu, argilă, cărbune activ și poliuretan), în care este oxidat biologic de microorganismele naturale la dioxid de carbon, apă, săruri anorganice și biomasă.
  Biofiltrul este conceput în funcție de tipul (tipurile) deșeurilor intrate. Se selectează un material adecvat pentru pat, de exemplu din punctul de vedere al capacității de reținere a apei, al densității aparente, al porozității, al integrității structurale. Este important și ca patul de filtrare să aibă o înălțime și o suprafață corespunzătoare. Biofiltrul se conectează la un sistem adecvat de ventilare și de circulare a aerului, pentru a se asigura o distribuție uniformă a aerului prin pat și un timp de staționare suficient pentru gazele reziduale în interiorul acestuia. |
| Condensare și condensare criogenică | Compuși organici volatili | Condensarea este o tehnică prin care se elimină vaporii de solvent dintr-un flux de gaze reziduale prin reducerea temperaturii acestuia sub punctul său de rouă. În cazul condensării criogenice, temperatura de operare poate fi scăzută până la – 120 °C, dar în practică aceasta este deseori cuprinsă între – 40 °C și – 80 °C în dispozitivul de condensare. Condensarea criogenică poate face față tuturor COV și tuturor poluanților anorganici volatili, indiferent de presiunile de vapori individuale ale acestora. Temperaturile scăzute aplicate permit obținerea unor eficiențe de condensare foarte mari, ceea ce o face să fie potrivită ca tehnică finală de control al emisiilor de COV. |
| Ciclon | Pulberi | Filtrele ciclon se utilizează pentru îndepărtarea particulelor mai grele, care „cad” pe măsură ce gazelor reziduale li se imprimă o mișcare de rotație forțată înainte de a părăsi separatorul.
  Cicloanele se utilizează pentru controlul materialelor granulare, în special pentru PM10. |
| Filtru electrostatic | Pulberi | Filtrele electrostatice funcționează prin încărcarea electrică a particulelor și separarea lor sub influența unui câmp electric. Aceste filtre pot să funcționeze în condiții foarte variate. În cazul filtrelor electrostatice uscate, materialul colectat este îndepărtat prin mijloace mecanice (de exemplu, prin agitare, vibrații, aer comprimat), iar în cazul celor umede materialul se clătește cu un lichid potrivit, de obicei apă. |
| Filtru textil | Pulberi | Filtrele textile, denumite adesea filtre cu saci, sunt realizate din pâslă sau dintr-un material poros țesut prin care sunt trecute gazele în vederea îndepărtării particulelor. Utilizarea unui filtru textil impune alegerea unui material textil adecvat pentru caracteristicile gazelor reziduale și pentru temperatura maximă de funcționare. |
| Filtru HEPA | Pulberi | Filtrele HEPA (filtre de înaltă eficiență pentru particulele din aer) sunt filtre absolute. Materialul filtrant este hârtie sau fibră de sticlă mată țesută foarte compact. Fluxul de gaze reziduale este trecut prin materialul filtrant, în care sunt colectate particulele în suspensie. |
| Oxidare termică | Compuși organici volatili | Oxidarea gazelor combustibile și a agenților odorizanți dintr-un flux de gaze reziduale prin încălzirea amestecului format din contaminanți și aer sau oxigen la o temperatură superioară celei de autoaprindere într-o cameră de ardere și prin menținerea acestuia la o temperatură ridicată pe o durată suficient de lungă încât să aibă loc o ardere completă, cu rezultarea de dioxid de carbon și apă. |
| Epurare umedă | Pulberi, compuși organici volatili, compuși acizi gazoși (scruber alcalin), compuși alcalini gazoși (scruber acid) | Îndepărtarea poluanților gazoși sau a particulelor poluante dintr-un flux de gaze prin transfer de masă într-un solvent lichid, deseori apă sau soluție apoasă. Poate avea loc și o reacție chimică (de exemplu, într-un scruber acid sau alcalin). În unele cazuri, compușii pot fi recuperați din solvent. |

Tehnică

Poluant (poluanți) tipic(i) redus (reduși)

Descriere

Adsorbție

Mercur, compuși organici volatili, hidrogen sulfurat, compuși mirositori

Adsorbția este o reacție eterogenă în care moleculele de gaz sunt reținute pe suprafața unui solid sau lichid care prezintă selectivitate pentru anumiți compuși, fiind astfel îndepărtate din fluxurile de efluent. Atunci când suprafața a adsorbit cantitatea maximă posibilă, absorbantul este înlocuit sau conținutul este desorbit în cadrul procesului de regenerare a adsorbantului. Contaminanții desorbiți prezintă de obicei o concentrație mai mare și pot fi recuperați sau eliminați. Cel mai comun adsorbant este cărbunele activ granulat.

Biofiltru

Amoniac, hidrogen sulfurat, compuși organici volatili, compuși mirositori

Fluxul de gaze reziduale este trecut printr-un pat de material organic (de exemplu, turbă, iarbă neagră, compost, rădăcini, scoarță de copac, lemn de esență moale și diferite combinații) sau printr-un material inert (de exemplu, argilă, cărbune activ și poliuretan), în care este oxidat biologic de microorganismele naturale la dioxid de carbon, apă, săruri anorganice și biomasă.

Biofiltrul este conceput în funcție de tipul (tipurile) deșeurilor intrate. Se selectează un material adecvat pentru pat, de exemplu din punctul de vedere al capacității de reținere a apei, al densității aparente, al porozității, al integrității structurale. Este important și ca patul de filtrare să aibă o înălțime și o suprafață corespunzătoare. Biofiltrul se conectează la un sistem adecvat de ventilare și de circulare a aerului, pentru a se asigura o distribuție uniformă a aerului prin pat și un timp de staționare suficient pentru gazele reziduale în interiorul acestuia.

Condensare și condensare criogenică

Compuși organici volatili

Condensarea este o tehnică prin care se elimină vaporii de solvent dintr-un flux de gaze reziduale prin reducerea temperaturii acestuia sub punctul său de rouă. În cazul condensării criogenice, temperatura de operare poate fi scăzută până la – 120 °C, dar în practică aceasta este deseori cuprinsă între – 40 °C și – 80 °C în dispozitivul de condensare. Condensarea criogenică poate face față tuturor COV și tuturor poluanților anorganici volatili, indiferent de presiunile de vapori individuale ale acestora. Temperaturile scăzute aplicate permit obținerea unor eficiențe de condensare foarte mari, ceea ce o face să fie potrivită ca tehnică finală de control al emisiilor de COV.

Ciclon

Pulberi

Filtrele ciclon se utilizează pentru îndepărtarea particulelor mai grele, care „cad” pe măsură ce gazelor reziduale li se imprimă o mișcare de rotație forțată înainte de a părăsi separatorul.

Cicloanele se utilizează pentru controlul materialelor granulare, în special pentru PM10.

Filtru electrostatic

Pulberi

Filtrele electrostatice funcționează prin încărcarea electrică a particulelor și separarea lor sub influența unui câmp electric. Aceste filtre pot să funcționeze în condiții foarte variate. În cazul filtrelor electrostatice uscate, materialul colectat este îndepărtat prin mijloace mecanice (de exemplu, prin agitare, vibrații, aer comprimat), iar în cazul celor umede materialul se clătește cu un lichid potrivit, de obicei apă.

Filtru textil

Pulberi

Filtrele textile, denumite adesea filtre cu saci, sunt realizate din pâslă sau dintr-un material poros țesut prin care sunt trecute gazele în vederea îndepărtării particulelor. Utilizarea unui filtru textil impune alegerea unui material textil adecvat pentru caracteristicile gazelor reziduale și pentru temperatura maximă de funcționare.

Filtru HEPA

Pulberi

Filtrele HEPA (filtre de înaltă eficiență pentru particulele din aer) sunt filtre absolute. Materialul filtrant este hârtie sau fibră de sticlă mată țesută foarte compact. Fluxul de gaze reziduale este trecut prin materialul filtrant, în care sunt colectate particulele în suspensie.

Oxidare termică

Compuși organici volatili

Oxidarea gazelor combustibile și a agenților odorizanți dintr-un flux de gaze reziduale prin încălzirea amestecului format din contaminanți și aer sau oxigen la o temperatură superioară celei de autoaprindere într-o cameră de ardere și prin menținerea acestuia la o temperatură ridicată pe o durată suficient de lungă încât să aibă loc o ardere completă, cu rezultarea de dioxid de carbon și apă.

Epurare umedă

Pulberi, compuși organici volatili, compuși acizi gazoși (scruber alcalin), compuși alcalini gazoși (scruber acid)

Îndepărtarea poluanților gazoși sau a particulelor poluante dintr-un flux de gaze prin transfer de masă într-un solvent lichid, deseori apă sau soluție apoasă. Poate avea loc și o reacție chimică (de exemplu, într-un scruber acid sau alcalin). În unele cazuri, compușii pot fi recuperați din solvent.

6.2.   Emisii difuze de compuși organici volatili (COV) în aer

| Program de detectare și eliminare a scăpărilor de gaze (LDAR) | Compuși organici volatili | Abordare structurată de reducere a emisiilor fugitive de compuși organici prin detectarea componentelor care prezintă scăpări, urmată de repararea sau de înlocuirea lor. În prezent, pentru identificarea scăpărilor sunt disponibile metoda de detectare a scăpărilor de gaze cu ajutorul unui senzor (descrisă de EN 15446) și metoda termoviziunii.

  Metoda de detectare a scăpărilor de gaze cu ajutorul unui senzor: prima etapă constă în detectarea prin folosirea analizoarelor portabile de compuși organici pentru măsurarea concentrației din jurul echipamentului (de exemplu, prin utilizarea ionizării în flacără sau a fotoionizării). A doua etapă constă în izolarea componentei cu un sac impermeabil pentru a efectua o măsurare directă la sursa de emisie. Această a doua etapă este uneori înlocuită de efectuarea unor curbe matematice de corelare, derivate din rezultatele statistice obținute de la un număr mare de măsurători anterioare efectuate pe componente similare.

  Metode de detectare a scăpărilor de gaze prin termoviziune: Imagistica optică folosește camere portabile ușoare și de mici dimensiuni, care permit vizualizarea scăpărilor de gaze în timp real, acestea apărând sub forma unui „fum” pe un videorecorder, împreună cu imaginea normală a componentei în cauză, ceea ce permite localizarea ușoară și rapidă a scurgerilor semnificative de compuși organici. Sistemele active produc imaginea cu ajutorul unui laser cu lumină infraroșie retrodifuzată, care se reflectă pe componentă și în jurul acesteia. Sistemele pasive se bazează pe radiațiile infraroșii produse în mod natural de echipamentele și de împrejurimilor acestora. |
| --- | --- | --- |
| Măsurarea emisiilor difuze de COV | Compuși organici volatili | Metodele de detectare a scăpărilor de gaze cu ajutorul unui senzor și prin termoviziune sunt descrise în dreptul programului de detectare și eliminare a scăpărilor de gaze.
  Depistarea completă și cuantificarea emisiilor provenite de la instalație pot fi realizate printr-o combinație adecvată de metode complementare, de exemplu măsurare prin tehnica spectroscopiei în infraroșu utilizând transformata Fourier (FTIR) cu o sursă solară de radiații (SOF) sau utilizarea principiului DIAL. Aceste rezultate pot fi utilizate pentru evaluarea tendinței în timp, pentru verificări încrucișate și pentru actualizarea/validarea programului LDAR în curs.

  Măsurarea prin tehnica spectroscopiei în infraroșu utilizând transformata Fourier (FTIR) cu o sursă solară de radiații (SOF): Tehnica se bazează pe înregistrarea și analiza spectrometrică prin transformata Fourier a unui spectru de bandă largă în infraroșu sau ultraviolet/spectru solar vizibil de-a lungul unui traseu geografic determinat, perpendicular pe direcția vântului și care intersectează urmele de COV.

  Principiul DIAL: DIAL este o tehnică bazată pe laser, care folosește echipament LIDAR (detectare și măsurare a distanței cu ajutorul razei coerente) cu absorbție diferențială, echivalentul optic al RADAR-ului bazat pe unde radio. Tehnica se bazează pe retrodifuzia impulsurilor fasciculelor laser prin aerosolii atmosferici și pe analiza proprietăților spectrale ale luminii care se întoarce, captată cu un telescop. |

Program de detectare și eliminare a scăpărilor de gaze (LDAR)

Compuși organici volatili

Abordare structurată de reducere a emisiilor fugitive de compuși organici prin detectarea componentelor care prezintă scăpări, urmată de repararea sau de înlocuirea lor. În prezent, pentru identificarea scăpărilor sunt disponibile metoda de detectare a scăpărilor de gaze cu ajutorul unui senzor (descrisă de EN 15446) și metoda termoviziunii.

Metoda de detectare a scăpărilor de gaze cu ajutorul unui senzor: prima etapă constă în detectarea prin folosirea analizoarelor portabile de compuși organici pentru măsurarea concentrației din jurul echipamentului (de exemplu, prin utilizarea ionizării în flacără sau a fotoionizării). A doua etapă constă în izolarea componentei cu un sac impermeabil pentru a efectua o măsurare directă la sursa de emisie. Această a doua etapă este uneori înlocuită de efectuarea unor curbe matematice de corelare, derivate din rezultatele statistice obținute de la un număr mare de măsurători anterioare efectuate pe componente similare.

Metode de detectare a scăpărilor de gaze prin termoviziune: Imagistica optică folosește camere portabile ușoare și de mici dimensiuni, care permit vizualizarea scăpărilor de gaze în timp real, acestea apărând sub forma unui „fum” pe un videorecorder, împreună cu imaginea normală a componentei în cauză, ceea ce permite localizarea ușoară și rapidă a scurgerilor semnificative de compuși organici. Sistemele active produc imaginea cu ajutorul unui laser cu lumină infraroșie retrodifuzată, care se reflectă pe componentă și în jurul acesteia. Sistemele pasive se bazează pe radiațiile infraroșii produse în mod natural de echipamentele și de împrejurimilor acestora.

Măsurarea emisiilor difuze de COV

Compuși organici volatili

Metodele de detectare a scăpărilor de gaze cu ajutorul unui senzor și prin termoviziune sunt descrise în dreptul programului de detectare și eliminare a scăpărilor de gaze.

Depistarea completă și cuantificarea emisiilor provenite de la instalație pot fi realizate printr-o combinație adecvată de metode complementare, de exemplu măsurare prin tehnica spectroscopiei în infraroșu utilizând transformata Fourier (FTIR) cu o sursă solară de radiații (SOF) sau utilizarea principiului DIAL. Aceste rezultate pot fi utilizate pentru evaluarea tendinței în timp, pentru verificări încrucișate și pentru actualizarea/validarea programului LDAR în curs.

Măsurarea prin tehnica spectroscopiei în infraroșu utilizând transformata Fourier (FTIR) cu o sursă solară de radiații (SOF): Tehnica se bazează pe înregistrarea și analiza spectrometrică prin transformata Fourier a unui spectru de bandă largă în infraroșu sau ultraviolet/spectru solar vizibil de-a lungul unui traseu geografic determinat, perpendicular pe direcția vântului și care intersectează urmele de COV.

Principiul DIAL: DIAL este o tehnică bazată pe laser, care folosește echipament LIDAR (detectare și măsurare a distanței cu ajutorul razei coerente) cu absorbție diferențială, echivalentul optic al RADAR-ului bazat pe unde radio. Tehnica se bazează pe retrodifuzia impulsurilor fasciculelor laser prin aerosolii atmosferici și pe analiza proprietăților spectrale ale luminii care se întoarce, captată cu un telescop.

6.3.   Emisii în apă

| Tehnică | Poluant (poluanți) tipic(i) vizat (vizați) | Descriere |
| --- | --- | --- |
| Proces cu nămol activ | Compuși organici biodegradabili | Oxidarea biologică a poluanților organici dizolvați cu ajutorul oxigenului, utilizând metabolismul microorganismelor. În prezența oxigenului dizolvat (injectat sub formă de aer sau de oxigen pur), componentele organice se transformă în dioxid de carbon, apă sau alți metaboliți și în biomasă (respectiv nămol activ). Microorganismele sunt menținute în suspensie în apele uzate și întregul amestec este aerat în mod mecanic. Amestecul de nămol activ este trimis către o instalație de separare, din care nămolul este reciclat către rezervorul de aerare. |
| Adsorbție | Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați adsorbabili, de exemplu hidrocarburi, mercur, AOX | Metodă de separare în care compușii (și anume poluanții) dintr-un fluid (apa uzată) sunt reținuți pe suprafața unui solid (de obicei, cărbune activ). |
| Oxidare chimică | Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați oxidabili, de exemplu nitrit, cianură | Compușii organici sunt oxidați la compuși mai puțin nocivi și mai ușor biodegradabili. Exemple de tehnici: oxidare umedă sau oxidare cu ozon sau cu peroxid de hidrogen, reacție sprijinită opțional prin catalizatori sau prin radiații UV. Oxidarea chimică se utilizează și pentru descompunerea compușilor organici care produc miros, gust și culoare, precum și în scop dezinfectant. |
| Reducere chimică | Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați reductibili, de exemplu crom hexavalent [Cr(VI)] | Reducerea chimică reprezintă transformarea poluanților în compuși similari, dar mai puțin nocivi sau mai puțin periculoși, cu ajutorul unor agenți chimici reducători. |
| Coagulare și floculare | Materii solide în suspensie și particule de metal | Coagularea și flocularea se utilizează pentru separarea particulelor solide în suspensie de apele uzate și deseori au loc în etape succesive. Coagularea se realizează prin adăugarea de coagulanți cu sarcini opuse celor ale particulelor solide în suspensie. Flocularea se realizează prin adăugarea de polimeri, astfel încât coliziunile particulelor de microflocoane să determine gruparea acestora și producerea unor flocoane de dimensiuni mai mari. Ulterior, flocoanele formate sunt separate prin sedimentare, flotație cu aer sau filtrare. |
| Distilare/rectificare | Poluanți nebiodegradabili dizolvați sau poluanți inhibitori, care pot fi distilați, de exemplu anumiți solvenți | Distilarea este o tehnică de separare a compușilor cu puncte de fierbere diferite prin evaporare parțială și recondensare.
  Distilarea apelor uzate reprezintă îndepărtarea contaminanților cu puncte de fierbere joase de apa uzată, prin trecerea acestora în faza de vapori. Distilarea se realizează în coloane prevăzute cu talere sau cu material de umplutură și într-un condensator aflat în aval. |
| Egalizare | Toți poluanții | Echilibrarea fluxurilor și a încărcăturilor poluante prin utilizarea bazinelor sau a altor tehnici de gestionare. |
| Evaporare | Poluanți solubili | Utilizarea distilării (a se vedea mai sus) pentru concentrarea soluțiilor apoase ale substanțelor cu puncte de fierbere ridicate, în vederea utilizării, a procesării sau a eliminării ulterioare (de exemplu, incinerarea apelor uzate) prin trecerea apei în faza de vapori. Se realizează de obicei în instalații cu mai multe trepte de creștere a vidului, pentru a se reduce necesarul de energie. Vaporii de apă sunt condensați pentru a fi reutilizați sau evacuați ca apă uzată. |
| Filtrare | Materii solide în suspensie și particule de metal | Separarea particulelor solide prezente în apele uzate prin trecerea acestora printr-un mediu poros; de exemplu, filtrare cu nisip, microfiltrare sau ultrafiltrare. |
| Flotație | Separarea particulelor solide sau lichide prezente în apele uzate prin atașarea lor la bule fine de gaz, în general aer. Particulele plutitoare se acumulează la suprafața apei și se colectează cu spumiere. |
| Schimb de ioni | Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați ionici, de exemplu metale | Reținerea constituenților ionici nedoriți sau periculoși din apele uzate și înlocuirea lor cu ioni mai acceptabili, utilizând o rășină schimbătoare de ioni. Poluanții sunt reținuți temporar și apoi sunt eliberați într-un lichid de regenerare sau de spălare în contracurent. |
| Bioreactor cu membrană | Compuși organici biodegradabili | O combinație între tratarea cu nămol activ și filtrarea prin membrană. Se utilizează două variante: (a) o buclă de recirculare externă între rezervorul cu nămol activ și modulul cu membrană; și (b) scufundarea modulului cu membrană în rezervorul cu nămol activ aerat, unde efluentul este filtrat printr-o membrană din fibre tubulare, biomasa rămânând în rezervor. |
| Filtrare prin membrană | Materii solide în suspensie și particule de metal | Microfiltrarea (MF) și ultrafiltrarea (UF) sunt procese de filtrare prin membrană care rețin și concentrează, pe o parte a membranei, poluanți de tipul particulelor în suspensie și al particulelor coloidale conținute în apele uzate. |
| Neutralizare | Acizi, substanțe alcaline | Reglarea valorii pH a apelor uzate la un nivel neutru (aproximativ 7) prin adăugarea de substanțe chimice. Pentru a crește pH-ul se poate utiliza hidroxid de sodiu (NaOH) sau hidroxid de calciu [Ca(OH)2], iar pentru a diminua pH-ul se poate utiliza acid sulfuric (H2SO4), acid clorhidric (HCl) sau dioxid de carbon (CO2). În timpul neutralizării se poate produce precipitarea unor poluanți. |
| Nitrificare/denitrificare | Azot total, amoniac | Proces în două etape care este, de obicei, integrat în instalațiile de epurare biologică a apelor uzate. Prima etapă constă în nitrificarea aerobă, în cursul căreia microorganismele oxidează amoniul (NH4
  +) în nitritul intermediar (NO2
  -), care este oxidat în continuare în nitrat (NO3
  -). În etapa ulterioară, de denitrificare în lipsa oxigenului, microorganismele reduc nitratul la azot gazos prin reacții chimice. |
| Separare ulei-apă | Ulei/grăsime | Separarea uleiului și a apei, urmată de îndepărtarea uleiului liber prin separare gravitațională, cu ajutorul echipamentelor de separare sau prin desfacerea emulsiei (utilizare de substanțe chimice care desfac emulsiile, de exemplu săruri metalice, acizi minerali, adsorbanți sau polimeri organici). |
| Sedimentare | Materii solide în suspensie și particule de metal | Separarea particulelor solide în suspensie prin decantare gravitațională. |
| Precipitare | Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați precipitabili, de exemplu metale, fosfor | Transformarea poluanților dizolvați în compuși insolubili prin adăugarea de agenți de precipitare. Precipitații solizi formați sunt apoi separați prin sedimentare, prin flotație cu aer sau prin filtrare. |
| Stripare | Poluanți care pot fi purjați, de exemplu hidrogen sulfurat (H2S), amoniac (NH3), unii compuși organici halogenați absorbabili (AOX), hidrocarburi | Îndepărtarea din faza apoasă a poluanților care pot fi purjați, cu ajutorul unei substanțe aflate în fază gazoasă (de exemplu, abur, azot sau aer) care este trecută prin lichid. Poluanții sunt apoi recuperați (de exemplu, prin condensare) în vederea utilizării ulterioare sau a eliminării. Eficiența îndepărtării poate fi sporită prin creșterea temperaturii sau prin scăderea presiunii. |

Tehnică

Poluant (poluanți) tipic(i) vizat (vizați)

Descriere

Proces cu nămol activ

Compuși organici biodegradabili

Oxidarea biologică a poluanților organici dizolvați cu ajutorul oxigenului, utilizând metabolismul microorganismelor. În prezența oxigenului dizolvat (injectat sub formă de aer sau de oxigen pur), componentele organice se transformă în dioxid de carbon, apă sau alți metaboliți și în biomasă (respectiv nămol activ). Microorganismele sunt menținute în suspensie în apele uzate și întregul amestec este aerat în mod mecanic. Amestecul de nămol activ este trimis către o instalație de separare, din care nămolul este reciclat către rezervorul de aerare.

Adsorbție

Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați adsorbabili, de exemplu hidrocarburi, mercur, AOX

Metodă de separare în care compușii (și anume poluanții) dintr-un fluid (apa uzată) sunt reținuți pe suprafața unui solid (de obicei, cărbune activ).

Oxidare chimică

Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați oxidabili, de exemplu nitrit, cianură

Compușii organici sunt oxidați la compuși mai puțin nocivi și mai ușor biodegradabili. Exemple de tehnici: oxidare umedă sau oxidare cu ozon sau cu peroxid de hidrogen, reacție sprijinită opțional prin catalizatori sau prin radiații UV. Oxidarea chimică se utilizează și pentru descompunerea compușilor organici care produc miros, gust și culoare, precum și în scop dezinfectant.

Reducere chimică

Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați reductibili, de exemplu crom hexavalent [Cr(VI)]

Reducerea chimică reprezintă transformarea poluanților în compuși similari, dar mai puțin nocivi sau mai puțin periculoși, cu ajutorul unor agenți chimici reducători.

Coagulare și floculare

Materii solide în suspensie și particule de metal

Coagularea și flocularea se utilizează pentru separarea particulelor solide în suspensie de apele uzate și deseori au loc în etape succesive. Coagularea se realizează prin adăugarea de coagulanți cu sarcini opuse celor ale particulelor solide în suspensie. Flocularea se realizează prin adăugarea de polimeri, astfel încât coliziunile particulelor de microflocoane să determine gruparea acestora și producerea unor flocoane de dimensiuni mai mari. Ulterior, flocoanele formate sunt separate prin sedimentare, flotație cu aer sau filtrare.

Distilare/rectificare

Poluanți nebiodegradabili dizolvați sau poluanți inhibitori, care pot fi distilați, de exemplu anumiți solvenți

Distilarea este o tehnică de separare a compușilor cu puncte de fierbere diferite prin evaporare parțială și recondensare.

Distilarea apelor uzate reprezintă îndepărtarea contaminanților cu puncte de fierbere joase de apa uzată, prin trecerea acestora în faza de vapori. Distilarea se realizează în coloane prevăzute cu talere sau cu material de umplutură și într-un condensator aflat în aval.

Egalizare

Toți poluanții

Echilibrarea fluxurilor și a încărcăturilor poluante prin utilizarea bazinelor sau a altor tehnici de gestionare.

Evaporare

Poluanți solubili

Utilizarea distilării (a se vedea mai sus) pentru concentrarea soluțiilor apoase ale substanțelor cu puncte de fierbere ridicate, în vederea utilizării, a procesării sau a eliminării ulterioare (de exemplu, incinerarea apelor uzate) prin trecerea apei în faza de vapori. Se realizează de obicei în instalații cu mai multe trepte de creștere a vidului, pentru a se reduce necesarul de energie. Vaporii de apă sunt condensați pentru a fi reutilizați sau evacuați ca apă uzată.

Filtrare

Materii solide în suspensie și particule de metal

Separarea particulelor solide prezente în apele uzate prin trecerea acestora printr-un mediu poros; de exemplu, filtrare cu nisip, microfiltrare sau ultrafiltrare.

Flotație

Separarea particulelor solide sau lichide prezente în apele uzate prin atașarea lor la bule fine de gaz, în general aer. Particulele plutitoare se acumulează la suprafața apei și se colectează cu spumiere.

Schimb de ioni

Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați ionici, de exemplu metale

Reținerea constituenților ionici nedoriți sau periculoși din apele uzate și înlocuirea lor cu ioni mai acceptabili, utilizând o rășină schimbătoare de ioni. Poluanții sunt reținuți temporar și apoi sunt eliberați într-un lichid de regenerare sau de spălare în contracurent.

Bioreactor cu membrană

Compuși organici biodegradabili

O combinație între tratarea cu nămol activ și filtrarea prin membrană. Se utilizează două variante: (a) o buclă de recirculare externă între rezervorul cu nămol activ și modulul cu membrană; și (b) scufundarea modulului cu membrană în rezervorul cu nămol activ aerat, unde efluentul este filtrat printr-o membrană din fibre tubulare, biomasa rămânând în rezervor.

Filtrare prin membrană

Materii solide în suspensie și particule de metal

Microfiltrarea (MF) și ultrafiltrarea (UF) sunt procese de filtrare prin membrană care rețin și concentrează, pe o parte a membranei, poluanți de tipul particulelor în suspensie și al particulelor coloidale conținute în apele uzate.

Neutralizare

Acizi, substanțe alcaline

Reglarea valorii pH a apelor uzate la un nivel neutru (aproximativ 7) prin adăugarea de substanțe chimice. Pentru a crește pH-ul se poate utiliza hidroxid de sodiu (NaOH) sau hidroxid de calciu [Ca(OH)2], iar pentru a diminua pH-ul se poate utiliza acid sulfuric (H2SO4), acid clorhidric (HCl) sau dioxid de carbon (CO2). În timpul neutralizării se poate produce precipitarea unor poluanți.

Nitrificare/denitrificare

Azot total, amoniac

Proces în două etape care este, de obicei, integrat în instalațiile de epurare biologică a apelor uzate. Prima etapă constă în nitrificarea aerobă, în cursul căreia microorganismele oxidează amoniul (NH4
  +) în nitritul intermediar (NO2
  -), care este oxidat în continuare în nitrat (NO3
  -). În etapa ulterioară, de denitrificare în lipsa oxigenului, microorganismele reduc nitratul la azot gazos prin reacții chimice.

Separare ulei-apă

Ulei/grăsime

Separarea uleiului și a apei, urmată de îndepărtarea uleiului liber prin separare gravitațională, cu ajutorul echipamentelor de separare sau prin desfacerea emulsiei (utilizare de substanțe chimice care desfac emulsiile, de exemplu săruri metalice, acizi minerali, adsorbanți sau polimeri organici).

Sedimentare

Materii solide în suspensie și particule de metal

Separarea particulelor solide în suspensie prin decantare gravitațională.

Precipitare

Poluanți nebiodegradabili sau inhibitori dizolvați precipitabili, de exemplu metale, fosfor

Transformarea poluanților dizolvați în compuși insolubili prin adăugarea de agenți de precipitare. Precipitații solizi formați sunt apoi separați prin sedimentare, prin flotație cu aer sau prin filtrare.

Stripare

Poluanți care pot fi purjați, de exemplu hidrogen sulfurat (H2S), amoniac (NH3), unii compuși organici halogenați absorbabili (AOX), hidrocarburi

Îndepărtarea din faza apoasă a poluanților care pot fi purjați, cu ajutorul unei substanțe aflate în fază gazoasă (de exemplu, abur, azot sau aer) care este trecută prin lichid. Poluanții sunt apoi recuperați (de exemplu, prin condensare) în vederea utilizării ulterioare sau a eliminării. Eficiența îndepărtării poate fi sporită prin creșterea temperaturii sau prin scăderea presiunii.

6.4.   Tehnici de sortare

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| Separare pneumatică | Separarea pneumatică (sau separarea cu aer) este un proces de clasare aproximativă a amestecurilor uscate cu particule de diferite dimensiuni în grupuri sau clase cu puncte de separare cuprinse între mărimi ale ochiului de sită care variază de la 10 până la ordinul zecilor de microni. Separatoarele pneumatice (numite și separatoare cu aer) sunt complementare ciururilor în aplicații care necesită puncte de separare mai mici decât dimensiunile sitelor comerciale și se adaugă suplimentar sitelor și ciururilor pentru fracțiuni mai grosiere atunci când avantajele speciale ale separării pneumatice justifică acest lucru. |
| Separator pentru toate metalele | Metalele (feroase și neferoase) sunt sortate cu ajutorul unei bobine de detecție al cărei câmp magnetic este influențat de particulele de metal, conectată la un procesor care controlează un jet de aer pentru ejectarea materialelor detectate. |
| Separare electromagnetică a metalelor neferoase | Metalele neferoase sunt sortate cu ajutorul separatoarelor cu curenți turbionari. Un curent turbionar este indus de o serie de rotoare ceramice sau din pământuri rare magnetice la capătul unei benzi transportoare, care se rotește la viteză mare independent de banda transportoare. Acest proces induce forțe magnetice temporare în metalele nemagnetice cu aceeași polaritate cu cea a rotorului, determinând îndepărtarea lor sub acțiunea forței de respingere și apoi separarea lor de celelalte materii de intrare. |
| Separare manuală | Materialele se separă manual în urma examinării vizuale de către personal, de pe o bandă de sortare sau de pe podea, fie pentru a îndepărta în mod selectiv un anumit material din fluxul general de deșeuri, fie pentru a îndepărta contaminanții din fluxul de ieșire, în vederea creșterii purității. Această tehnică vizează în general materialele reciclabile (sticlă, plastic etc.) și orice contaminanți, materiale periculoase și materialele de mari dimensiuni, cum ar fi DEEE. |
| Separare magnetică | Metalele feroase sunt sortate cu ajutorul unui magnet care atrage materialele alcătuite din metale feroase. Acest lucru se poate realiza, de exemplu, cu un separator magnetic aflat deasupra benzii sau cu un tambur magnetic. |
| Spectroscopie în infraroșu apropiat (Near-infrared spectroscopy – NIRS) | Materialele sunt sortate cu ajutorul unui senzor în infraroșu apropiat care scanează întreaga lățime a benzii transportoare și transmite caracteristicile spectrale ale diverselor materiale unui procesor de date care controlează un jet de aer pentru ejectarea materialelor detectate. În general, NIRS nu este adecvată pentru sortarea materialelor negre. |
| Rezervoare de plutire-scufundare | Materialele solide sunt separate în două fluxuri prin valorificarea densităților diferite ale materialelor. |
| Separare granulometrică | Materialele sunt sortate în funcție de dimensiunea particulelor acestora. Acest lucru se poate realiza cu ciururi rotative, ciururi vibratoare cu mișcări liniare și circulare, ciururi basculante, ciururi plane, ciururi tambur și grătare mobile. |
| Masă vibrantă | Materialele sunt separate în funcție de densitate și dimensiune, deplasându-se (în suspensie, în cazul meselor umede sau al separatoarelor umede) de-a lungul unei mese înclinate care oscilează înainte și înapoi. |
| Sisteme de raze X | Materialele compozite sunt sortate în funcție de densitățile diferitelor materiale, de componentele halogenate sau de componentele organice, cu ajutorul razelor X. Caracteristicile diferitelor materiale sunt transmise unui procesor de date care controlează un jet de aer pentru ejectarea materialelor detectate. |

Tehnică

Descriere

Separare pneumatică

Separarea pneumatică (sau separarea cu aer) este un proces de clasare aproximativă a amestecurilor uscate cu particule de diferite dimensiuni în grupuri sau clase cu puncte de separare cuprinse între mărimi ale ochiului de sită care variază de la 10 până la ordinul zecilor de microni. Separatoarele pneumatice (numite și separatoare cu aer) sunt complementare ciururilor în aplicații care necesită puncte de separare mai mici decât dimensiunile sitelor comerciale și se adaugă suplimentar sitelor și ciururilor pentru fracțiuni mai grosiere atunci când avantajele speciale ale separării pneumatice justifică acest lucru.

Separator pentru toate metalele

Metalele (feroase și neferoase) sunt sortate cu ajutorul unei bobine de detecție al cărei câmp magnetic este influențat de particulele de metal, conectată la un procesor care controlează un jet de aer pentru ejectarea materialelor detectate.

Separare electromagnetică a metalelor neferoase

Metalele neferoase sunt sortate cu ajutorul separatoarelor cu curenți turbionari. Un curent turbionar este indus de o serie de rotoare ceramice sau din pământuri rare magnetice la capătul unei benzi transportoare, care se rotește la viteză mare independent de banda transportoare. Acest proces induce forțe magnetice temporare în metalele nemagnetice cu aceeași polaritate cu cea a rotorului, determinând îndepărtarea lor sub acțiunea forței de respingere și apoi separarea lor de celelalte materii de intrare.

Separare manuală

Materialele se separă manual în urma examinării vizuale de către personal, de pe o bandă de sortare sau de pe podea, fie pentru a îndepărta în mod selectiv un anumit material din fluxul general de deșeuri, fie pentru a îndepărta contaminanții din fluxul de ieșire, în vederea creșterii purității. Această tehnică vizează în general materialele reciclabile (sticlă, plastic etc.) și orice contaminanți, materiale periculoase și materialele de mari dimensiuni, cum ar fi DEEE.

Separare magnetică

Metalele feroase sunt sortate cu ajutorul unui magnet care atrage materialele alcătuite din metale feroase. Acest lucru se poate realiza, de exemplu, cu un separator magnetic aflat deasupra benzii sau cu un tambur magnetic.

Spectroscopie în infraroșu apropiat (Near-infrared spectroscopy – NIRS)

Materialele sunt sortate cu ajutorul unui senzor în infraroșu apropiat care scanează întreaga lățime a benzii transportoare și transmite caracteristicile spectrale ale diverselor materiale unui procesor de date care controlează un jet de aer pentru ejectarea materialelor detectate. În general, NIRS nu este adecvată pentru sortarea materialelor negre.

Rezervoare de plutire-scufundare

Materialele solide sunt separate în două fluxuri prin valorificarea densităților diferite ale materialelor.

Separare granulometrică

Materialele sunt sortate în funcție de dimensiunea particulelor acestora. Acest lucru se poate realiza cu ciururi rotative, ciururi vibratoare cu mișcări liniare și circulare, ciururi basculante, ciururi plane, ciururi tambur și grătare mobile.

Masă vibrantă

Materialele sunt separate în funcție de densitate și dimensiune, deplasându-se (în suspensie, în cazul meselor umede sau al separatoarelor umede) de-a lungul unei mese înclinate care oscilează înainte și înapoi.

Sisteme de raze X

Materialele compozite sunt sortate în funcție de densitățile diferitelor materiale, de componentele halogenate sau de componentele organice, cu ajutorul razelor X. Caracteristicile diferitelor materiale sunt transmise unui procesor de date care controlează un jet de aer pentru ejectarea materialelor detectate.

6.5.   Tehnici de management

| Plan de gestionare a accidentelor | Planul de gestionare a accidentelor face parte din sistemul de management de mediu (a se vedea BAT 1); acesta identifică pericolele pe care le prezintă instalația și riscurile asociate și definește măsurile pentru abordarea acestor riscuri. Planul ia în considerare inventarul poluanților prezenți sau probabil prezenți care, dacă ar fi eliberați, ar putea avea consecințe asupra mediului. |
| --- | --- |
| Plan de gestionare a reziduurilor | Planul de gestionare a reziduurilor face parte din sistemul de management de mediu (a se vedea BAT 1) și constă într-un set de măsuri care au ca scop: 1. să minimizeze generarea de reziduuri rezultate din tratarea deșeurilor; 2. să optimizeze reutilizarea, regenerarea, reciclarea și/sau valorificarea energiei reziduurilor; și 3. să asigure eliminarea corespunzătoare a reziduurilor. |

Plan de gestionare a accidentelor

Planul de gestionare a accidentelor face parte din sistemul de management de mediu (a se vedea BAT 1); acesta identifică pericolele pe care le prezintă instalația și riscurile asociate și definește măsurile pentru abordarea acestor riscuri. Planul ia în considerare inventarul poluanților prezenți sau probabil prezenți care, dacă ar fi eliberați, ar putea avea consecințe asupra mediului.

Plan de gestionare a reziduurilor

Planul de gestionare a reziduurilor face parte din sistemul de management de mediu (a se vedea BAT 1) și constă într-un set de măsuri care au ca scop: 1. să minimizeze generarea de reziduuri rezultate din tratarea deșeurilor; 2. să optimizeze reutilizarea, regenerarea, reciclarea și/sau valorificarea energiei reziduurilor; și 3. să asigure eliminarea corespunzătoare a reziduurilor.

---

(1)  Directiva 91/271/CEE a Consiliului din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale (JO L 135, 30.5.1991, p. 40).

(2)  Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (JO L 182, 16.7.1999, p. 1).

(3)  Directiva (UE) 2015/2193 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind limitarea emisiilor în atmosferă a anumitor poluanți provenind de la instalații medii de ardere (JO L 313, 28.11.2015, p. 1).

(4)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

(5)  Salvează Regulamentul (CE) nr. 199/2006 al Comisiei din 3 februarie 2006 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 466/2001 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare, în ceea ce privește dioxinele și PCB de tipul dioxinei (JO L 32, 4.2.2006, p. 34).

(6)  Directiva 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind vehiculele scoase din uz (JO L 269, 21.10.2000, p. 34).

(7)  Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind poluanții organici persistenți și de modificare a Directivei 79/117/CEE (JO L 158, 30.4.2004, p. 7).

(8)  Directiva 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2012 privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) (JO L 197, 24.7.2012, p. 38).

(9)  Pentru orice parametru în cazul căruia măsurarea timp de 30 de minute este inadecvată, din cauza unor limitări analitice sau legate de prelevare, se poate utiliza o perioadă de măsurare mai adecvată (de exemplu, pentru concentrația de miros). În cazul PCDD/F sau al PCB-urilor de tipul dioxinelor, se utilizează o perioadă de prelevare de 6-8 ore.

(10)  Tehnicile de sortare sunt descrise în secțiunea 6.4

(11)  Frecvențele de monitorizare pot fi reduse dacă nivelurile de emisii se dovedesc a fi suficient de stabile.

(12)  În cazul evacuărilor intermitente cu o frecvență mai mică decât frecvența minimă de monitorizare, monitorizarea se realizează o dată la fiecare evacuare.

(13)  Monitorizarea se aplică numai atunci când substanța vizată este identificată ca fiind relevantă în inventarul apelor uzate menționat la BAT 3.

(14)  În cazul evacuării indirecte într-un corp de apă receptor, frecvența de monitorizare se poate reduce dacă instalația de epurare a apelor uzate din aval reduce poluanții vizați.

(15)  Se monitorizează fie COT, fie CCO. Monitorizarea COT este opțiunea preferată, deoarece nu se bazează pe utilizarea unor compuși extrem de toxici.

(16)  Monitorizarea se aplică numai în cazul evacuării directe într-un corp de apă receptor.

(17)  Frecvențele de monitorizare pot fi reduse dacă nivelurile de emisii se dovedesc a fi suficient de stabile.

(18)  Monitorizarea se aplică numai atunci când substanța vizată este identificată ca fiind relevantă în fluxul de gaze reziduale pe baza inventarului menționat la BAT 3.

(19)  În locul EN 1948-1, prelevarea de probe se poate realiza și conform CEN/TS 1948-5.

(20)  În locul acesteia se poate monitoriza concentrația de miros.

(21)  Se poate utiliza monitorizarea NH3 și a H2S ca alternativă la monitorizarea concentrației de miros.

(22)  Monitorizarea se aplică numai atunci când pentru curățarea echipamentelor contaminate se utilizează un solvent.

(23)  Aceste tehnici sunt descrise în secțiunea 6.3.

(24)  Perioadele de calculare a valorilor medii sunt definite în secțiunea Considerații generale.

(25)  Se aplică fie BAT-AEL pentru CCO, fie BAT-AEL pentru COT. Monitorizarea COT este opțiunea preferată, deoarece nu se bazează pe utilizarea unor compuși extrem de toxici.

(26)  Limita superioară a intervalului poate să nu se aplice:

| — | când eficiența este ≥ 95 % calculată ca medie mobilă anuală, iar intrările de deșeuri prezintă următoarele caracteristici: COT > 2 g/l (sau CCO > 6 g/l) ca medie zilnică și un procent ridicat de compuși organici refractari (respectiv greu biodegradabili); sau |
| --- | --- |

—

când eficiența este ≥ 95 % calculată ca medie mobilă anuală, iar intrările de deșeuri prezintă următoarele caracteristici: COT > 2 g/l (sau CCO > 6 g/l) ca medie zilnică și un procent ridicat de compuși organici refractari (respectiv greu biodegradabili); sau

| — | în cazul concentrațiilor mari de cloruri (de exemplu, peste 5 g/l în intrările de deșeuri). |
| --- | --- |

—

în cazul concentrațiilor mari de cloruri (de exemplu, peste 5 g/l în intrările de deșeuri).

(27)  BAT-AEL poate să nu se aplice la instalațiile care tratează noroaie/detritus de foraj.

(28)  BAT-AEL poate să nu se aplice atunci când temperatura apelor uzate este scăzută (de exemplu, sub 12 °C).

(29)  BAT-AEL poate să nu se aplice în cazul concentrațiilor mari de cloruri (de exemplu, peste 10 g/l în intrările de deșeuri).

(30)  BAT-AEL se aplică numai atunci când se utilizează tratarea biologică a apelor uzate.

(31)  BAT-AEL se aplică numai atunci când substanța vizată este identificată ca fiind relevantă în inventarul apelor uzate menționat la BAT 3.

(32)  Limita superioară a intervalului este de 0,3 mg/l în cazul tratării mecanice a deșeurilor metalice în tocătoare.

(33)  Limita superioară a intervalului este de 2 mg/l în cazul tratării mecanice a deșeurilor metalice în tocătoare.

(34)  Perioadele de calculare a valorilor medii sunt definite în secțiunea Considerații generale.

(35)  BAT-AEL poate să nu se aplice dacă instalația de tratare a apelor uzate din aval reduce poluanții vizați, cu condiția ca acest lucru să nu ducă la creșterea nivelului de poluare a mediului.

(36)  BAT-AEL se aplică numai atunci când substanța vizată este identificată ca fiind relevantă în inventarul apelor uzate menționat la BAT 3.

(37)  Limita superioară a intervalului este de 0,3 mg/l în cazul tratării mecanice a deșeurilor metalice în tocătoare.

(38)  Limita superioară a intervalului este de 2 mg/l în cazul tratării mecanice a deșeurilor metalice în tocătoare.

(39)  Dacă nu se poate utiliza un filtru textil, limita superioară a intervalului este de 10 mg/Nm3.

(40)  BAT-AEL se aplică numai atunci când compușii organici sunt identificați ca fiind relevanți în fluxul de gaze reziduale, pe baza inventarului menționat la BAT 3.

(41)  Se aplică fie BAT-AEL pentru NH3, fie BAT-AEL pentru concentrația de miros.

(42)  Acest BAT-AEL nu se aplică pentru tratarea deșeurilor formate în principal din dejecții animaliere.

(43)  Limita inferioară a intervalului poate fi obținută cu ajutorul oxidării termice.

(44)  BAT-AEL nu se aplică dacă încărcătura de emisii este mai mică de 2 kg/h la punctul de emisie, cu condiția ca în fluxul de gaze reziduale să nu fie identificată nicio substanță CMR relevantă, pe baza inventarului menționat în BAT 3.

(45)  Oxidarea termică se realizează la o temperatură de minimum 1 100 °C și la un timp de staționare de două secunde pentru regenerarea cărbunelui activ utilizat în aplicațiile industriale în care este probabil să existe substanțe halogenate refractare sau alte substanțe termorezistente. În cazul cărbunelui activ utilizat pentru aplicații destinate apei potabile și produselor alimentare, este suficient un oxidator termic cu temperatură minimă de încălzire 850 °C și un timp de staționare de două secunde (a se vedea secțiunea 6.1).

(46)  Aceste BAT-AEL se aplică numai atunci când substanța vizată este identificată ca fiind relevantă în fluxul de gaze reziduale, pe baza inventarului menționat la BAT 3.

(47)  Limita superioară a intervalului este de 45 mg/Nm3 atunci când încărcătura de emisii este mai mică de 0,5 kg/h la punctul de emisie.

---

| 17.8.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 208/91 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 208/91

---

DECIZIA (UE) 2018/1148 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 10 august 2018

privind eligibilitatea instrumentelor de natura datoriei tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă și de abrogare a Deciziei (UE) 2016/1041 (BCE/2018/21)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (2) prima liniuță,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 3.1 prima liniuță, articolul 12.1, articolul 18 și articolul 34.1 a doua liniuță,

având în vedere Orientarea (UE) 2015/510 a Băncii Centrale Europene din 19 decembrie 2014 privind punerea în aplicare a cadrului de politică monetară a Eurosistemului (BCE/2014/60) (1) (Orientarea privind documentația generală), în special articolul 1 alineatul (4), partea a patra titlurile I, II, IV, V, VI și VIII și partea a șasea,

având în vedere Orientarea BCE/2014/31 din 9 iulie 2014 privind măsuri suplimentare temporare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului și de modificare a Orientării BCE/2007/9 (2), în special articolul 1 alineatul (3), articolul 6 alineatul (1) și articolul 8,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 18.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, Banca Centrală Europeană (BCE) și băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro pot desfășura operațiuni de creditare cu instituțiile de credit și cu alți participanți pe piață pe baza unor garanții corespunzătoare. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 18.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, Banca Centrală Europeană (BCE) și băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro pot desfășura operațiuni de creditare cu instituțiile de credit și cu alți participanți pe piață pe baza unor garanții corespunzătoare.

| (2) | Criteriile standard și cerințele minime privind pragurile de calitate a creditului în temeiul cărora este stabilită eligibilitatea activelor tranzacționabile drept colateral pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem sunt prevăzute în Orientarea (UE) 2015/510 (BCE/2014/60), în special la articolul 59 și în partea a patra titlul II. |
| --- | --- |

(2)

Criteriile standard și cerințele minime privind pragurile de calitate a creditului în temeiul cărora este stabilită eligibilitatea activelor tranzacționabile drept colateral pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem sunt prevăzute în Orientarea (UE) 2015/510 (BCE/2014/60), în special la articolul 59 și în partea a patra titlul II.

| (3) | În temeiul articolului 1 alineatul (4) din Orientarea (UE) 2015/510 (BCE/2014/60), Consiliul guvernatorilor BCE poate schimba oricând mijloacele, instrumentele, cerințele, criteriile și procedurile de punere în aplicare a operațiunilor de politică monetară din Eurosistem. În temeiul articolului 59 alineatul (6) din Orientarea (UE) 2015/510 (BCE/2014/60), Eurosistemul își rezervă dreptul de a stabili dacă o emisiune, un emitent, un debitor sau un garant îndeplinește cerințele privind calitatea creditului aplicabile în Eurosistem pe baza oricăror informații pe care le consideră relevante pentru a asigura protecția corespunzătoare a Eurosistemului împotriva riscurilor. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 1 alineatul (4) din Orientarea (UE) 2015/510 (BCE/2014/60), Consiliul guvernatorilor BCE poate schimba oricând mijloacele, instrumentele, cerințele, criteriile și procedurile de punere în aplicare a operațiunilor de politică monetară din Eurosistem. În temeiul articolului 59 alineatul (6) din Orientarea (UE) 2015/510 (BCE/2014/60), Eurosistemul își rezervă dreptul de a stabili dacă o emisiune, un emitent, un debitor sau un garant îndeplinește cerințele privind calitatea creditului aplicabile în Eurosistem pe baza oricăror informații pe care le consideră relevante pentru a asigura protecția corespunzătoare a Eurosistemului împotriva riscurilor.

| (4) | Prin derogare de la cerințele privind calitatea creditului aplicabile în Eurosistem pentru activele tranzacționabile, articolul 8 alineatul (2) din Orientarea BCE/2014/31 prevede că pragurile de calitate a creditului din Eurosistem nu se aplică titlurilor de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de administrațiile centrale ale statelor membre din zona euro în cadrul unui program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional, cu excepția cazului în care Consiliul guvernatorilor decide că respectivul stat membru nu îndeplinește condiționalitatea prevăzută de programul de susținere financiară și/sau de programul macroeconomic. |
| --- | --- |

(4)

Prin derogare de la cerințele privind calitatea creditului aplicabile în Eurosistem pentru activele tranzacționabile, articolul 8 alineatul (2) din Orientarea BCE/2014/31 prevede că pragurile de calitate a creditului din Eurosistem nu se aplică titlurilor de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de administrațiile centrale ale statelor membre din zona euro în cadrul unui program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional, cu excepția cazului în care Consiliul guvernatorilor decide că respectivul stat membru nu îndeplinește condiționalitatea prevăzută de programul de susținere financiară și/sau de programul macroeconomic.

| (5) | La 19 august 2015, în urma expirării programului precedent al Fondului european de stabilitate financiară (FESF) de sprijin financiar pentru Grecia, Consiliul guvernatorilor Mecanismului european de stabilitate (MES) a aprobat programul actual de asistență financiară de trei ani pentru Grecia. |
| --- | --- |

(5)

La 19 august 2015, în urma expirării programului precedent al Fondului european de stabilitate financiară (FESF) de sprijin financiar pentru Grecia, Consiliul guvernatorilor Mecanismului european de stabilitate (MES) a aprobat programul actual de asistență financiară de trei ani pentru Grecia.

| (6) | Consiliul guvernatorilor a evaluat efectele programului MES menționat anterior asupra Greciei, punerea în aplicare în continuare a acestuia, precum și angajamentul dovedit de autoritățile elene în ceea ce privește punerea pe deplin în aplicare a programului. Pe baza acestei evaluări, Consiliul guvernatorilor a considerat că Republica Elenă îndeplinește condiționalitatea programului. În consecință, la 22 iunie 2016, Consiliul guvernatorilor a adoptat Decizia (UE) 2016/1041 a Băncii Centrale Europene (BCE/2016/18) (3), care a restabilit eligibilitatea instrumentelor de natura datoriei tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem, sub rezerva aplicării în ceea ce privește aceste instrumente a unor marje de ajustare a valorii specifice și cu condiția ca Republica Elenă să fie considerată stat membru din zona euro aflat într-un program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional. |
| --- | --- |

(6)

Consiliul guvernatorilor a evaluat efectele programului MES menționat anterior asupra Greciei, punerea în aplicare în continuare a acestuia, precum și angajamentul dovedit de autoritățile elene în ceea ce privește punerea pe deplin în aplicare a programului. Pe baza acestei evaluări, Consiliul guvernatorilor a considerat că Republica Elenă îndeplinește condiționalitatea programului. În consecință, la 22 iunie 2016, Consiliul guvernatorilor a adoptat Decizia (UE) 2016/1041 a Băncii Centrale Europene (BCE/2016/18) (3), care a restabilit eligibilitatea instrumentelor de natura datoriei tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem, sub rezerva aplicării în ceea ce privește aceste instrumente a unor marje de ajustare a valorii specifice și cu condiția ca Republica Elenă să fie considerată stat membru din zona euro aflat într-un program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional.

| (7) | În prezent, articolul 1 alineatul (3) din Orientarea BCE/2014/31 prevede că, în sensul articolului 6 alineatul (1) și al articolului 8 din acea orientare, Republica Elenă ar trebui să fie considerată stat membru din zona euro care respectă un program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional. În plus, articolul 8 alineatul (3) din orientarea menționată prevede că titlurile de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă fac obiectul marjelor de ajustare a valorii specifice prevăzute în anexa I Ia acea orientare. |
| --- | --- |

(7)

În prezent, articolul 1 alineatul (3) din Orientarea BCE/2014/31 prevede că, în sensul articolului 6 alineatul (1) și al articolului 8 din acea orientare, Republica Elenă ar trebui să fie considerată stat membru din zona euro care respectă un program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional. În plus, articolul 8 alineatul (3) din orientarea menționată prevede că titlurile de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă fac obiectul marjelor de ajustare a valorii specifice prevăzute în anexa I Ia acea orientare.

| (8) | În temeiul articolului 1 din Convenția de asistență financiară încheiată între Mecanismul european de stabilitate, Republica Elenă, Bank of Greece și Fondul elen de stabilitate financiară din 19 august 2015 (4), data de încetare a programului MES actual este 20 august 2018. În consecință, de la 21 august 2018, Republica Elenă nu mai poate fi considerată stat membru din zona euro aflat într-un program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional. În consecință, de la acea dată, nu mai sunt îndeplinite condițiile pentru suspendarea temporară a pragurilor de calitate a creditului din Eurosistem aplicabile titlurilor de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă, astfel cum sunt prevăzute la articolul 8 alineatul (2) din Orientarea BCE/2014/31. |
| --- | --- |

(8)

În temeiul articolului 1 din Convenția de asistență financiară încheiată între Mecanismul european de stabilitate, Republica Elenă, Bank of Greece și Fondul elen de stabilitate financiară din 19 august 2015 (4), data de încetare a programului MES actual este 20 august 2018. În consecință, de la 21 august 2018, Republica Elenă nu mai poate fi considerată stat membru din zona euro aflat într-un program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional. În consecință, de la acea dată, nu mai sunt îndeplinite condițiile pentru suspendarea temporară a pragurilor de calitate a creditului din Eurosistem aplicabile titlurilor de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă, astfel cum sunt prevăzute la articolul 8 alineatul (2) din Orientarea BCE/2014/31.

| (9) | Prin urmare, Consiliul guvernatorilor a decis că, începând cu 21 august 2018, instrumentelor de natura datoriei tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă ar trebui să li se aplice criteriile standard și pragurile de calitate a creditului din Eurosistem și că astfel de instrumente vor face obiectul marjelor standard de ajustare a valorii stabilite de Orientarea (UE) 2016/65 a Băncii Centrale Europene (BCE/2015/35) (5), |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Consiliul guvernatorilor a decis că, începând cu 21 august 2018, instrumentelor de natura datoriei tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă ar trebui să li se aplice criteriile standard și pragurile de calitate a creditului din Eurosistem și că astfel de instrumente vor face obiectul marjelor standard de ajustare a valorii stabilite de Orientarea (UE) 2016/65 a Băncii Centrale Europene (BCE/2015/35) (5),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Eligibilitatea instrumentelor de natura datoriei tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă

(1)   În sensul articolului 1 alineatul (3), al articolului 6 alineatul (1) și al articolului 8 din Orientarea BCE/2014/31, Republica Elenă nu mai este considerată stat membru din zona euro aflat într-un program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional.

(2)   Cerințele minime din Eurosistem referitoare la pragurile de calitate a creditului, astfel cum sunt stabilite în Orientarea (UE) 2015/510 (BCE/2014/60) și în special la articolul 59 și în partea a patra titlul II din aceasta, se aplică în cazul instrumentelor de natura datoriei tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă.

(3)   Instrumentele de natura datoriei tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă nu mai fac obiectul marjelor specifice de ajustare a valorii prevăzute în anexa I la Orientarea BCE/2014/31.

Articolul 2

Abrogare

Decizia (UE) 2016/1041 (BCE/2016/18) se abrogă.

Articolul 3

Dispoziții finale

(1)   Prezenta decizie intră în vigoare la 21 august 2018.

(2)   În cazul oricărei neconcordanțe între prezenta decizie și oricare dintre Orientarea (UE) 2015/510 (BCE/2014/60) și Orientarea BCE/2014/31, astfel cum au fost puse în aplicare la nivel național de către băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro, prezenta decizie are prioritate.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 10 august 2018.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  
  JO L 91, 2.4.2015, p. 3.

1

(2)  
  JO L 240, 13.8.2014, p. 28.

2

(3)  Decizia (UE) 2016/1041 a Băncii Centrale Europene din 22 iunie 2016 privind eligibilitatea instrumentelor de natura datoriei tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă și de abrogare a Deciziei (UE) 2015/300 (BCE/2016/18) (JO L 169, 28.6.2016, p. 14).

3

(4)  Disponibilă pe website-ul MES, la adresa www.esm.europa.eu.

4

(5)  Orientarea (UE) 2016/65 a Băncii Centrale Europene din 18 noiembrie 2015 privind marjele de ajustare a valorii aplicate pentru punerea în aplicare a cadrului politicii monetare a Eurosistemului (BCE/2015/35) (JO L 14, 21.1.2016, p. 30).

5

---

RECOMANDĂRI

| 17.8.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 208/94 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 208/94

---

RECOMANDAREA (UE) 2018/1149 A COMISIEI

din 10 august 2018

privind orientările neobligatorii pentru identificarea zonelor de conflict, a zonelor cu risc ridicat și a altor riscuri aferente lanțului de aprovizionare în temeiul Regulamentului (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,

întrucât:

| (1) | Resursele minerale naturale prezintă un potențial important pentru dezvoltare, însă în zonele de conflict sau în zonele cu risc ridicat pot constitui cauza unor dispute atunci când veniturile obținute de pe urma acestora alimentează declanșarea sau continuarea unor conflicte violente, subminând acțiunile în direcția dezvoltării, a bunei guvernanțe și a statului de drept. În astfel de zone, ruperea legăturii dintre conflict și exploatarea ilegală a mineralelor este un element esențial pentru garantarea păcii, a dezvoltării și a stabilității. |
| --- | --- |

(1)

Resursele minerale naturale prezintă un potențial important pentru dezvoltare, însă în zonele de conflict sau în zonele cu risc ridicat pot constitui cauza unor dispute atunci când veniturile obținute de pe urma acestora alimentează declanșarea sau continuarea unor conflicte violente, subminând acțiunile în direcția dezvoltării, a bunei guvernanțe și a statului de drept. În astfel de zone, ruperea legăturii dintre conflict și exploatarea ilegală a mineralelor este un element esențial pentru garantarea păcii, a dezvoltării și a stabilității.

| (2) | Pentru a răspunde la aceste preocupări, în Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului (1) se stabilesc obligații privind diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare pentru importatorii din cadrul Uniunii de staniu, tantal și tungsten, de minereuri ale acestora și de aur provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat; regulamentul sus-menționat (denumit în continuare „regulamentul”) se va aplica de la 1 ianuarie 2021. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a răspunde la aceste preocupări, în Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului (1) se stabilesc obligații privind diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare pentru importatorii din cadrul Uniunii de staniu, tantal și tungsten, de minereuri ale acestora și de aur provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat; regulamentul sus-menționat (denumit în continuare „regulamentul”) se va aplica de la 1 ianuarie 2021.

| (3) | În sensul regulamentului, zonele de conflict și zonele cu risc ridicat sunt definite ca zone de pe teritoriul unui stat cu conflicte armate sau zone vulnerabile în urma unor conflicte și zone care se confruntă cu o guvernanță și o securitate deficitară sau cu lipsa acestora, precum statele în disoluție, precum și cu încălcări răspândite și sistematice ale dreptului internațional, inclusiv cu abuzuri cu privire la drepturile omului. |
| --- | --- |

(3)

În sensul regulamentului, zonele de conflict și zonele cu risc ridicat sunt definite ca zone de pe teritoriul unui stat cu conflicte armate sau zone vulnerabile în urma unor conflicte și zone care se confruntă cu o guvernanță și o securitate deficitară sau cu lipsa acestora, precum statele în disoluție, precum și cu încălcări răspândite și sistematice ale dreptului internațional, inclusiv cu abuzuri cu privire la drepturile omului.

| (4) | La articolul 14 alineatul (1) din regulament se prevede că, pentru a oferi claritate, certitudine și consecvență practicilor operatorilor economici, în special IMM-urilor, Comisia, în colaborare cu Serviciul European de Acțiune Externă și OCDE, pregătește orientări neobligatorii pentru operatorii economici, în care prezintă modalitatea optimă de aplicare a criteriilor utilizate pentru a identifica zonele de conflict și zonele cu risc ridicat (denumite în continuare „orientările”). |
| --- | --- |

(4)

La articolul 14 alineatul (1) din regulament se prevede că, pentru a oferi claritate, certitudine și consecvență practicilor operatorilor economici, în special IMM-urilor, Comisia, în colaborare cu Serviciul European de Acțiune Externă și OCDE, pregătește orientări neobligatorii pentru operatorii economici, în care prezintă modalitatea optimă de aplicare a criteriilor utilizate pentru a identifica zonele de conflict și zonele cu risc ridicat (denumite în continuare „orientările”).

| (5) | La articolul menționat se prevede că aceste orientări trebuie să se bazeze pe definiția zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat, astfel cum este stabilită în regulament și să ia în considerare Orientările OCDE privind diligența necesară în acest domeniu, inclusiv alte riscuri aferente lanțului de aprovizionare care sunt identificate prin semnale de alertă (red flags), astfel cum sunt definite în suplimentele relevante care însoțesc orientările menționate. |
| --- | --- |

(5)

La articolul menționat se prevede că aceste orientări trebuie să se bazeze pe definiția zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat, astfel cum este stabilită în regulament și să ia în considerare Orientările OCDE privind diligența necesară în acest domeniu, inclusiv alte riscuri aferente lanțului de aprovizionare care sunt identificate prin semnale de alertă (red flags), astfel cum sunt definite în suplimentele relevante care însoțesc orientările menționate.

| (6) | Pentru a fi eficace, prezentele orientări ar trebui să stabilească conceptul general de diligență necesară în lanțurile de aprovizionare cu minerale și metale asociate zonelor de conflict și zonelor cu risc ridicat, precum și etapele pe care ar trebui să le parcurgă întreprinderile pentru a identifica și a aborda riscurile în acest sens referitoare la aprovizionarea cu staniu, tantal, tungsten și aur. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a fi eficace, prezentele orientări ar trebui să stabilească conceptul general de diligență necesară în lanțurile de aprovizionare cu minerale și metale asociate zonelor de conflict și zonelor cu risc ridicat, precum și etapele pe care ar trebui să le parcurgă întreprinderile pentru a identifica și a aborda riscurile în acest sens referitoare la aprovizionarea cu staniu, tantal, tungsten și aur.

| (7) | Trebuie reamintit faptul că cerințele impuse de regulament importatorilor din Uniune nu se referă doar la metalele și mineralele provenite din zone de conflict și din zone cu risc ridicat, ci și la riscurile asociate din cadrul lanțului de aprovizionare din amonte referitoare, de exemplu, la comercializare, la manipulare și la export. |
| --- | --- |

(7)

Trebuie reamintit faptul că cerințele impuse de regulament importatorilor din Uniune nu se referă doar la metalele și mineralele provenite din zone de conflict și din zone cu risc ridicat, ci și la riscurile asociate din cadrul lanțului de aprovizionare din amonte referitoare, de exemplu, la comercializare, la manipulare și la export.

| (8) | Aceste orientări ar trebui, de asemenea, să explice principiile-cheie de identificare a zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat în scopul specific de punere în aplicare a regulamentului, însă definiția și explicațiile referitoare la aceste zone nu aduc atingere poziției Uniunii cu privire la ceea ce poate constitui o zonă de conflict și o zonă cu risc ridicat în afara contextului regulamentului respectiv. |
| --- | --- |

(8)

Aceste orientări ar trebui, de asemenea, să explice principiile-cheie de identificare a zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat în scopul specific de punere în aplicare a regulamentului, însă definiția și explicațiile referitoare la aceste zone nu aduc atingere poziției Uniunii cu privire la ceea ce poate constitui o zonă de conflict și o zonă cu risc ridicat în afara contextului regulamentului respectiv.

| (9) | Trimiterile la informații relevante cu sursă deschisă care pot fi utilizate de operatorii economici pentru a identifica zonele de conflict și zonele cu risc ridicat ar trebui să constituie o parte centrală a prezentelor orientări; totodată, trebuie reamintit faptul că sursele relevante se actualizează cu periodicitate diferită și ar trebui să fie completate cu alte surse, după caz. |
| --- | --- |

(9)

Trimiterile la informații relevante cu sursă deschisă care pot fi utilizate de operatorii economici pentru a identifica zonele de conflict și zonele cu risc ridicat ar trebui să constituie o parte centrală a prezentelor orientări; totodată, trebuie reamintit faptul că sursele relevante se actualizează cu periodicitate diferită și ar trebui să fie completate cu alte surse, după caz.

| (10) | Alte riscuri aferente lanțului de aprovizionare care declanșează semnale de alertă și care sunt abordate în prezentele orientări ar trebui să se refere la amplasare, furnizori și circumstanțe neobișnuite ale operațiunilor comerciale și ar trebui să se bazeze pe activitatea OCDE din acest domeniu. |
| --- | --- |

(10)

Alte riscuri aferente lanțului de aprovizionare care declanșează semnale de alertă și care sunt abordate în prezentele orientări ar trebui să se refere la amplasare, furnizori și circumstanțe neobișnuite ale operațiunilor comerciale și ar trebui să se bazeze pe activitatea OCDE din acest domeniu.

| (11) | Articolul 14 alineatul (2) din regulament prevede că Comisia trebuie să recurgă la expertiză externă pentru a obține informațiile necesare cu scopul de a stabili o listă indicativă, neexhaustivă și actualizată în mod periodic a zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat. Această listă urmează să fie întocmită pe baza analizei efectuate de către experți externi asupra prezentelor orientări și a altor informații existente provenite, inter alia, din mediul academic și din sistemele de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare. |
| --- | --- |

(11)

Articolul 14 alineatul (2) din regulament prevede că Comisia trebuie să recurgă la expertiză externă pentru a obține informațiile necesare cu scopul de a stabili o listă indicativă, neexhaustivă și actualizată în mod periodic a zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat. Această listă urmează să fie întocmită pe baza analizei efectuate de către experți externi asupra prezentelor orientări și a altor informații existente provenite, inter alia, din mediul academic și din sistemele de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare.

| (12) | Aceste orientări sunt neobligatorii, iar importatorii din Uniune au în continuare responsabilitatea de a-și respecta obligațiile privind diligența necesară, care le revin în temeiul regulamentului; în același timp, serviciile Comisiei se asigură că aceste orientări rămân relevante în timp, |
| --- | --- |

(12)

Aceste orientări sunt neobligatorii, iar importatorii din Uniune au în continuare responsabilitatea de a-și respecta obligațiile privind diligența necesară, care le revin în temeiul regulamentului; în același timp, serviciile Comisiei se asigură că aceste orientări rămân relevante în timp,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

| (1) | Importatorii din Uniune cu obligații în temeiul Regulamentului (UE) 2017/821 ar trebui să urmeze orientările neobligatorii prevăzute în anexa la prezenta recomandare. Respectarea prezentelor orientări îi va ajuta să identifice în mod adecvat zonele de conflict, zonele cu risc ridicat și semnalele de alertă, astfel încât să poată îndeplini în mod corespunzător cerințele regulamentului menționat atunci când acestea devin aplicabile, de la 1 ianuarie 2021. Orientările pot fi urmate și de alte entități care aplică diligența necesară în cadrul lanțului lor de aprovizionare cu minerale. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Prezenta recomandare se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(2)

Adoptată la Bruxelles, 10 august 2018.

Pentru Comisie

Cecilia MALMSTRÖM

Membru al Comisiei

---

(1)  Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 de stabilire a unor obligații de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare care revin importatorilor din Uniune de staniu, tantal și tungsten, de minereuri ale acestora și de aur provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat (JO L 130, 19.5.2017, p. 1).

1

---

ANEXĂ

1.   OBIECTIVUL PREZENTELOR ORIENTĂRI

Regulamentul (UE) 2017/821 (denumit în continuare „regulamentul”) a intrat în vigoare la 8 iunie 2017 și se aplică importatorilor din Uniune (1) (care includ dar nu se limitează la topitorii și rafinării) începând cu 1 ianuarie 2021. Astfel cum se prevede la primul său articol, regulamentul este conceput cu scopul de a asigura transparență și siguranță în ceea ce privește practicile de aprovizionare ale importatorilor din Uniune care se aprovizionează din zone de conflict și din zone cu risc ridicat.

În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din regulament, Comisia Europeană este însărcinată cu pregătirea de orientări neobligatorii sub forma unui manual pentru operatorii economici, în care explică modalitatea optimă de aplicare a criteriilor de identificare a zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat. Acest articol prevede, de asemenea, că orientările trebuie să ia în considerare Orientările OCDE privind diligența necesară (2) în acest domeniu, inclusiv alte riscuri aferente lanțului de aprovizionare care sunt identificate prin așa numitele semnale de alertă, astfel cum sunt definite în suplimentele relevante care însoțesc orientările menționate.

În aceste orientări,

| — | SECȚIUNEA 2 prezintă conceptul general de diligență necesară în cadrul lanțurilor de aprovizionare cu minerale provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat precum și măsurile pe care întreprinderile ar trebui să le adopte pentru a identifica și a aborda riscurile asociate aprovizionării cu staniu, tantal, tungsten și aur. |
| --- | --- |

—

SECȚIUNEA 2 prezintă conceptul general de diligență necesară în cadrul lanțurilor de aprovizionare cu minerale provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat precum și măsurile pe care întreprinderile ar trebui să le adopte pentru a identifica și a aborda riscurile asociate aprovizionării cu staniu, tantal, tungsten și aur.

| — | SECȚIUNEA 3 explică principalele elemente ale definiției zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat în sensul regulamentului. |
| --- | --- |

—

SECȚIUNEA 3 explică principalele elemente ale definiției zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat în sensul regulamentului.

| — | SECȚIUNEA 4 enumeră informațiile din surse deschise pentru a ajuta întreprinderile să identifice zonele de conflict și zonele cu risc ridicat. |
| --- | --- |

—

SECȚIUNEA 4 enumeră informațiile din surse deschise pentru a ajuta întreprinderile să identifice zonele de conflict și zonele cu risc ridicat.

| — | SECȚIUNEA 5 oferă informații cu privire la alți indicatori de riscuri potențiale (sau semnale de alertă) din cadrul lanțului de aprovizionare cu minerale aferente amplasării, furnizorilor și circumstanțelor neobișnuite ale operațiilor comerciale. |
| --- | --- |

—

SECȚIUNEA 5 oferă informații cu privire la alți indicatori de riscuri potențiale (sau semnale de alertă) din cadrul lanțului de aprovizionare cu minerale aferente amplasării, furnizorilor și circumstanțelor neobișnuite ale operațiilor comerciale.

Prezentele orientări sunt destinate să ajute importatorii din UE să realizeze diligența necesară în cadrul lanțului lor de aprovizionare. Ele nu aduc atingere Regulamentului (UE) 2017/821 și nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic.

În plus, ar trebui remarcat faptul că, în temeiul articolului 14 alineatul (2) din regulament, Comisia Europeană va recurge (ulterior) la expertiză externă care va furniza o listă indicativă, neexhaustivă și actualizată în mod periodic a zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat. Lista se va baza pe analiza de către experți externi a prezentelor orientări și pe informațiile existente provenind, între altele, de la guverne, organizații internaționale, cadre universitare și sisteme de diligență necesară din cadrul lanțului de aprovizionare.

2.   DILIGENȚA NECESARĂ ÎN CADRUL LANȚULUI DE APROVIZIONARE CU MINERALE – CONCEPT GENERAL ȘI ETAPE

2.1.   Conceptul de diligență necesară bazată pe risc

În zonele de conflict și în zonele cu risc ridicat, întreprinderile implicate în exploatarea minieră, prelucrarea și comerțul cu minerale au potențialul de a genera venituri, creștere economică și prosperitate, de a asigura subzistența și de a stimula dezvoltarea locală. În astfel de situații, întreprinderile ar putea fi, de asemenea, în pericol de a contribui sau de a fi asociate unor efecte adverse semnificative asociate activităților lor sau deciziilor lor de aprovizionare, inclusiv unor conflicte armate și unor abuzuri grave ale drepturilor omului. În acest context, asigurarea faptului că întreprinderile nu contribuie intenționat sau neintenționat sau nu devin (sau continuă să fie) asociate cu aceste efecte adverse, ele ar trebui să exercite diligența necesară bazată pe riscuri ca parte integrantă dintr-un proces în curs, proactiv și reactiv integrat în mod solid în sistemul lor de management.

În general, diligența necesară bazată pe riscuri se referă la etapele pe care întreprinderile ar trebui să le parcurgă pentru a identifica și aborda riscurile reale sau potențiale din lanțul lor de aprovizionare cu minerale în vederea prevenirii sau atenuării oricărei contribuții la efectele adverse legate de extracția, producția, comerțul, prelucrarea, manipularea și exportul de minerale asociate cu zonele de conflict și zonele cu risc ridicat. Riscurile sunt definite în legătură cu efectele potențial adverse ale operațiunilor unei anumite întreprinderi, care rezultă din activitățile proprii ale întreprinderii sau care pot fi legate direct de operațiuni, produse sau servicii prin relațiile sale de afaceri cu părți terțe, inclusiv cu furnizori și cu alte entități din lanțul de aprovizionare. Efectele adverse pot include vătămarea persoanelor (și anume, efecte externe), prejudicierea reputației sau răspunderea juridică pentru societate (și anume, efecte interne), sau ambele.

Întreprinderile se pot confrunta cu riscuri în lanțurile lor de aprovizionare cu minerale deoarece circumstanțele de extracție a mineralelor, producția, comerțul, manipularea sau exportul prin însăși natura lor implică un risc mai ridicat de efecte adverse semnificative cum ar fi finanțarea conflictelor sau alimentarea, facilitarea sau agravarea condițiilor de conflict, astfel cum se subliniază în anexa II la Orientările OCDE privind diligența necesară și suplimentele sale.

Din cauza acestor riscuri, întreprinderile ar trebui să depună eforturi de bună credință pentru a identifica și evalua riscurile legate de amplasare, de furnizor sau de circumstanțe și să instaureze măsuri de diligență necesară adaptate cerințelor specifice ale unor astfel de riscuri. Diligența necesară poate, de asemenea, ajuta întreprinderile să se asigure că respectă dreptul internațional și sunt conforme cu legile naționale, inclusiv cu cele care reglementează comerțul ilicit cu resurse minerale precum și cu sancțiunile ONU și deciziile UE bazate pe Tratatul privind Uniunea Europeană (Tratatul UE) și pe Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), îndeosebi, cu măsurile restrictive în temeiul articolului 215 din TFUE.

Obiectivul general al regulamentului, care se bazează pe principiile prezentate în Orientările OCDE, este de a permite dezvoltarea unor lanțuri de aprovizionare cu minerale sigure, transparente și verificabile și de a asigura, facilita și promova importul responsabil în UE de minerale și metale provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat, fără a contribui la conflicte armate și abuzuri privind drepturile omului, contribuind prin aceasta la dezvoltarea economică și la subzistența comunităților locale.

2.2.   Diligența necesară – cadrul în cinci etape

Diligența necesară bazată pe risc, astfel cum este recomandată de Orientările OCDE privind diligența necesară, este structurată pe următoarele cinci etape, toate acestea fiind consacrate în regulament.

Întreprinderile din lanțul de aprovizionare ar trebui:

| — | Să instituie un sistem de management puternic și să adopte și să comunice în mod clar furnizorilor și publicului politica lor privind mineralele și metalele care ar putea proveni din zone afectate de conflict și zone cu risc ridicat. Acest lucru include identificarea circumstanțelor faptice implicate în extracția, transportul, manipularea, comerțul, prelucrarea, topirea, rafinarea și alierea, fabricarea sau vânzarea de produse care conțin minerale provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat. (articolul 4 din regulament) |
| --- | --- |

—

Să instituie un sistem de management puternic și să adopte și să comunice în mod clar furnizorilor și publicului politica lor privind mineralele și metalele care ar putea proveni din zone afectate de conflict și zone cu risc ridicat. Acest lucru include identificarea circumstanțelor faptice implicate în extracția, transportul, manipularea, comerțul, prelucrarea, topirea, rafinarea și alierea, fabricarea sau vânzarea de produse care conțin minerale provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat. (articolul 4 din regulament)

| — | Să identifice și să evalueze orice riscuri reale sau potențiale în lanțul de aprovizionare
   (3). [articolul 5 alineatul (1) litera (a) din regulament] |
| --- | --- |

—

Să identifice și să evalueze orice riscuri reale sau potențiale în lanțul de aprovizionare
   (3). [articolul 5 alineatul (1) litera (a) din regulament]

| — | Să conceapă și să pună în aplicare o strategie pentru a răspunde riscurilor identificate cu scopul de a le preveni sau atenua prin adoptarea și punerea în aplicare a unui plan de gestionare a riscurilor. Acest lucru poate duce la decizia de a continua schimburile comerciale pe tot parcursul eforturilor de atenuare a riscurilor, de a suspenda temporar schimburile comerciale în timp ce se continuă desfășurarea eforturilor de atenuare a riscurilor sau de a renunța la un furnizor după încercări eșuate de atenuare a riscurilor sau dacă furnizorul comite abuzuri grave împotriva drepturilor omului (de exemplu, formele cele mai grave de muncă a copiilor, de muncă forțată și tortură) sau dacă acesta oferă sprijin direct sau indirect unor grupuri armate nestatale. [articolul 5 alineatul (1) litera (b) din regulament] |
| --- | --- |

—

Să conceapă și să pună în aplicare o strategie pentru a răspunde riscurilor identificate cu scopul de a le preveni sau atenua prin adoptarea și punerea în aplicare a unui plan de gestionare a riscurilor. Acest lucru poate duce la decizia de a continua schimburile comerciale pe tot parcursul eforturilor de atenuare a riscurilor, de a suspenda temporar schimburile comerciale în timp ce se continuă desfășurarea eforturilor de atenuare a riscurilor sau de a renunța la un furnizor după încercări eșuate de atenuare a riscurilor sau dacă furnizorul comite abuzuri grave împotriva drepturilor omului (de exemplu, formele cele mai grave de muncă a copiilor, de muncă forțată și tortură) sau dacă acesta oferă sprijin direct sau indirect unor grupuri armate nestatale. [articolul 5 alineatul (1) litera (b) din regulament]

| — | Să realizeze sau să obțină un audit din partea unei părți terțe independente al activităților, proceselor și sistemelor întreprinderii utilizate pentru a pune în aplicare diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare în anumite puncte identificate din acesta, în special în ceea ce privește practicile de diligență necesară ale topitoriilor și rafinăriilor. (articolul 6 din regulament) |
| --- | --- |

—

Să realizeze sau să obțină un audit din partea unei părți terțe independente al activităților, proceselor și sistemelor întreprinderii utilizate pentru a pune în aplicare diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare în anumite puncte identificate din acesta, în special în ceea ce privește practicile de diligență necesară ale topitoriilor și rafinăriilor. (articolul 6 din regulament)

| — | Să raporteze public cu privire la politicile și practicile de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare pentru a genera încredere publică în măsurile luate de întreprinderi. (articolul 7 din regulament) |
| --- | --- |

—

Să raporteze public cu privire la politicile și practicile de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare pentru a genera încredere publică în măsurile luate de întreprinderi. (articolul 7 din regulament)

3.   ÎNȚELEGEREA DEFINIȚIEI ZONELOR DE CONFLICT ȘI A ZONELOR CU RISC RIDICAT

Definiția zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat aplicată în regulament este în conformitate cu Orientările OCDE privind diligența necesară referitor la ceea ce caracterizează astfel de zone și nu aduce atingere poziției UE cu privire la ceea ce ar putea constitui zone de conflict și zone cu risc ridicat în afara contextului regulamentului. Ea este oferită doar în scopul diligenței necesare în cadrul lanțului de aprovizionare cu privire la metalele și mineralele din domeniul de aplicare al regulamentului și este concepută pentru a fi practică, detaliată și ușor de înțeles de către întreprinderi.

Definiția zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat prevăzută în regulament [articolul 2 litera (f)]:

„Zone de pe teritoriul unui stat cu conflicte armate sau zone vulnerabile în urma unor conflicte și zone care se confruntă cu o guvernanță și o securitate deficitară sau cu lipsa acestora, precum statele în disoluție, precum și cu încălcări răspândite și sistematice ale dreptului internațional, inclusiv cu abuzuri cu privire la drepturile omului.”

Această definiție urmează unei serii de principii fundamentale prevăzute în dreptul internațional, inclusiv „stare de conflict armat”, „vulnerabile în urma unor conflicte” și „state în disoluție”. Aceste principii sunt ilustrate în continuare și explicate în cele de mai jos pentru a facilita înțelegerea lor practică în calitate de părți ale gestionării responsabile a lanțului de aprovizionare de către întreprinderi.

principii fundamentale

Mai mult, aceste principii fundamentale ar trebui să permită corelarea cu ușurință cu informațiile din surse deschise privind situația de pe teren în zonele de conflict și zonele cu risc ridicat, și să sprijine întreprinderile printr-o identificare mai largă a riscurilor din cadrul lanțului lor de aprovizionare și a impactului potențial al operațiunilor lor (cf. secțiunea 4).

informațiile din surse deschise

Ar trebui reamintit faptul că diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare preconizată în regulament – la fel ca și în Orientările OCDE privind diligența necesară – este legată de identificarea și evaluarea riscurilor de impacturi negative ale anumitor operațiuni comerciale și relații legate de metalele și mineralele originare din sau fiind transportate prin zone de conflict sau zone cu risc ridicat (care pot fi subnaționale). Informațiile legate de țară pot furniza informații contextuale pentru a identifica nivelul general de diligență necesară.

zone

subnaționale

legate de țară

| Elementul esențial al definiției | Explicație |
| --- | --- |
| Starea de conflict armat | Prezența unui conflict armat, utilizarea pe scară largă a violenței sau alte riscuri de vătămare a persoanelor, astfel cum sunt descrise în cadrul dreptului umanitar internațional, care reglementează desfășurarea conflictelor armate de către combatanți. Conflictul armat poate lua o varietate de forme, precum un conflict cu caracter internațional sau neinternațional, care poate implica două sau mai multe state, sau poate consta din războaie de eliberare, sau din insurgențe, războaie civile, etc.
  Orientări specifice privind „starea de conflict armat” sunt oferite în Convențiile de la Geneva din 1949 și includ toate cazurile de război declarat sau de orice alt conflict armat care pot interveni între două sau mai multe părți, chiar dacă starea de război nu este recunoscută de către una dintre ele; toate cazurile de ocupație parțială sau totală a teritoriului unei părți, chiar dacă respectiva ocupație nu întâmpină nicio rezistență armată. În temeiul Protocolului II (1977) adițional la Convențiile de la Geneva din 1949, ele nu se aplică situațiilor de tulburăriși tensiuni interne, cum ar fi revoltele, actele de violență izolate și sporadice și alte acte de natură similară. |
| Zone vulnerabile în urma unor conflicte
  Zone care se confruntă cu o guvernanță și o securitate deficitară sau cu lipsa acestora, precum statele în disoluție, precum și cu încălcări răspândite și sistematice ale dreptului internațional, inclusiv cu abuzuri cu privire la drepturile omului. | Zonele vulnerabile în urma unor conflicte sunt zonele în care ostilitățile efective încetează și care se află într-o stare de fragilitate, ceea ce înseamnă că regiunea sau statul are o capacitate slabă de a îndeplini funcții de guvernare fundamentale și nu dispune de capacitatea de a dezvolta relații constructive reciproce în cadrul societății ca urmare a stării conflictuale anterioare. Astfel de zone sunt mai vulnerabile la șocurile interne sau externe precum crizele economice sau catastrofele naturale. În astfel de cazuri, la fel ca în cazurile vizate de paragraful următor din definiție (și anume, zone care se confruntă cu o guvernare și o securitate slabe sau inexistente), operatorii economici trebuie să verifice că există fie slăbiciune instituțională fie lipsă de guvernare precum și încălcări pe scară largă și sistematice ale dreptului internațional și abuzuri împotriva drepturilor omului pentru a determina că zona este o zonă de conflict și o zonă cu risc ridicat. Astfel, condiția încălcării dreptului internațional este una cumulativă cu condițiile de zone vulnerabile în urma unor conflicte și zone care se confruntă cu o guvernare și o siguranță deficitară sau inexistentă. În privința celor din urmă, absența unei proceduri formale de acordare a licențelor pentru minerit ar constitui, de exemplu, o dovadă de lipsă de guvernare. |
| Statele în disoluție | Un „stat în disoluție” este o ilustrație a unei situații de slăbiciune instituțională extremă. Un stat în disoluție implică o implozie a structurilor de putere și autoritate, o prăbușire a legii și a ordinii și absența de instituții capabile să reprezinte statul. |

Elementul esențial al definiției

Explicație

Starea de conflict armat

Prezența unui conflict armat, utilizarea pe scară largă a violenței sau alte riscuri de vătămare a persoanelor, astfel cum sunt descrise în cadrul dreptului umanitar internațional, care reglementează desfășurarea conflictelor armate de către combatanți. Conflictul armat poate lua o varietate de forme, precum un conflict cu caracter internațional sau neinternațional, care poate implica două sau mai multe state, sau poate consta din războaie de eliberare, sau din insurgențe, războaie civile, etc.

Prezența unui conflict armat

utilizarea pe scară largă a violenței

alte riscuri de vătămare a persoanelor

Orientări specifice privind „starea de conflict armat” sunt oferite în Convențiile de la Geneva din 1949 și includ toate cazurile de război declarat sau de orice alt conflict armat care pot interveni între două sau mai multe părți, chiar dacă starea de război nu este recunoscută de către una dintre ele; toate cazurile de ocupație parțială sau totală a teritoriului unei părți, chiar dacă respectiva ocupație nu întâmpină nicio rezistență armată. În temeiul Protocolului II (1977) adițional la Convențiile de la Geneva din 1949, ele nu se aplică situațiilor de tulburăriși tensiuni interne, cum ar fi revoltele, actele de violență izolate și sporadice și alte acte de natură similară.

Convențiile de la Geneva din 1949

război declarat

orice alt conflict armat

ocupație parțială sau totală

Protocolului II

nu

tulburăriși tensiuni

Zone vulnerabile în urma unor conflicte

Zone care se confruntă cu o guvernanță și o securitate deficitară sau cu lipsa acestora, precum statele în disoluție, precum și cu încălcări răspândite și sistematice ale dreptului internațional, inclusiv cu abuzuri cu privire la drepturile omului.

Zonele vulnerabile în urma unor conflicte sunt zonele în care ostilitățile efective încetează și care se află într-o stare de fragilitate, ceea ce înseamnă că regiunea sau statul are o capacitate slabă de a îndeplini funcții de guvernare fundamentale și nu dispune de capacitatea de a dezvolta relații constructive reciproce în cadrul societății ca urmare a stării conflictuale anterioare. Astfel de zone sunt mai vulnerabile la șocurile interne sau externe precum crizele economice sau catastrofele naturale. În astfel de cazuri, la fel ca în cazurile vizate de paragraful următor din definiție (și anume, zone care se confruntă cu o guvernare și o securitate slabe sau inexistente), operatorii economici trebuie să verifice că există fie slăbiciune instituțională fie lipsă de guvernare precum și încălcări pe scară largă și sistematice ale dreptului internațional și abuzuri împotriva drepturilor omului pentru a determina că zona este o zonă de conflict și o zonă cu risc ridicat. Astfel, condiția încălcării dreptului internațional este una cumulativă cu condițiile de zone vulnerabile în urma unor conflicte și zone care se confruntă cu o guvernare și o siguranță deficitară sau inexistentă. În privința celor din urmă, absența unei proceduri formale de acordare a licențelor pentru minerit ar constitui, de exemplu, o dovadă de lipsă de guvernare.

Zonele vulnerabile în urma unor conflicte

fragilitate

capacitate slabă de a îndeplini funcții de guvernare fundamentale

fie

fie

precum și

cumulativă

Statele în disoluție

Un „stat în disoluție” este o ilustrație a unei situații de slăbiciune instituțională extremă. Un stat în disoluție implică o implozie a structurilor de putere și autoritate, o prăbușire a legii și a ordinii și absența de instituții capabile să reprezinte statul.

ilustrație a unei situații de slăbiciune instituțională extremă

stat în disoluție

4.   INFORMAȚIILE DIN SURSE DESCHISE PENTRU IDENTIFICAREA ZONELOR DE CONFLICT ȘI A ZONELOR CU RISC RIDICAT

INFORMAȚIILE DIN SURSE DESCHISE PENTRU IDENTIFICAREA ZONELOR DE CONFLICT ȘI A ZONELOR CU RISC RIDICAT

Această secțiune include o listă indicativă, neexhaustivă a informațiilor din surse deschise relevante care să ajute întreprinderile să identifice zonele de conflict și zonele cu risc ridicat. Prin înțelegerea contextului național și regional precum și a riscurilor potențiale implicate în zonele în care își desfășoară activitatea sau din care se aprovizionează, întreprinderile vor fi în măsură să își adapteze mai bine eforturile corespunzătoare de diligență necesară. Astfel de informații mai generale specifice fiecărei țări pot fi, de asemenea, avantajoase la evaluarea plauzibilității acuzațiilor de abateri.

Informațiile din surse deschise enumerate sunt grupate în funcție de principalele elemente prevăzute în definiția zonelor de conflict armat și a zonelor cu risc ridicat (cf. secțiunea 3):

| — | CONFLICT – permite evaluarea faptului că o zonă este în „stare de conflict armat” sau este „vulnerabilă în urma unor conflicte”. |
| --- | --- |

—

CONFLICT – permite evaluarea faptului că o zonă este în „stare de conflict armat” sau este „vulnerabilă în urma unor conflicte”.

| — | GUVERNANȚĂ – permite evaluarea măsurii în care zonele se confruntă cu o guvernanță și o securitate deficitare sau inexistente. |
| --- | --- |

—

GUVERNANȚĂ – permite evaluarea măsurii în care zonele se confruntă cu o guvernanță și o securitate deficitare sau inexistente.

| — | DREPTURILE OMULUI – permit evaluarea faptului că o zonă se confruntă cu încălcări răspândite și sistematice ale dreptului internațional, inclusiv cu abuzuri cu privire la drepturile omului (4). |
| --- | --- |

—

DREPTURILE OMULUI – permit evaluarea faptului că o zonă se confruntă cu încălcări răspândite și sistematice ale dreptului internațional, inclusiv cu abuzuri cu privire la drepturile omului (4).

4

În plus, lista furnizată în secțiunea 4.2 include surse de informații privind resursele minerale, în context.

4.1.   Modul optim de utilizare a surselor de informații

Modul optim de utilizare a surselor de informații

Sursele de informații menționate sunt de natură necomercială, adică nu necesită plata unui abonament sau orice contribuție financiară. Întreprinderile ar trebui să ia în considerare dacă sursele furnizează informații actualizate atunci când recurg la acestea. Regulamentul prevede că, în plus față de aceste orientări, Comisia Europeană va recurge ulterior la expertiză externă care va furniza o listă indicativă, neexhaustivă și actualizată în mod periodic a zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat. Serviciile Comisiei Europene, împreună cu aceste servicii de expertiză externă, vor garanta actualizarea corespunzătoare a listei surselor de informații pentru a se asigura de relevanța continuă a acesteia.

Sursele de o natură mai generală suplimentare (dintre care unele nu sunt menționate în mod explicit în lista de mai jos) care sunt utile pentru consultare, includ anchete geologice cu informații privind resursele minerale (realizate de British Geological Survey și de U.S. Geological Survey), Sistemul de informații privind materiile prime al Comisiei Europene, site-urile internet ale unor organizații importante referitoare la acest aspect, cum ar fi rapoartele de țară ale Departamentului de Stat al S.U.A. (guvernanță și drepturile omului), rapoartele publicate de diferite agenții ale ONU (inclusiv Consiliul pentru Drepturile Omului, OHCHR, UNICEF, UNDP, ILO și IOM) precum și alte organizații relevante ale societății civile, de exemplu Amnesty International, Global Witness, Human Rights Watch și IMPACT (fostă Partnership Africa Canada). Site-urile internet ale altor organizații și sursele de informații, cum ar fi Comitetul Internațional al Crucii Roșii, Indicele de guvernanță a resurselor naturale (Natural Resource Governance Index), Indicele global al păcii (Global Peace Index), etc., pot fi, de asemenea, consultate de către întreprinderi pentru informații mai tematice și bazate pe actualitate.

Sursele de o natură mai generală

British Geological Survey

U.S. Geological Survey

Amnesty International

Global Witness

Human Rights Watch

IMPACT

Partnership Africa Canada

Natural Resource Governance Index

Global Peace Index

Ar fi, de asemenea, util să fie consultate sursele naționale sau regionale. Deși sunt uneori mai greu accesibile, sursele naționale/regionale permit o analiză mai aprofundată a situației într-un anumit domeniu în comparație cu informațiile agregate la nivel de țară.

Întreprinderile care consultă aceste surse pot proceda după cum urmează:

| 1. | Pe baza informațiilor privind lanțul de aprovizionare păstrate în sistemul lor de management (etapa 1 din cele 5 ale cadrului, cf. secțiunea 2), întreprinderile ar trebui să caute, mai întâi, să identifice zonele lor geografice de aprovizionare cu minerale, comerț, manipulare și transport, în vederea înțelegerii contextului în care se desfășoară activitățile extractive și comerciale și să identifice riscurile aferente. |
| --- | --- |

1.

Pe baza informațiilor privind lanțul de aprovizionare păstrate în sistemul lor de management (etapa 1 din cele 5 ale cadrului, cf. secțiunea 2), întreprinderile ar trebui să caute, mai întâi, să identifice zonele lor geografice de aprovizionare cu minerale, comerț, manipulare și transport, în vederea înțelegerii contextului în care se desfășoară activitățile extractive și comerciale și să identifice riscurile aferente.

| 2. | În acest scop, întreprinderile pot consulta sursele deschise (și anume, surse analitice, hărți/tabele și articole de presă) enumerate mai jos care acoperă cele trei elemente esențiale ale definiției zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat (și anume, conflict, guvernanță și drepturile omului) pentru a înțelege contextul politic și de securitate și a identifica și evalua riscurile potențiale de efecte adverse ale lanțului lor de aprovizionare în raport cu politica lor privind lanțul de aprovizionare care trebuie să fie coerentă cu anexa II la Orientările OCDE, precum și „semnalele de alertă” care figurează în suplimentele acesteia. |
| --- | --- |

2.

În acest scop, întreprinderile pot consulta sursele deschise (și anume, surse analitice, hărți/tabele și articole de presă) enumerate mai jos care acoperă cele trei elemente esențiale ale definiției zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat (și anume, conflict, guvernanță și drepturile omului) pentru a înțelege contextul politic și de securitate și a identifica și evalua riscurile potențiale de efecte adverse ale lanțului lor de aprovizionare în raport cu politica lor privind lanțul de aprovizionare care trebuie să fie coerentă cu anexa II la Orientările OCDE, precum și „semnalele de alertă” care figurează în suplimentele acesteia.

| 3. | În cazul în care sursele de mai jos oferă informații contradictorii sau neconcludente, întreprinderile ar trebui să dea dovadă de precauție înainte de a elimina o zonă de la procedurile de diligență necesară. Ar trebui subliniat încă o dată faptul că responsabilitatea diligenței necesare este legată de identificarea și abordarea riscurilor actuale sau potențiale pentru a preveni sau atenua efectele adverse ale operațiunilor, în special aprovizionarea, comerțul și relațiile de afaceri precum și alte circumstanțe asociate activităților întreprinderilor și nu numai țării sau zonei de origine a minereului. |
| --- | --- |

3.

În cazul în care sursele de mai jos oferă informații contradictorii sau neconcludente, întreprinderile ar trebui să dea dovadă de precauție înainte de a elimina o zonă de la procedurile de diligență necesară. Ar trebui subliniat încă o dată faptul că responsabilitatea diligenței necesare este legată de identificarea și abordarea riscurilor actuale sau potențiale pentru a preveni sau atenua efectele adverse ale operațiunilor, în special aprovizionarea, comerțul și relațiile de afaceri precum și alte circumstanțe asociate activităților întreprinderilor și nu numai țării sau zonei de origine a minereului.

nu numai țării sau zonei de origine a minereului

| 4. | Sursele enumerate mai jos sunt actualizate cu o periodicitate variabilă și, deși sunt relevante, s-ar putea să nu fie întotdeauna pe deplin corecte. Prin urmare, ele ar trebui să fie utilizate în combinație și cu adausul unor surse suplimentare, după caz. Odată ce lista indicativă, neexhaustivă și actualizată în mod periodic a zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat care trebuie furnizată de experți externi este disponibilă, ea va constitui o sursă suplimentară de informații. |
| --- | --- |

4.

Sursele enumerate mai jos sunt actualizate cu o periodicitate variabilă și, deși sunt relevante, s-ar putea să nu fie întotdeauna pe deplin corecte. Prin urmare, ele ar trebui să fie utilizate în combinație și cu adausul unor surse suplimentare, după caz. Odată ce lista indicativă, neexhaustivă și actualizată în mod periodic a zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat care trebuie furnizată de experți externi este disponibilă, ea va constitui o sursă suplimentară de informații.

4.2.   Lista surselor de informații deschise

Lista surselor de informații deschise

| Aspectul de evaluat | Domeniul de aplicare | Surse deschise | Conținutul surselor |
| --- | --- | --- | --- |
| CONFLICT | Mondial | Surse analitice |
| Barometrul privind conflictele al Institutului de cercetare în domeniul conflictelor internaționale din Heidelberg
  http://www.hiik.de/?lang=en/ | Analiza celor mai recente evenimente conflictuale mondiale sub formă de texte și grafice; capitole de țară individuale și regionale separate. |
| Academia de la Geneva cu privire la statul de drept în conflictele armate
  http://www.rulac.org/ | Bază de date și analiză pentru raportare cu privire la punerea în aplicare a dreptului internațional în conflictele armate din întreaga lume (acoperire globală și prezentări succinte). |
| Proiectul privind capacitățile de evaluare – Imagine de ansamblu a urgențelor mondiale
  https://www.acaps.org/countries | Hartă mondială și analiză specifică fiecărei țări care oferă imaginea de ansamblu și o analiză privind țările aflate în „situație preocupantă”, în „criză umanitară” și în „criză umanitară gravă”. |
| Hărți sau tabele |
| Programul de date privind conflictele al Universității din Uppsala – Set de date georeferențiate cu privire la evenimente
  http://www.ucdp.uu.se/ged/ | Harta interactivă a evenimentelor de violență organizată pe baza surselor de știri; inclusiv decese, tip de violență (statală, nestatală, unilaterală), utilizatorul poate recurge la funcția de zoom pentru a obține un nivel de detaliere corespunzător evenimentelor individuale. |
| CrisisWatch
  http://www.crisisgroup.org | Situația actuală în cele mai semnificative situații de conflict/conflict potențial de la nivel mondial; hartă interactivă și bază de date care permit evaluarea situației în cazul unor țări selectate în perioada 2003-2018. |
| Indicele global al păcii
  http://www.visionofhumanity.org | Hartă interactivă care măsoară pacea la nivel mondial în funcție de indicatori calitativi și cantitativi (agenți de pază și polițiști, instabilitate politică, conflicte organizate, personal al forțelor armate etc.). |
| Episoade majore de violență politică
  http://www.systemicpeace.org | Hărți și tabele care enumeră exemple de episoade de conflict armat (inclusiv mortalitatea) din întreaga lume în perioada 1946-2017. |
| La nivel regional | Date privind evenimente de conflict armat și amplasarea acestora
  http://www.acleddata.com/ | Rapoarte și analize privind tendințele conflictuale inclusiv actualizări lunare privind violențele politice din Africa, Orientul Mijlociu și Asia bazate pe date în timp real și care analizează dinamica actuală și istorică în anumite state. |
| Serviciul internațional de informații privind pacea – Cartografierea zonelor de conflict
  http://ipisresearch.be/ | Hărți ale Republicii Democratice Congo (conflict/mineralele din zone de conflict), Republicii Centrafricane, Sudanului-Sudanului de Sud (zone disputate, incidente, resurse naturale, învățământ, violență comunitară, violență intrastatală și interstatală); este oferită o analiză a hărților. |
| Asociația internațională a staniului
  https://www.internationaltin.org/
  http://www.itsci.org/ | Inițiativa lanțului de aprovizionare pentru staniu (iTSCi) furnizează rapoarte de evaluare a situației în ceea ce privește securitatea siturilor miniere din Rwanda, provinciile estice ale Republicii Democratice Congo, Burundi și Uganda. |
| Conflicte din domeniul mineritului în America Latină
  http://ejatlas.org/featured/mining-latam | Atlasul justiției în probleme de mediu repertoriază și cataloghează conflictele sociale în jurul problemelor de mediu în scopul informării contextuale. |
| GUVERNANȚĂ | La nivel mondial | Indicatori de guvernanță la nivel mondial
  http://info.worldbank.org/governance/wgi | Set de date agregate actualizate și indicatori de guvernanță individuali pentru anumite țări, șase dimensiuni ale guvernanței; rapoartele de țară prezintă rezumatul indicatorilor pentru fiecare țară. |
| Indicele statelor fragile
  http://ffp.statesindex.org | Indice care se concentrează pe indicatorii de risc, bazat pe articole de presă și rapoarte. |
| Indicele de percepție a corupției
  http://www.transparency.org/research/cpi/overview | Indicele corupției percepute în țările respective. |
| Institutul de guvernanță a resurselor naturale
  https://resourcegovernance.org/ | Informații specifice fiecărei țări și analiză comparativă a unor aspecte legate de guvernanța resurselor naturale. |
| DREPTURILE OMULUI | La nivel mondial | Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (UNSC)
  http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions | Rezoluțiile UNSC oferă o descriere utilă a situației politice și de securitate în țările preocupante, pe o bază anuală. |
| Consiliul pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite
  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx | Revizuiri periodice, la nivel universal. |
| Oficiului Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului
  http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx | Informații specifice fiecărei țări privind chestiuni legate de drepturile omului. |
| Programul pentru Dezvoltare al Organizației Națiunilor Unite – Indicatorii internaționali ai dezvoltării umane – Profiluri de țări
  http://hdr.undp.org/en/countries | Rapoarte anuale de țară privind practicile în materie de drepturile omului specifice fiecărei țări, acoperire mondială. |
| Amnesty International
  https://www.amnesty.org/en/countries/ | |
| Global Witness
  https://www.globalwitness.org/en-gb/ | |
| Human Rights Watch
  https://www.hrw.org/ | |
| Mine și comunități
  http://www.minesandcommunities.org/ | Articole de presă și analize ale mineritului la nivel mondial și ale efectelor sale; clasificate în funcție de temă, țară, întreprindere, minerale. |
| RESURSELE MINERALE ȘI PRODUCȚIA ACESTORA | La nivel mondial | British Geological Survey
  https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html | Rapoarte de țară privind statisticile și informațiile despre minerale la nivel internațional. |
| U.S. Geological Survey
  http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/ | Rapoarte de țară privind statisticile și informațiile despre minerale la nivel internațional. |
| Sistemul de informații privind materiile prime instituit de UE
  http://rmis.jrc.ec.europa.eu/ | Informații privind producția, fluxurile comerciale și politicile legate de materiile prime. |

Aspectul de evaluat

Domeniul de aplicare

Surse deschise

Conținutul surselor

CONFLICT

Mondial

Surse analitice

Barometrul privind conflictele al Institutului de cercetare în domeniul conflictelor internaționale din Heidelberg

http://www.hiik.de/?lang=en/

Analiza celor mai recente evenimente conflictuale mondiale sub formă de texte și grafice; capitole de țară individuale și regionale separate.

Academia de la Geneva cu privire la statul de drept în conflictele armate

http://www.rulac.org/

Bază de date și analiză pentru raportare cu privire la punerea în aplicare a dreptului internațional în conflictele armate din întreaga lume (acoperire globală și prezentări succinte).

Proiectul privind capacitățile de evaluare – Imagine de ansamblu a urgențelor mondiale

https://www.acaps.org/countries

Hartă mondială și analiză specifică fiecărei țări care oferă imaginea de ansamblu și o analiză privind țările aflate în „situație preocupantă”, în „criză umanitară” și în „criză umanitară gravă”.

Hărți sau tabele

Programul de date privind conflictele al Universității din Uppsala – Set de date georeferențiate cu privire la evenimente

http://www.ucdp.uu.se/ged/

Harta interactivă a evenimentelor de violență organizată pe baza surselor de știri; inclusiv decese, tip de violență (statală, nestatală, unilaterală), utilizatorul poate recurge la funcția de zoom pentru a obține un nivel de detaliere corespunzător evenimentelor individuale.

CrisisWatch

http://www.crisisgroup.org

Situația actuală în cele mai semnificative situații de conflict/conflict potențial de la nivel mondial; hartă interactivă și bază de date care permit evaluarea situației în cazul unor țări selectate în perioada 2003-2018.

Indicele global al păcii

http://www.visionofhumanity.org

Hartă interactivă care măsoară pacea la nivel mondial în funcție de indicatori calitativi și cantitativi (agenți de pază și polițiști, instabilitate politică, conflicte organizate, personal al forțelor armate etc.).

Episoade majore de violență politică

http://www.systemicpeace.org

Hărți și tabele care enumeră exemple de episoade de conflict armat (inclusiv mortalitatea) din întreaga lume în perioada 1946-2017.

La nivel regional

Date privind evenimente de conflict armat și amplasarea acestora

http://www.acleddata.com/

Rapoarte și analize privind tendințele conflictuale inclusiv actualizări lunare privind violențele politice din Africa, Orientul Mijlociu și Asia bazate pe date în timp real și care analizează dinamica actuală și istorică în anumite state.

Serviciul internațional de informații privind pacea – Cartografierea zonelor de conflict

http://ipisresearch.be/

Hărți ale Republicii Democratice Congo (conflict/mineralele din zone de conflict), Republicii Centrafricane, Sudanului-Sudanului de Sud (zone disputate, incidente, resurse naturale, învățământ, violență comunitară, violență intrastatală și interstatală); este oferită o analiză a hărților.

Asociația internațională a staniului

https://www.internationaltin.org/

http://www.itsci.org/

Inițiativa lanțului de aprovizionare pentru staniu (iTSCi) furnizează rapoarte de evaluare a situației în ceea ce privește securitatea siturilor miniere din Rwanda, provinciile estice ale Republicii Democratice Congo, Burundi și Uganda.

Conflicte din domeniul mineritului în America Latină

http://ejatlas.org/featured/mining-latam

Atlasul justiției în probleme de mediu repertoriază și cataloghează conflictele sociale în jurul problemelor de mediu în scopul informării contextuale.

GUVERNANȚĂ

La nivel mondial

Indicatori de guvernanță la nivel mondial

http://info.worldbank.org/governance/wgi

Set de date agregate actualizate și indicatori de guvernanță individuali pentru anumite țări, șase dimensiuni ale guvernanței; rapoartele de țară prezintă rezumatul indicatorilor pentru fiecare țară.

Indicele statelor fragile

http://ffp.statesindex.org

Indice care se concentrează pe indicatorii de risc, bazat pe articole de presă și rapoarte.

Indicele de percepție a corupției

http://www.transparency.org/research/cpi/overview

Indicele corupției percepute în țările respective.

Institutul de guvernanță a resurselor naturale

https://resourcegovernance.org/

Informații specifice fiecărei țări și analiză comparativă a unor aspecte legate de guvernanța resurselor naturale.

DREPTURILE OMULUI

La nivel mondial

Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (UNSC)

http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions

Rezoluțiile UNSC oferă o descriere utilă a situației politice și de securitate în țările preocupante, pe o bază anuală.

Consiliul pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite

http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx

Revizuiri periodice, la nivel universal.

Oficiului Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului

http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx

Informații specifice fiecărei țări privind chestiuni legate de drepturile omului.

Programul pentru Dezvoltare al Organizației Națiunilor Unite – Indicatorii internaționali ai dezvoltării umane – Profiluri de țări

http://hdr.undp.org/en/countries

Rapoarte anuale de țară privind practicile în materie de drepturile omului specifice fiecărei țări, acoperire mondială.

Amnesty International

https://www.amnesty.org/en/countries/

Global Witness

https://www.globalwitness.org/en-gb/

Human Rights Watch

https://www.hrw.org/

Mine și comunități

http://www.minesandcommunities.org/

Articole de presă și analize ale mineritului la nivel mondial și ale efectelor sale; clasificate în funcție de temă, țară, întreprindere, minerale.

RESURSELE MINERALE ȘI PRODUCȚIA ACESTORA

La nivel mondial

British Geological Survey

https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

Rapoarte de țară privind statisticile și informațiile despre minerale la nivel internațional.

U.S. Geological Survey

http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

Rapoarte de țară privind statisticile și informațiile despre minerale la nivel internațional.

Sistemul de informații privind materiile prime instituit de UE

http://rmis.jrc.ec.europa.eu/

Informații privind producția, fluxurile comerciale și politicile legate de materiile prime.

În plus față de informațiile din surse deschise menționate mai sus, se preconizează că OCDE va furniza informații suplimentare relevante pentru a identifica zonele de conflict și zonele cu risc ridicat (http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm). Riscurile legate de crizele umanitare și de catastrofe pot, de asemenea, furniza informații contextuale și indica zonele în care pot apărea conflicte armate. În această privință, INFORM reprezintă o sursă utilă (un proiect colaborativ între Comitetul permanent pentru cooperarea între agenții și Comisia Europeană; http://www.inform-index.org). Un alt instrument util în această privință este indicele riscului de conflict la nivel mondial (o bază de dovezi din surse deschise în sprijinul procesului decizional cu privire la riscurile de conflict de lungă durată elaborată de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei Europene; http://conflictrisk.jrc.ec.europa.eu/).

Mai mult, Comisia Europeană va pune la dispoziție sprijin pentru IMM-uri în eforturile acestora de a institui și pune în aplicare politici privind aprovizionarea responsabilă cu minerale prin intermediul programului COSME, care se preconizează că va fi legat, în parte, de identificarea zonelor de conflict și a zonelor cu risc ridicat în temeiul Regulamentului (UE) 2017/821.

5.   EVALUAREA RISCURILOR ASOCIATE LANȚURILOR DE APROVIZIONARE CU MINERALE – „SEMNALE DE ALERTĂ” PENTRU O DILIGENȚĂ NECESARĂ SPORITĂ

EVALUAREA RISCURILOR ASOCIATE LANȚURILOR DE APROVIZIONARE CU MINERALE – „SEMNALE DE ALERTĂ” PENTRU O DILIGENȚĂ NECESARĂ SPORITĂ

5.1   Prezentarea semnalelor de alertă și considerații generale

Prezentarea semnalelor de alertă și considerații generale

Procesul de diligență necesară prevăzut prin regulament și prin Orientările OCDE privind diligența necesară nu se limitează la identificarea și atenuarea riscurilor legate de originea și transportul mineralelor în zonele de conflict și zonele cu risc ridicat. Într-adevăr, întreprinderile trebuie să țină seama și să furnizeze informații privind riscurile în temeiul Orientărilor OCDE privind diligența necesară în legătură cu comerțul, manipularea și exportul de minerale în amonte de-a lungul lanțului de alimentare și privind circumstanțele neobișnuite.

nu se limitează la identificarea și atenuarea riscurilor legate de originea și transportul mineralelor

și privind circumstanțele neobișnuite

În acest scop, suplimentele Orientărilor OCDE privind diligența necesară furnizează o listă a așa-numitelor situații cu „semnale de alertă”
  care determină necesitatea unei diligențe necesare sporite, inclusiv colectarea de informații suplimentare prin intermediul sistemului de management al întreprinderii, în special în următoarele situații:

situații cu „semnale de alertă”

diligențe necesare sporite

informații suplimentare prin intermediul sistemului de management al întreprinderii

| A. | Semnale de alertă privind locurile de origine și de tranzit ale mineralelor







  — | În cazul în care mineralele provin din sau au fost transportate prin zone de conflict și zone cu risc ridicat; |
| --- | --- | --- |

A.

Semnale de alertă privind locurile de origine și de tranzit ale mineralelor

Semnale de alertă privind locurile de origine și de tranzit ale mineralelor

—

În cazul în care mineralele provin din sau au fost transportate prin zone de conflict și zone cu risc ridicat;

provin din

transportate

| — | În cazul în care se pretinde că mineralele provin dintr-o țară prin care se știe sau se presupune în mod rezonabil că au tranzitat mineralele din zone de conflict și zone cu risc ridicat; |
| --- | --- |

—

În cazul în care se pretinde că mineralele provin dintr-o țară prin care se știe sau se presupune în mod rezonabil că au tranzitat mineralele din zone de conflict și zone cu risc ridicat;

se pretinde

se știe sau se presupune în mod rezonabil că au tranzitat

| — | În cazul în care se pretinde că mineralele provin dintr-o țară care are resurse sau stocuri de minerale cunoscute limitate, resurse probabile sau niveluri preconizate de producție a mineralului în cauză (și anume, volumele declarate de minerale din țara respectivă nu sunt coerente cu resursele minerale cunoscute sau cu nivelurile de producție preconizate).
  În fiecare dintre aceste amplasări cu „semnale de alertă”, în special în situații de guvernanță deficitară sau inexistentă, riscul este crescut atunci când legile împotriva spălării de bani, legile anticorupție, controalele vamale și alte legi guvernamentale relevante privind supravegherea sunt insuficient aplicate; în cazul în care funcționează sisteme bancare informale și în care se utilizează pe scară largă plata în numerar. |
| --- | --- |

—

În cazul în care se pretinde că mineralele provin dintr-o țară care are resurse sau stocuri de minerale cunoscute limitate, resurse probabile sau niveluri preconizate de producție a mineralului în cauză (și anume, volumele declarate de minerale din țara respectivă nu sunt coerente cu resursele minerale cunoscute sau cu nivelurile de producție preconizate).

resurse sau stocuri de minerale cunoscute limitate, resurse probabile sau niveluri preconizate de producție a mineralului în cauză

În fiecare dintre aceste amplasări cu „semnale de alertă”, în special în situații de guvernanță deficitară sau inexistentă, riscul este crescut atunci când legile împotriva spălării de bani, legile anticorupție, controalele vamale și alte legi guvernamentale relevante privind supravegherea sunt insuficient aplicate; în cazul în care funcționează sisteme bancare informale și în care se utilizează pe scară largă plata în numerar.

| B. | Semnalele de alertă privind furnizorul







  — | În cazul în care furnizorii unei întreprinderi sau alte întreprinderi cunoscute din amonte funcționează într-unul din locurile cu „semnal de alertă” de origine sau de tranzit a mineralelor, sau sunt acționari sau dețin alte interese în furnizorii de minerale de la locurile cu „semnal de alertă” de origine sau de tranzit al mineralelor menționate mai sus. |
| --- | --- | --- |

B.

Semnalele de alertă privind furnizorul

Semnalele de alertă privind furnizorul

—

În cazul în care furnizorii unei întreprinderi sau alte întreprinderi cunoscute din amonte funcționează într-unul din locurile cu „semnal de alertă” de origine sau de tranzit a mineralelor, sau sunt acționari sau dețin alte interese în furnizorii de minerale de la locurile cu „semnal de alertă” de origine sau de tranzit al mineralelor menționate mai sus.

furnizorii unei întreprinderi sau alte întreprinderi cunoscute din amonte funcționează

acționari sau dețin alte interese

| — | În cazul în care se știe că furnizorii unei întreprinderi sau alte întreprinderi cunoscute din amonte s-au aprovizionat cu minerale dintr-un loc cu „semnal de alertă”
  de origine sau de tranzit al mineralelor în decursul ultimelor 12 luni. |
| --- | --- |

—

În cazul în care se știe că furnizorii unei întreprinderi sau alte întreprinderi cunoscute din amonte s-au aprovizionat cu minerale dintr-un loc cu „semnal de alertă”
  de origine sau de tranzit al mineralelor în decursul ultimelor 12 luni.

furnizorii unei întreprinderi sau alte întreprinderi cunoscute din amonte

aprovizionat cu minerale dintr-un loc cu „semnal de alertă”

| — | Pentru aur: în cazul în care se pretinde că aurul provine din surse reciclabile/deșeuri sau surse mixte și a fost prelucrat într-o țară prin care se știe sau se presupune în mod rezonabil că a tranzitat aur din zone de conflict și zone cu risc ridicat. |
| --- | --- |

—

Pentru aur: în cazul în care se pretinde că aurul provine din surse reciclabile/deșeuri sau surse mixte și a fost prelucrat într-o țară prin care se știe sau se presupune în mod rezonabil că a tranzitat aur din zone de conflict și zone cu risc ridicat.

| C. | Circumstanțele indicate cu „semnale de alertă”








  — | În cazul în care sunt identificate anomalii sau circumstanțe neobișnuite prin intermediul informațiilor colectate de sistemul de management al întreprinderii care conduc la o suspiciune rezonabilă că mineralele ar putea contribui la un conflict sau la abuzuri grave asociate cu extracția, transportul sau comercializarea acestora. |
| --- | --- | --- |

C.

Circumstanțele indicate cu „semnale de alertă”

Circumstanțele indicate cu „semnale de alertă”

—

În cazul în care sunt identificate anomalii sau circumstanțe neobișnuite prin intermediul informațiilor colectate de sistemul de management al întreprinderii care conduc la o suspiciune rezonabilă că mineralele ar putea contribui la un conflict sau la abuzuri grave asociate cu extracția, transportul sau comercializarea acestora.

anomalii sau circumstanțe neobișnuite

5.2.   Identificarea unor semnale de alertă specifice și asigurarea unei diligențe necesare adecvate

Identificarea unor semnale de alertă specifice și asigurarea unei diligențe necesare adecvate

Ca urmare a identificării „semnalelor de alertă” prevăzută la secțiunea 5.1 ca parte din evaluarea riscurilor asociate întreprinderii, întreprinderile ar trebui să realizeze o revizuire aprofundată a contextului tuturor acestor „semnale de alertă”, colectând informații suplimentare prin intermediul sistemului de management al întreprinderii lor și să se asigure că riscurile aferente sunt luate în seamă în mod corespunzător.

Astfel cum s-a subliniat în Orientările OCDE privind diligența necesară, diligența necesară este o abordare progresivă, bazată pe riscuri, prin care întreprinderile trebuie să instituie sisteme și procese de management adecvate, să cartografieze circumstanțele faptice de pe parcursul lanțul de aprovizionare și să identifice riscurile care ar putea să le determine să exercite o diligență necesară sporită.

Următoarele orientări ar trebui să ajute întreprinderile să obțină informații relevante privind situațiile cu „semnale de alertă” și să-și adapteze diligența necesară în mod adecvat. Ar trebui notat că sursele de informații menționate sunt actualizate cu o periodicitate variabilă și, deși sunt relevante, s-ar putea să nu fie întotdeauna pe deplin corecte. Prin urmare, ele ar trebui să fie utilizate în combinație și cu adausul unor surse suplimentare, după caz.

| A. | Semnale de alertă privind locurile de origine și de tranzit ale mineralelor







  — | Semnal de alertă: Minerale care provin din sau au fost transportate prin zone de conflict și zone cu risc ridicat

  Diligența necesară sporită este declanșată în cazul în care mineralele provin din sau au fost transportate prin zone de conflict și zone cu risc ridicat. Identificarea unor astfel de zone este discutată în secțiunea 4 din aceste orientări. |
| --- | --- | --- |

A.

Semnale de alertă privind locurile de origine și de tranzit ale mineralelor

Semnale de alertă privind locurile de origine și de tranzit ale mineralelor

—

Semnal de alertă: Minerale care provin din sau au fost transportate prin zone de conflict și zone cu risc ridicat

Semnal de alertă: Minerale care provin din sau au fost transportate prin zone de conflict și zone cu risc ridicat

Diligența necesară sporită este declanșată în cazul în care mineralele provin din sau au fost transportate prin zone de conflict și zone cu risc ridicat. Identificarea unor astfel de zone este discutată în secțiunea 4 din aceste orientări.

| — | Semnal de alertă: Minerale despre care se pretinde că provin dintr-o țară prin care se știe sau se presupune în mod rezonabil că au tranzitat minerale din zone de conflict și zone cu risc ridicat.

  Întreprinderile ar trebui să evalueze în ce măsură următoarele aspecte sunt aplicabile:






  — | „
  Guvernanța și alte aspecte legate de țară
  ” trebuie să fie examinate pentru a identifica măsura în care țările sau zonele dețin controlul propriilor frontiere și au mecanisme interne adecvate de aplicare a legii pentru a asigura o trasabilitate credibilă și documentată a comerțului cu minerale pentru a contracara riscurile aferente tranzitului în caz de guvernanță deficitară.






  Indicatori | Surse de informații (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Țara de origine declarată are frontiere permeabile sau efectuează un control vamal insuficient asupra mărfurilor. |

—

Semnal de alertă: Minerale despre care se pretinde că provin dintr-o țară prin care se știe sau se presupune în mod rezonabil că au tranzitat minerale din zone de conflict și zone cu risc ridicat.

Semnal de alertă: Minerale despre care se pretinde că provin dintr-o țară prin care se știe sau se presupune în mod rezonabil că au tranzitat minerale din zone de conflict și zone cu risc ridicat.

Întreprinderile ar trebui să evalueze în ce măsură următoarele aspecte sunt aplicabile:

—

„
  Guvernanța și alte aspecte legate de țară
  ” trebuie să fie examinate pentru a identifica măsura în care țările sau zonele dețin controlul propriilor frontiere și au mecanisme interne adecvate de aplicare a legii pentru a asigura o trasabilitate credibilă și documentată a comerțului cu minerale pentru a contracara riscurile aferente tranzitului în caz de guvernanță deficitară.

Guvernanța și alte aspecte legate de țară

Indicatori

Surse de informații (5)

5

—

Țara de origine declarată are frontiere permeabile sau efectuează un control vamal insuficient asupra mărfurilor.

| — | Rezoluțiile Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (cf. secțiunea 4) |
| --- | --- |

—

Rezoluțiile Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (cf. secțiunea 4)

| — | Informațiile furnizate de ambasadele locale, UE sau alte delegații |
| --- | --- |

—

Informațiile furnizate de ambasadele locale, UE sau alte delegații

| — | Legislația anticorupție este aplicată în mod deficitar și au fost raportate cazuri de corupție în domeniul mineritului și al comerțului. |
| --- | --- |

—

Legislația anticorupție este aplicată în mod deficitar și au fost raportate cazuri de corupție în domeniul mineritului și al comerțului.

| — | Legile împotriva spălării de bani sau pentru supravegherea bancară nu sunt instituite sau sunt insuficient puse în aplicare sau sunt puțin respectate. |
| --- | --- |

—

Legile împotriva spălării de bani sau pentru supravegherea bancară nu sunt instituite sau sunt insuficient puse în aplicare sau sunt puțin respectate.

| — | Economiile se bazează în mare parte pe numerar, în special pentru comerțul cu minerale. |
| --- | --- |

—

Economiile se bazează în mare parte pe numerar, în special pentru comerțul cu minerale.

| — | Grupul de Acțiune Financiară Internațională (FATF)
  http://www.fatf-gafi.org/countries/ |
| --- | --- |

—

Grupul de Acțiune Financiară Internațională (FATF)

http://www.fatf-gafi.org/countries/

| — | Indicele de percepție a corupției stabilit de Transparency International
  http://www.transparency.org/research/cpi/overview |
| --- | --- |

—

Indicele de percepție a corupției stabilit de Transparency International

http://www.transparency.org/research/cpi/overview

| — | Indicele de guvernanță la nivel mondial stabilit de Banca Mondială
  http://info.worldbank.org/governance/wgi |
| --- | --- |

—

Indicele de guvernanță la nivel mondial stabilit de Banca Mondială

http://info.worldbank.org/governance/wgi

| — | Rapoartele grupului de reflecție „Global Financial Integrity”
  http://www.gfintegrity.org/ |
| --- | --- |

—

Rapoartele grupului de reflecție „Global Financial Integrity”

http://www.gfintegrity.org/

| — | Cf. secțiunea 4 privind „guvernanța” din prezentele orientări |
| --- | --- |

—

Cf. secțiunea 4 privind „guvernanța” din prezentele orientări

| — | „
  Aspectele de proximitate directă, regionale și istorice
  ” furnizează informații privind probabilitatea de falsificare a originii prin contrabanda de către țările vecine, țările cu legături istorice sau țările care oferă stimulente fiscale.






  Indicatori | Surse de informații |
| --- | --- | --- |
| — | Țara de origine declarată se învecinează în mod direct cu zone în care grupuri armate, forțe de securitate publică sau organizații criminale sunt implicate în producția și comerțul cu minerale. |

—

„
  Aspectele de proximitate directă, regionale și istorice
  ” furnizează informații privind probabilitatea de falsificare a originii prin contrabanda de către țările vecine, țările cu legături istorice sau țările care oferă stimulente fiscale.

Aspectele de proximitate directă, regionale și istorice

Indicatori

Surse de informații

—

Țara de origine declarată se învecinează în mod direct cu zone în care grupuri armate, forțe de securitate publică sau organizații criminale sunt implicate în producția și comerțul cu minerale.

| — | Țara de origine declarată are legături economice cu zone de conflict și zone cu risc ridicat și cu comerțul ilicit cu minerale asociat acestora. |
| --- | --- |

—

Țara de origine declarată are legături economice cu zone de conflict și zone cu risc ridicat și cu comerțul ilicit cu minerale asociat acestora.

| — | Rezoluțiile Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite |
| --- | --- |

—

Rezoluțiile Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite

| — | Ambasade locale, delegații ale UE |
| --- | --- |

—

Ambasade locale, delegații ale UE

| — | Cf. secțiunea 4 privind „conflictul” din prezentele orientări |
| --- | --- |

—

Cf. secțiunea 4 privind „conflictul” din prezentele orientări

| — | Politica fiscală a țării de origine duce la stimulente pentru contrabanda cu minerale pentru a tranzita prin țări în care exporturile de minerale nu sunt impozitate sau sunt impozitate într-un procent mult mai mic. |
| --- | --- |

—

Politica fiscală a țării de origine duce la stimulente pentru contrabanda cu minerale pentru a tranzita prin țări în care exporturile de minerale nu sunt impozitate sau sunt impozitate într-un procent mult mai mic.

| — | Baza de date a OCDE pentru restricțiile privind exporturile de materii prime
  http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm |
| --- | --- |

—

Baza de date a OCDE pentru restricțiile privind exporturile de materii prime

http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm

| — | Semnal de alertă: Minerale despre care se pretinde că provin dintr-o țară care are resurse/stocuri cunoscute sau niveluri preconizate de producție limitate

  Lista de verificare de mai jos prezintă „
  Aspecte specifice privind mineralele și lanțurile de aprovizionare
  ”. Ca parte din exercițiul lor de diligență necesară, întreprinderile ar trebui să verifice, în special, dacă o țară pretinsă de origine deține resurse geologice cunoscute sau niveluri de producție preconizate ale mineralului în cauză. În mod similar, întreprinderile ar trebui să evalueze în mod rezonabil dacă originea declarată are sens dintr-o perspectivă economică – cum ar fi prezența unor piețe vecine atractive.






  Indicatori | Surse de informații |
| --- | --- | --- |
| — | Țara de origine declarată deține resurse de minerale sau stocuri cunoscute limitate, resurse probabile sau niveluri de producție a mineralelor preconizate limitate, precum și caracteristici specifice ale mineralelor. |

—

Semnal de alertă: Minerale despre care se pretinde că provin dintr-o țară care are resurse/stocuri cunoscute sau niveluri preconizate de producție limitate

Semnal de alertă: Minerale despre care se pretinde că provin dintr-o țară care are resurse/stocuri cunoscute sau niveluri preconizate de producție limitate

Lista de verificare de mai jos prezintă „
  Aspecte specifice privind mineralele și lanțurile de aprovizionare
  ”. Ca parte din exercițiul lor de diligență necesară, întreprinderile ar trebui să verifice, în special, dacă o țară pretinsă de origine deține resurse geologice cunoscute sau niveluri de producție preconizate ale mineralului în cauză. În mod similar, întreprinderile ar trebui să evalueze în mod rezonabil dacă originea declarată are sens dintr-o perspectivă economică – cum ar fi prezența unor piețe vecine atractive.

Aspecte specifice privind mineralele și lanțurile de aprovizionare

Indicatori

Surse de informații

—

Țara de origine declarată deține resurse de minerale sau stocuri cunoscute limitate, resurse probabile sau niveluri de producție a mineralelor preconizate limitate, precum și caracteristici specifice ale mineralelor.

| — | Țara de origine declarată are un sector important al mineritului informal sau artizanal și la scară mică, în care riscurile asociate sunt în mod normal mai ridicate. |
| --- | --- |

—

Țara de origine declarată are un sector important al mineritului informal sau artizanal și la scară mică, în care riscurile asociate sunt în mod normal mai ridicate.

| — | British Geological Survey:
  https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html |
| --- | --- |

—

British Geological Survey:

https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

| — | U.S. Geological Survey:
  http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/ |
| --- | --- |

—

U.S. Geological Survey:

http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

| — | Serviciile geologice naționale din statele membre ale UE |
| --- | --- |

—

Serviciile geologice naționale din statele membre ale UE

| — | Serviciul geologic al țării de origine pretinse |
| --- | --- |

—

Serviciul geologic al țării de origine pretinse

| B. | Semnalele de alertă privind furnizorul







  — | Semnal de alertă: În cazul în care furnizorii unei întreprinderi sau alte întreprinderi din amonte cunoscute funcționează în una dintre amplasările cu „semnal de alertă” de origine și de tranzit al mineralelor menționate mai sus, sau sunt acționari sau dețin alte interese în furnizorii de minerale de la una din amplasările cu „semnal de alertă” de origine sau de tranzit al mineralelor menționate mai sus și în cazul în care se știe că furnizorii întreprinderii sau alte întreprinderi din amonte cunoscute s-au aprovizionat cu minerale de la o amplasare cu „semnal de alertă” de origine și de tranzit al mineralelor în ultimele 12 luni.

  Informațiile specifice furnizorului ar trebui să rezulte, în principal, din datele colectate de întreprinderi prin punerea în aplicare a sistemului lor de diligență necesară. Odată ce este disponibilă identitatea unui furnizor al întreprinderii sau a altei întreprinderi din amonte cunoscute, întreprinderile ar trebui să caute să verifice dacă furnizorul desfășoară activități într-o amplasare cu semnale de alertă prin:






  — | Căutarea pe internet de informații generice privind furnizorul respectiv/întreprinderea din amonte respectivă, inclusiv de rapoarte ale guvernelor și organizațiilor internaționale (în special rapoartele grupului de experți al ONU) și de rapoarte din mass-media internațională și locală și, în sens mai larg, de rapoarte ale organizațiilor societății civile. |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Semnalele de alertă privind furnizorul

Semnalele de alertă privind furnizorul

—

Semnal de alertă: În cazul în care furnizorii unei întreprinderi sau alte întreprinderi din amonte cunoscute funcționează în una dintre amplasările cu „semnal de alertă” de origine și de tranzit al mineralelor menționate mai sus, sau sunt acționari sau dețin alte interese în furnizorii de minerale de la una din amplasările cu „semnal de alertă” de origine sau de tranzit al mineralelor menționate mai sus și în cazul în care se știe că furnizorii întreprinderii sau alte întreprinderi din amonte cunoscute s-au aprovizionat cu minerale de la o amplasare cu „semnal de alertă” de origine și de tranzit al mineralelor în ultimele 12 luni.

Semnal de alertă: În cazul în care furnizorii unei întreprinderi sau alte întreprinderi din amonte cunoscute funcționează în una dintre amplasările cu „semnal de alertă” de origine și de tranzit al mineralelor menționate mai sus, sau sunt acționari sau dețin alte interese în furnizorii de minerale de la una din amplasările cu „semnal de alertă” de origine sau de tranzit al mineralelor menționate mai sus și în cazul în care se știe că furnizorii întreprinderii sau alte întreprinderi din amonte cunoscute s-au aprovizionat cu minerale de la o amplasare cu „semnal de alertă” de origine și de tranzit al mineralelor în ultimele 12 luni.

Informațiile specifice furnizorului ar trebui să rezulte, în principal, din datele colectate de întreprinderi prin punerea în aplicare a sistemului lor de diligență necesară. Odată ce este disponibilă identitatea unui furnizor al întreprinderii sau a altei întreprinderi din amonte cunoscute, întreprinderile ar trebui să caute să verifice dacă furnizorul desfășoară activități într-o amplasare cu semnale de alertă prin:

—

Căutarea pe internet de informații generice privind furnizorul respectiv/întreprinderea din amonte respectivă, inclusiv de rapoarte ale guvernelor și organizațiilor internaționale (în special rapoartele grupului de experți al ONU) și de rapoarte din mass-media internațională și locală și, în sens mai larg, de rapoarte ale organizațiilor societății civile.

| — | Verificarea site-urilor internet ale întreprinderilor și a oricăror rapoarte privind diligența necesară disponibile (de exemplu, ale Comisiei americane pentru operațiuni bursiere). |
| --- | --- |

—

Verificarea site-urilor internet ale întreprinderilor și a oricăror rapoarte privind diligența necesară disponibile (de exemplu, ale Comisiei americane pentru operațiuni bursiere).

| — | Verificarea listelor existente de sisteme de diligență necesară ale topitoriilor/rafinăriilor; și odată ce va fi disponibilă, viitoarea listă a Comisiei Europene cu topitoriile și rafinăriile responsabile la nivel mondial; |
| --- | --- |

—

Verificarea listelor existente de sisteme de diligență necesară ale topitoriilor/rafinăriilor; și odată ce va fi disponibilă, viitoarea listă a Comisiei Europene cu topitoriile și rafinăriile responsabile la nivel mondial;

| — | Parcurgerea registrului național al comerțului, care poate oferi indicații privind amplasarea sediilor sociale și eventual a filialelor operaționale. |
| --- | --- |

—

Parcurgerea registrului național al comerțului, care poate oferi indicații privind amplasarea sediilor sociale și eventual a filialelor operaționale.

Întreprinderile ar putea să consulte, de asemenea, registrele beneficiarilor reali, atunci când sunt disponibile, precum și rapoartele de țară ale Inițiativei privind transparența în industriile extractive (EITI) (care conțin un volum din ce în ce mai important de informații privind beneficiarii reali ai întreprinderilor implicate în industria extractivă).

| C. | Circumstanțele indicate cu „semnale de alertă”








  — | Semnal de alertă: În cazul în care sunt identificate anomalii sau circumstanțe neobișnuite prin intermediul informațiilor colectate de sistemul de management al întreprinderii care conduc la o suspiciune rezonabilă că mineralele ar putea contribui la conflicte sau la abuzuri grave asociate cu extracția, transportul sau comercializarea acestora.

  Aceste informații specifice operațiunilor rezultă aproape integral din datele colectate de întreprinderi prin punerea în aplicare a diligenței necesare.
  Anomaliile/circumstanțele neobișnuite pot lua o varietate de forme. Suplimentul privind aurul la Orientările OCDE privind diligența necesară oferă exemplul potrivit căruia dacă bijuteriile purtate într-o țară sunt, în mod tipic, de 14K (58 %), o ofertă în care se pretinde că sunt incluse bijuterii reciclate cu un conținut de aur de 90 % ar trebui să fie considerată suspectă.
  Alte exemple includ o situație în care un furnizor din amonte (de exemplu, un exportator local) este, în mod inexplicabil, în măsură să mărească volumul de materiale exportate într-o perioadă scurtă de timp, și în care se raportează furturi frecvente de resurse minerale într-o regiune din care importatorul european are motive să creadă că se aprovizionează furnizorul respectiv.
  Alte exemple de „circumstanțe neobișnuite”, în special cu privire la aur (și alte metale prețioase) pot fi găsite la punctul 111 din Orientările bazate pe riscuri ale Grupului de Acțiune Financiară Internațională destinate comercianților cu metale și pietre prețioase (Risk-based guidance for dealers in precious metals and stones) (6) precum și în raportul Centrului canadian de tranzacții financiare și analiză a rapoartelor privind Manualul privind abordarea bazată pe riscuri pentru comercianții cu metale și pietre prețioase (Risk-based approach workbook for Dealers in Precious Metals and Stones) (7), de exemplu:






  — | Un client necunoscut anterior solicită unei rafinării să transforme aur în lingouri. |
| --- | --- | --- | --- |

C.

Circumstanțele indicate cu „semnale de alertă”

Circumstanțele indicate cu „semnale de alertă”

—

Semnal de alertă: În cazul în care sunt identificate anomalii sau circumstanțe neobișnuite prin intermediul informațiilor colectate de sistemul de management al întreprinderii care conduc la o suspiciune rezonabilă că mineralele ar putea contribui la conflicte sau la abuzuri grave asociate cu extracția, transportul sau comercializarea acestora.

Semnal de alertă: În cazul în care sunt identificate anomalii sau circumstanțe neobișnuite prin intermediul informațiilor colectate de sistemul de management al întreprinderii care conduc la o suspiciune rezonabilă că mineralele ar putea contribui la conflicte sau la abuzuri grave asociate cu extracția, transportul sau comercializarea acestora.

Aceste informații specifice operațiunilor rezultă aproape integral din datele colectate de întreprinderi prin punerea în aplicare a diligenței necesare.

Anomaliile/circumstanțele neobișnuite pot lua o varietate de forme. Suplimentul privind aurul la Orientările OCDE privind diligența necesară oferă exemplul potrivit căruia dacă bijuteriile purtate într-o țară sunt, în mod tipic, de 14K (58 %), o ofertă în care se pretinde că sunt incluse bijuterii reciclate cu un conținut de aur de 90 % ar trebui să fie considerată suspectă.

Alte exemple includ o situație în care un furnizor din amonte (de exemplu, un exportator local) este, în mod inexplicabil, în măsură să mărească volumul de materiale exportate într-o perioadă scurtă de timp, și în care se raportează furturi frecvente de resurse minerale într-o regiune din care importatorul european are motive să creadă că se aprovizionează furnizorul respectiv.

Alte exemple de „circumstanțe neobișnuite”, în special cu privire la aur (și alte metale prețioase) pot fi găsite la punctul 111 din Orientările bazate pe riscuri ale Grupului de Acțiune Financiară Internațională destinate comercianților cu metale și pietre prețioase (Risk-based guidance for dealers in precious metals and stones) (6) precum și în raportul Centrului canadian de tranzacții financiare și analiză a rapoartelor privind Manualul privind abordarea bazată pe riscuri pentru comercianții cu metale și pietre prețioase (Risk-based approach workbook for Dealers in Precious Metals and Stones) (7), de exemplu:

Risk-based guidance for dealers in precious metals and stones

6

Risk-based approach workbook for Dealers in Precious Metals and Stones

7

—

Un client necunoscut anterior solicită unei rafinării să transforme aur în lingouri.

| — | Puritatea, greutatea, originea și valoarea aurului sunt declarate greșit în formularele de declarație vamală. |
| --- | --- |

—

Puritatea, greutatea, originea și valoarea aurului sunt declarate greșit în formularele de declarație vamală.

| — | Persoane sau societăți neautorizate produc și comercializează aur. |
| --- | --- |

—

Persoane sau societăți neautorizate produc și comercializează aur.

| — | Caracteristicile fizice ale unui lingou nu corespund normelor din acest sector. |
| --- | --- |

—

Caracteristicile fizice ale unui lingou nu corespund normelor din acest sector.

---

(1)  Astfel cum este stabilit la articolul 2 litera (l) din Regulamentul (UE) 2017/821, „importator din Uniune” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care declară minerale sau metale în vederea punerii lor în liberă circulație, în sensul articolului 201 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 269, 10.10.2013, p. 1) sau orice persoană fizică sau juridică în numele căreia se face o astfel de declarație, astfel cum este prevăzut în elementele de date 3/15 și 3/16 în conformitate cu anexa B la Regulamentul delegat al Comisiei (UE) 2015/2446 din 28 iulie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele detaliate ale anumitor dispoziții ale Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 1).

1

(2)  Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul mineralelor provenite din zone de conflict și din zone cu risc ridicat (Cea de a doua ediție, OCDE 2013) reprezintă cadrul în care se efectuează diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare în conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/821.

2

(3)  Riscurile astfel cum figurează în anexa II din Orientările OCDE privind diligența necesară, inclusiv riscurile generate de „semnalele de alertă” astfel cum sunt definite în suplimentele acesteia.

3

(4)  Pentru definiția drepturilor omului a se vedea Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; https://www.echr.coe.int/Documents/Convention_ENG.pdf

4

(5)  Informațiile ar trebui să fie actualizate în mod regulat, după caz.

5

(6)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/RBA%20for%20Dealers%20in%20Precious%20Metal%20and%20Stones.pdf

6

(7)  http://www.fintrac-canafe.gc.ca/guidance-directives/compliance-conformite/rba/rba-dpms-eng.asp

7

---