# Europeiska unionens L 262/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 262 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången19 oktober 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 262

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången19 oktober 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (Euratom) 2018/1563 av den 15 oktober 2018 om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2019–2020) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation och om upphävande av förordning (Euratom) nr 1314/2013 | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1564 av den 17 oktober 2018 om godkännande av ett preparat av dolomit-magnesit som fodertillsats för alla djurarter utom mjölkkor och andra idisslare för mjölkproduktion, avvanda smågrisar och slaktsvin (
  1
  ) | 20 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1565 av den 17 oktober 2018 om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-mannanas framställt av Paenibacillus lentus (DSM 28088) som fodertillsats för slaktkycklingar, kycklingar som föds upp till värphöns och andra mindre vanligt förekommande fjäderfäarter än värphöns, slaktkalkoner, kalkoner som föds upp för avel, avvanda smågrisar, slaktsvin samt mindre vanligt förekommande svinarter (innehavare av godkännandet Elanco GmbH) (
  1
  ) | 24 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1566 av den 18 oktober 2018 om godkännande av preparatet av endo-1,3(4)-betaglukanas och endo-1,4-betaxylanas framställt av Aspergillus niger (NRRL 25541) och alfaamylas framställt av Aspergillus niger (ATCC66222) som fodertillsats för avvanda smågrisar och mindre vanligt förekommande svinarter (avvanda) och om ändring av förordning (EG) nr 1453/2004 (innehavare av godkännandet: Andrès Pintaluba SA) (
  1
  ) | 27 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1567 av den 18 oktober 2018 om rättelse av genomförandeförordning (EU) 2018/249 om godkännande av taurin, beta-alanin, L-alanin, L-arginin, L-asparaginsyra, L-histidin, D,L-isoleucin, L-leucin, L-fenylalanin, L-prolin, D,L-serin, L-tyrosin, L-metionin, L-valin, L-cystein, glycin, mononatriumglutamat och L-glutaminsyra som fodertillsatser för alla djurarter och av L-cysteinhydrokloridmonohydrat som fodertillsats för alla arter utom katter och hundar (
  1
  ) | 31 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1568 av den 18 oktober 2018 om godkännande av ett preparat av fumonisinesteras framställt av Komagataella phaffii (DSM 32159) som fodertillsats för alla svin och alla arter av fjäderfä (
  1
  ) | 34 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1569 av den 18 oktober 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1110/2011 om godkännande av ett enzympreparat av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei (CBS 114044) som fodertillsats för värphöns, mindre fjäderfäarter och slaktgrisar (innehavare av godkännandet Roal Oy) (
  1
  ) | 37 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1570 av den 18 oktober 2018 om avslutande av förfarandet beträffande import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 | 40 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1571 av den 18 oktober 2018 om fastställande av det lägsta försäljningspriset för skummjölkspulver för den tjugosjätte delanbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080 | 54 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/1572 av den 15 oktober 2018 om tillämpningen av föreskrifterna nr 9, 63 och 92 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga bestämmelser om godkännande av trehjuliga fordon, mopeder och ersättande avgasljuddämpningssystem för fordon av kategori L med avseende på ljudemission | 55 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/1573 av den 15 oktober 2018 om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i AEP-kommittén, inrättad genom det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, beträffande antagandet av ett beslut av AEP-kommittén om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen | 57 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/1574 av den 16 oktober 2018 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Republiken Italien | 60 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2018/1575 av den 9 augusti 2018 om åtgärder för vissa grekiska kasinon SA.28973 – C 16/2010 (f.d. NN 22/2010, f.d. CP 318/2009) genomförda av Grekland
  [delgivet med nr C(2018) 5267]

   (
  1
  ) | 61 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1576 av den 18 oktober 2018 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2018) 6961]

   (
  1
  ) | 71 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (Euratom) 2018/1563 av den 15 oktober 2018 om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2019–2020) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation och om upphävande av förordning (Euratom) nr 1314/2013

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1564 av den 17 oktober 2018 om godkännande av ett preparat av dolomit-magnesit som fodertillsats för alla djurarter utom mjölkkor och andra idisslare för mjölkproduktion, avvanda smågrisar och slaktsvin (
  1
  )

1

20

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1565 av den 17 oktober 2018 om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-mannanas framställt av Paenibacillus lentus (DSM 28088) som fodertillsats för slaktkycklingar, kycklingar som föds upp till värphöns och andra mindre vanligt förekommande fjäderfäarter än värphöns, slaktkalkoner, kalkoner som föds upp för avel, avvanda smågrisar, slaktsvin samt mindre vanligt förekommande svinarter (innehavare av godkännandet Elanco GmbH) (
  1
  )

Paenibacillus lentus

1

24

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1566 av den 18 oktober 2018 om godkännande av preparatet av endo-1,3(4)-betaglukanas och endo-1,4-betaxylanas framställt av Aspergillus niger (NRRL 25541) och alfaamylas framställt av Aspergillus niger (ATCC66222) som fodertillsats för avvanda smågrisar och mindre vanligt förekommande svinarter (avvanda) och om ändring av förordning (EG) nr 1453/2004 (innehavare av godkännandet: Andrès Pintaluba SA) (
  1
  )

Aspergillus niger

Aspergillus niger

1

27

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1567 av den 18 oktober 2018 om rättelse av genomförandeförordning (EU) 2018/249 om godkännande av taurin, beta-alanin, L-alanin, L-arginin, L-asparaginsyra, L-histidin, D,L-isoleucin, L-leucin, L-fenylalanin, L-prolin, D,L-serin, L-tyrosin, L-metionin, L-valin, L-cystein, glycin, mononatriumglutamat och L-glutaminsyra som fodertillsatser för alla djurarter och av L-cysteinhydrokloridmonohydrat som fodertillsats för alla arter utom katter och hundar (
  1
  )

1

31

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1568 av den 18 oktober 2018 om godkännande av ett preparat av fumonisinesteras framställt av Komagataella phaffii (DSM 32159) som fodertillsats för alla svin och alla arter av fjäderfä (
  1
  )

Komagataella phaffii

1

34

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1569 av den 18 oktober 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1110/2011 om godkännande av ett enzympreparat av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei (CBS 114044) som fodertillsats för värphöns, mindre fjäderfäarter och slaktgrisar (innehavare av godkännandet Roal Oy) (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

37

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1570 av den 18 oktober 2018 om avslutande av förfarandet beträffande import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013

40

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1571 av den 18 oktober 2018 om fastställande av det lägsta försäljningspriset för skummjölkspulver för den tjugosjätte delanbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080

54

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2018/1572 av den 15 oktober 2018 om tillämpningen av föreskrifterna nr 9, 63 och 92 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga bestämmelser om godkännande av trehjuliga fordon, mopeder och ersättande avgasljuddämpningssystem för fordon av kategori L med avseende på ljudemission

55

*

Rådets beslut (EU) 2018/1573 av den 15 oktober 2018 om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i AEP-kommittén, inrättad genom det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, beträffande antagandet av ett beslut av AEP-kommittén om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

57

*

Rådets beslut (EU) 2018/1574 av den 16 oktober 2018 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Republiken Italien

60

*

Kommissionens beslut (EU) 2018/1575 av den 9 augusti 2018 om åtgärder för vissa grekiska kasinon SA.28973 – C 16/2010 (f.d. NN 22/2010, f.d. CP 318/2009) genomförda av Grekland
  [delgivet med nr C(2018) 5267]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2018) 5267]

1

61

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1576 av den 18 oktober 2018 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2018) 6961]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2018) 6961]

1

71

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 ( EUT L 260, 17.10.2018 ) | 90 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 ( EUT L 260, 17.10.2018 )

( EUT L 260, 17.10.2018 )

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 19.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 262/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 262/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (Euratom) 2018/1563

av den 15 oktober 2018

om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2019–2020) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation och om upphävande av förordning (Euratom) nr 1314/2013

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 7 första stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, (1)

efter samråd med Vetenskapliga och tekniska kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Ett av målen med Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallad gemenskapen) är att bidra till en högre levnadsstandard i medlemsstaterna, bland annat genom att främja och underlätta kärnforskning i medlemsstaterna och komplettera denna med ett forsknings- och utbildningsprogram på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(1)

Ett av målen med Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallad gemenskapen) är att bidra till en högre levnadsstandard i medlemsstaterna, bland annat genom att främja och underlätta kärnforskning i medlemsstaterna och komplettera denna med ett forsknings- och utbildningsprogram på gemenskapsnivå.

| (2) | Kärnforskning kan bidra till social och ekonomisk välfärd och miljöhållbarhet genom att förbättra kärnsäkerheten, det nukleära fysiska skyddet och strålskyddet. Av lika stor betydelse är kärnforskningens potentiella bidrag till en långsiktig utfasning av fossila bränslen i energisystemet på ett tryggt, effektivt och säkert sätt. |
| --- | --- |

(2)

Kärnforskning kan bidra till social och ekonomisk välfärd och miljöhållbarhet genom att förbättra kärnsäkerheten, det nukleära fysiska skyddet och strålskyddet. Av lika stor betydelse är kärnforskningens potentiella bidrag till en långsiktig utfasning av fossila bränslen i energisystemet på ett tryggt, effektivt och säkert sätt.

| (3) | Vid halvtidsutvärderingen av gemenskapens forsknings- och utbildningsprogram 2014–2018 som inrättats genom rådets förordning (Euratom) nr 1314/2013 (2) (nedan kallat programmet för 2014–2018) konstaterades att åtgärden är relevant och fortsätter att vara avgörande för hanteringen av utmaningarna inom kärnsäkerhet, nukleärt fysiskt skydd och kärnämneskontroll, hantering av radioaktivt avfall, strålskydd och fusionsenergi. |
| --- | --- |

(3)

Vid halvtidsutvärderingen av gemenskapens forsknings- och utbildningsprogram 2014–2018 som inrättats genom rådets förordning (Euratom) nr 1314/2013 (2) (nedan kallat programmet för 2014–2018) konstaterades att åtgärden är relevant och fortsätter att vara avgörande för hanteringen av utmaningarna inom kärnsäkerhet, nukleärt fysiskt skydd och kärnämneskontroll, hantering av radioaktivt avfall, strålskydd och fusionsenergi.

| (4) | I syfte att säkerställa kontinuiteten i kärnforskningen på gemenskapsnivå är det nödvändigt att fastställa gemenskapens forsknings- och utbildningsprogram för perioden 1 januari 2019–31 december 2020 (nedan kallat programmet för 2019–2020). Programmet för 2019–2020 bör ha samma mål som programmet för 2014–2018, stödja samma verksamheter och använda samma typ av genomförande, som visat sig vara effektivt och ändamålsenligt för att uppnå målen för programmet för 2019–2020. |
| --- | --- |

(4)

I syfte att säkerställa kontinuiteten i kärnforskningen på gemenskapsnivå är det nödvändigt att fastställa gemenskapens forsknings- och utbildningsprogram för perioden 1 januari 2019–31 december 2020 (nedan kallat programmet för 2019–2020). Programmet för 2019–2020 bör ha samma mål som programmet för 2014–2018, stödja samma verksamheter och använda samma typ av genomförande, som visat sig vara effektivt och ändamålsenligt för att uppnå målen för programmet för 2019–2020.

| (5) | Genom stödet till kärnforskning kommer programmet för 2019–2020 att bidra till uppfyllandet av målen i det ramprogram för forskning och innovation – Horisont 2020 – (nedan kallat ramprogrammet Horisont 2020), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (3), och underlätta genomförandet av Europa 2020-strategin samt uppbyggnaden av och verksamheten inom det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

(5)

Genom stödet till kärnforskning kommer programmet för 2019–2020 att bidra till uppfyllandet av målen i det ramprogram för forskning och innovation – Horisont 2020 – (nedan kallat ramprogrammet Horisont 2020), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (3), och underlätta genomförandet av Europa 2020-strategin samt uppbyggnaden av och verksamheten inom det europeiska forskningsområdet.

| (6) | Kärnenergi är visserligen av betydelse för energiförsörjningen och den ekonomiska utvecklingen, men samtidigt kan allvarliga kärntekniska olyckor utgöra fara för människors hälsa. De aspekter av kärnsäkerhet och, i lämpliga fall, det nukleära fysiska skyddet som hanteras av det gemensamma forskningscentrumet (nedan kallat JRC) bör därför ges största möjliga vikt i programmet för 2019–2020. |
| --- | --- |

(6)

Kärnenergi är visserligen av betydelse för energiförsörjningen och den ekonomiska utvecklingen, men samtidigt kan allvarliga kärntekniska olyckor utgöra fara för människors hälsa. De aspekter av kärnsäkerhet och, i lämpliga fall, det nukleära fysiska skyddet som hanteras av det gemensamma forskningscentrumet (nedan kallat JRC) bör därför ges största möjliga vikt i programmet för 2019–2020.

| (7) | Den europeiska strategiska planen för energiteknik (nedan kallad SET-planen), som angavs i slutsatserna från rådets möte i Bryssel den 28 februari 2008, påskyndar utvecklingen av en uppsättning tekniker med låga koldioxidutsläpp. Europeiska rådet enades vid sitt möte den 4 februari 2011 om att unionen och dess medlemsstater skulle främja investeringar i förnybar energi och säker och hållbar teknik med låga koldioxidutsläpp och rikta in sig på att genomföra de teknikprioriteringar som anges i SET-planen. Det står varje medlemsstat fritt att välja vilka typer av teknik som den vill stödja. |
| --- | --- |

(7)

Den europeiska strategiska planen för energiteknik (nedan kallad SET-planen), som angavs i slutsatserna från rådets möte i Bryssel den 28 februari 2008, påskyndar utvecklingen av en uppsättning tekniker med låga koldioxidutsläpp. Europeiska rådet enades vid sitt möte den 4 februari 2011 om att unionen och dess medlemsstater skulle främja investeringar i förnybar energi och säker och hållbar teknik med låga koldioxidutsläpp och rikta in sig på att genomföra de teknikprioriteringar som anges i SET-planen. Det står varje medlemsstat fritt att välja vilka typer av teknik som den vill stödja.

| (8) | Eftersom alla medlemsstater har kärntekniska anläggningar eller använder radioaktiva material, särskilt för medicinska ändamål, har rådet i sina slutsatser från mötet i Bryssel den 1–2 december 2008 erkänt att det finns ett kontinuerligt behov av kompetens på kärnenergiområdet, särskilt genom lämplig utbildning som kopplas till forskning och samordnas på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom alla medlemsstater har kärntekniska anläggningar eller använder radioaktiva material, särskilt för medicinska ändamål, har rådet i sina slutsatser från mötet i Bryssel den 1–2 december 2008 erkänt att det finns ett kontinuerligt behov av kompetens på kärnenergiområdet, särskilt genom lämplig utbildning som kopplas till forskning och samordnas på gemenskapsnivå.

| (9) | Även om det är upp till varje medlemsstat att avgöra om den vill använda kärnenergi eller inte, kan det också konstateras att kärnenergi fyller olika funktioner i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

(9)

Även om det är upp till varje medlemsstat att avgöra om den vill använda kärnenergi eller inte, kan det också konstateras att kärnenergi fyller olika funktioner i olika medlemsstater.

| (10) | Gemenskapen har åtagit sig att delta i uppförandet av Iterprojektet (nedan kallat Iter) och den senare driften av anläggningen genom att underteckna avtalet om upprättandet av en internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iter-projektet (4). Gemenskapens bidrag administreras av det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi, som inrättades genom rådets beslut 2007/198/Euratom (5). |
| --- | --- |

(10)

Gemenskapen har åtagit sig att delta i uppförandet av Iterprojektet (nedan kallat Iter) och den senare driften av anläggningen genom att underteckna avtalet om upprättandet av en internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iter-projektet (4). Gemenskapens bidrag administreras av det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi, som inrättades genom rådets beslut 2007/198/Euratom (5).

| (11) | För att fusion ska bli ett trovärdigt alternativ för den kommersiella energiproduktionen krävs för det första att uppförandet av Iter framgångsrikt slutförs enligt tidsschemat och att dess verksamhet inleds. För det andra måste det fastställas en ambitiös men ändå realistisk färdplan mot elproduktion senast 2050. Om dessa mål ska kunna uppnås måste det europeiska fusionsprogrammet inriktas på ett gemensamt verksamhetsprogram för genomförande av färdplanen. För att säkerställa att målen med pågående fusionsforskning uppnås, liksom att det finns ett långsiktigt engagemang från och samarbete mellan fusionsforskningsintressenter bör man se till att gemenskapsstödet fortsätter. Större fokus bör i första hand läggas på de verksamheter som stöder Iter, men även på utveckling mot en demonstrationsreaktor, inbegripet ökat deltagande från den privata sektorns sida när så är lämpligt. Denna rationalisering och omprioritering bör åstadkommas utan att Europas ledande ställning på fusionsenergiområdet äventyras. |
| --- | --- |

(11)

För att fusion ska bli ett trovärdigt alternativ för den kommersiella energiproduktionen krävs för det första att uppförandet av Iter framgångsrikt slutförs enligt tidsschemat och att dess verksamhet inleds. För det andra måste det fastställas en ambitiös men ändå realistisk färdplan mot elproduktion senast 2050. Om dessa mål ska kunna uppnås måste det europeiska fusionsprogrammet inriktas på ett gemensamt verksamhetsprogram för genomförande av färdplanen. För att säkerställa att målen med pågående fusionsforskning uppnås, liksom att det finns ett långsiktigt engagemang från och samarbete mellan fusionsforskningsintressenter bör man se till att gemenskapsstödet fortsätter. Större fokus bör i första hand läggas på de verksamheter som stöder Iter, men även på utveckling mot en demonstrationsreaktor, inbegripet ökat deltagande från den privata sektorns sida när så är lämpligt. Denna rationalisering och omprioritering bör åstadkommas utan att Europas ledande ställning på fusionsenergiområdet äventyras.

| (12) | JRC bör också i fortsättningen tillhandahålla oberoende och kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd vid fastställandet, utvecklingen, genomförandet och övervakningen av gemenskapspolitiken, särskilt på området forskning och utbildning inom kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd. För att optimera användningen av mänskliga resurser och säkerställa att dubbelarbete inom forskning i unionen undviks bör all ny verksamhet som bedrivs av JRC analyseras för att kontrollera dess samstämmighet med redan befintlig verksamhet i medlemsstaterna. Säkerhetsaspekter inom ramen för ramprogrammet Horisont 2020 bör begränsas till JRC:s direkta åtgärder. |
| --- | --- |

(12)

JRC bör också i fortsättningen tillhandahålla oberoende och kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd vid fastställandet, utvecklingen, genomförandet och övervakningen av gemenskapspolitiken, särskilt på området forskning och utbildning inom kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd. För att optimera användningen av mänskliga resurser och säkerställa att dubbelarbete inom forskning i unionen undviks bör all ny verksamhet som bedrivs av JRC analyseras för att kontrollera dess samstämmighet med redan befintlig verksamhet i medlemsstaterna. Säkerhetsaspekter inom ramen för ramprogrammet Horisont 2020 bör begränsas till JRC:s direkta åtgärder.

| (13) | JRC bör fortsätta att generera extraresurser genom konkurrensinriktad verksamhet, inbegripet deltagande i indirekta åtgärder genom programmet för 2019–2020, tredjepartsrelaterat arbete och, i mindre omfattning, utnyttjande av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

(13)

JRC bör fortsätta att generera extraresurser genom konkurrensinriktad verksamhet, inbegripet deltagande i indirekta åtgärder genom programmet för 2019–2020, tredjepartsrelaterat arbete och, i mindre omfattning, utnyttjande av immateriella rättigheter.

| (14) | Det är unionens uppgift att i alla medlemsstaters intresse utveckla ett ramverk för att stödja gemensam spetsforskning, kunskapsuppbyggnad och kunskapsbevarande när det gäller kärnklyvningsteknik, med särskilt fokus på säkerhet, fysiskt skydd, strålskydd och icke-spridning. En förutsättning är att man har tillgång till oberoende vetenskapliga belägg, och där kan JRC ge ett avgörande bidrag. Detta påpekades i kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 6 oktober 2010Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen, där kommissionen angav att man med hjälp av JRC ville stärka den vetenskapliga grundvalen för olika politikområden. JRC är berett att ta itu med denna utmaning genom att fokusera sin forskning inom kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd på unionens prioriterade politikområden. |
| --- | --- |

(14)

Det är unionens uppgift att i alla medlemsstaters intresse utveckla ett ramverk för att stödja gemensam spetsforskning, kunskapsuppbyggnad och kunskapsbevarande när det gäller kärnklyvningsteknik, med särskilt fokus på säkerhet, fysiskt skydd, strålskydd och icke-spridning. En förutsättning är att man har tillgång till oberoende vetenskapliga belägg, och där kan JRC ge ett avgörande bidrag. Detta påpekades i kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 6 oktober 2010Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen, där kommissionen angav att man med hjälp av JRC ville stärka den vetenskapliga grundvalen för olika politikområden. JRC är berett att ta itu med denna utmaning genom att fokusera sin forskning inom kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd på unionens prioriterade politikområden.

| (15) | I syfte att fördjupa förbindelserna mellan vetenskap och samhälle och stärka allmänhetens förtroende för vetenskapen bör programmet för 2019–2020 främja allmänhetens och det civila samhällets kunskaper om och intresse för forskning och innovation genom att främja vetenskaplig utbildning, göra vetenskapliga rön mer tillgängliga, ta fram ansvarsfulla forsknings- och innovationsplaner som motsvarar medborgarnas och det civila samhällets prioriteringar och förväntningar samt underlätta dessa aktörers deltagande i verksamheter under programmet för 2019–2020. |
| --- | --- |

(15)

I syfte att fördjupa förbindelserna mellan vetenskap och samhälle och stärka allmänhetens förtroende för vetenskapen bör programmet för 2019–2020 främja allmänhetens och det civila samhällets kunskaper om och intresse för forskning och innovation genom att främja vetenskaplig utbildning, göra vetenskapliga rön mer tillgängliga, ta fram ansvarsfulla forsknings- och innovationsplaner som motsvarar medborgarnas och det civila samhällets prioriteringar och förväntningar samt underlätta dessa aktörers deltagande i verksamheter under programmet för 2019–2020.

| (16) | Genomförandet av programmet för 2019–2020 bör ta fasta på utvecklingen i fråga om möjligheter och behov inom vetenskap, teknik, industri, politik och samhälle. Planeringen bör göras i nära samarbete med intressenter från alla berörda sektorer, och det bör finnas tillräckligt mycket flexibilitet för nya utvecklingstendenser. Under löptiden för programmet för 2019–2020 kan extern rådgivning anlitas, även genom utnyttjande av relevanta strukturer såsom europeiska teknikplattformar. |
| --- | --- |

(16)

Genomförandet av programmet för 2019–2020 bör ta fasta på utvecklingen i fråga om möjligheter och behov inom vetenskap, teknik, industri, politik och samhälle. Planeringen bör göras i nära samarbete med intressenter från alla berörda sektorer, och det bör finnas tillräckligt mycket flexibilitet för nya utvecklingstendenser. Under löptiden för programmet för 2019–2020 kan extern rådgivning anlitas, även genom utnyttjande av relevanta strukturer såsom europeiska teknikplattformar.

| (17) | Behovet av att fortsätta med forskning på kärnenergiområdet på europeisk nivå erkändes i resultatet av debatterna vid symposiet i Bryssel den 26–27 februari 2013 om fördelarna och begränsningarna med kärnfissionsforskning för en koldioxidsnål ekonomi, som förberetts genom en tvärvetenskaplig studie med bl.a. experter inom energiområdet, ekonomi och samhällsvetenskap och som organiserades gemensamt av kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

(17)

Behovet av att fortsätta med forskning på kärnenergiområdet på europeisk nivå erkändes i resultatet av debatterna vid symposiet i Bryssel den 26–27 februari 2013 om fördelarna och begränsningarna med kärnfissionsforskning för en koldioxidsnål ekonomi, som förberetts genom en tvärvetenskaplig studie med bl.a. experter inom energiområdet, ekonomi och samhällsvetenskap och som organiserades gemensamt av kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

| (18) | Programmet för 2019–2020 bör bidra till att göra forskaryrket mer attraktivt i unionen. Lämplig uppmärksamhet bör ägnas kommissionens rekommendation av den 11 mars 2005 om den europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare (6) samt andra relevanta referensramar som fastställts inom ramen för det europeiska forskningsområdet, samtidigt som det ska beaktas att de är frivilliga till sin natur. |
| --- | --- |

(18)

Programmet för 2019–2020 bör bidra till att göra forskaryrket mer attraktivt i unionen. Lämplig uppmärksamhet bör ägnas kommissionens rekommendation av den 11 mars 2005 om den europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare (6) samt andra relevanta referensramar som fastställts inom ramen för det europeiska forskningsområdet, samtidigt som det ska beaktas att de är frivilliga till sin natur.

| (19) | De verksamheter som utvecklas inom programmet för 2019–2020 bör främja jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskning och innovation, särskilt genom att de underliggande orsakerna till obalansen mellan könen angrips, varvid både kvinnliga och manliga forskares fulla potential ska utnyttjas, och genom att genusdimensionen i projektinnehållet integreras i syfte att höja forskningens kvalitet och stimulera innovation. Verksamheterna bör också syfta till att genomföra principerna om jämställdhet mellan kvinnor och män i artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(19)

De verksamheter som utvecklas inom programmet för 2019–2020 bör främja jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskning och innovation, särskilt genom att de underliggande orsakerna till obalansen mellan könen angrips, varvid både kvinnliga och manliga forskares fulla potential ska utnyttjas, och genom att genusdimensionen i projektinnehållet integreras i syfte att höja forskningens kvalitet och stimulera innovation. Verksamheterna bör också syfta till att genomföra principerna om jämställdhet mellan kvinnor och män i artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| (20) | Forsknings- och innovationsverksamhet som får stöd genom programmet för 2019–2020 bör följa grundläggande etiska principer. Yttrandena i energifrågor från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik bör härvidlag beaktas på lämpligt sätt. Forskningsverksamhet bör även beakta artikel 13 i EUF-fördraget och minska användningen av djur i forsknings- och försökssammanhang med målet att till slut ersätta djurförsök med andra metoder. Vid alla typer av verksamhet bör en hög skyddsnivå för människors hälsa säkerställas. |
| --- | --- |

(20)

Forsknings- och innovationsverksamhet som får stöd genom programmet för 2019–2020 bör följa grundläggande etiska principer. Yttrandena i energifrågor från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik bör härvidlag beaktas på lämpligt sätt. Forskningsverksamhet bör även beakta artikel 13 i EUF-fördraget och minska användningen av djur i forsknings- och försökssammanhang med målet att till slut ersätta djurförsök med andra metoder. Vid alla typer av verksamhet bör en hög skyddsnivå för människors hälsa säkerställas.

| (21) | Det är också troligt att effekten skulle bli större om medel från programmet för 2019–2020 kombinerades med medel från den privata sektorn inom ramen för offentlig-privata partnerskap på sådana nyckelområden där forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål i fråga om konkurrenskraft. Man bör särskilt ta fasta på deltagandet från små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(21)

Det är också troligt att effekten skulle bli större om medel från programmet för 2019–2020 kombinerades med medel från den privata sektorn inom ramen för offentlig-privata partnerskap på sådana nyckelområden där forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål i fråga om konkurrenskraft. Man bör särskilt ta fasta på deltagandet från små och medelstora företag.

| (22) | Programmet för 2019–2020 bör främja samarbete, särskilt på säkerhetsområdet, med tredjeländer utifrån gemensamma intressen och ömsesidig nytta, i synnerhet för att främja en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten. |
| --- | --- |

(22)

Programmet för 2019–2020 bör främja samarbete, särskilt på säkerhetsområdet, med tredjeländer utifrån gemensamma intressen och ömsesidig nytta, i synnerhet för att främja en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten.

| (23) | För att behålla likvärdiga förutsättningar för alla företag som verkar på den inre marknaden bör finansieringen från programmet för 2019–2020 utformas i enlighet med reglerna om statligt stöd, så att det säkerställs att offentliga medel används på ett ändamålsenligt sätt och att marknadssnedvridningar i form av t.ex. utträngning av privat finansiering, skapande av icke-ändamålsenliga marknadsstrukturer och bibehållande av ineffektiva företag förhindras. |
| --- | --- |

(23)

För att behålla likvärdiga förutsättningar för alla företag som verkar på den inre marknaden bör finansieringen från programmet för 2019–2020 utformas i enlighet med reglerna om statligt stöd, så att det säkerställs att offentliga medel används på ett ändamålsenligt sätt och att marknadssnedvridningar i form av t.ex. utträngning av privat finansiering, skapande av icke-ändamålsenliga marknadsstrukturer och bibehållande av ineffektiva företag förhindras.

| (24) | Europeiska rådet påpekade i sina slutsatser av den 4 februari 2011 att det behövs en ny strategi för kontroller och riskhantering inom unionens forskningsfinansiering, och att man måste hitta en ny balans mellan förtroende och kontroll, liksom mellan risktagande och riskförebyggande. Europaparlamentet krävde i sin resolution av den 11 november 2010 om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning (7) en pragmatisk förändring mot administrativ och finansiell förenkling, och där hävdades också att unionens forskningsfinansiering bör baseras mer på förtroende och risktolerans gentemot deltagarna. |
| --- | --- |

(24)

Europeiska rådet påpekade i sina slutsatser av den 4 februari 2011 att det behövs en ny strategi för kontroller och riskhantering inom unionens forskningsfinansiering, och att man måste hitta en ny balans mellan förtroende och kontroll, liksom mellan risktagande och riskförebyggande. Europaparlamentet krävde i sin resolution av den 11 november 2010 om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning (7) en pragmatisk förändring mot administrativ och finansiell förenkling, och där hävdades också att unionens forskningsfinansiering bör baseras mer på förtroende och risktolerans gentemot deltagarna.

| (25) | Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inklusive förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, i tillämpliga fall, sanktioner. En omarbetad kontrollstrategi där fokus flyttas från minimering av felfrekvenser till riskbaserad kontroll och upptäckt av bedrägerier bör minska deltagarnas kontrollbörda. |
| --- | --- |

(25)

Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inklusive förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, i tillämpliga fall, sanktioner. En omarbetad kontrollstrategi där fokus flyttas från minimering av felfrekvenser till riskbaserad kontroll och upptäckt av bedrägerier bör minska deltagarnas kontrollbörda.

| (26) | Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av programmet för 2019–2020, att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt och att programmet för 2019–2020 samtidigt är rättsligt förutsebart och tillgängligt för samtliga deltagare. Det är nödvändigt att säkerställa efterlevnaden av de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (nedan kallad budgetförordningen) (8) och av kraven på förenkling och bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

(26)

Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av programmet för 2019–2020, att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt och att programmet för 2019–2020 samtidigt är rättsligt förutsebart och tillgängligt för samtliga deltagare. Det är nödvändigt att säkerställa efterlevnaden av de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (nedan kallad budgetförordningen) (8) och av kraven på förenkling och bättre lagstiftning.

| (27) | För att säkerställa ett så effektivt genomförande som möjligt, liksom enkelt tillträde för alla deltagare tack vare förenklade förfaranden, och för att åstadkomma en sammanhängande, heltäckande och transparent ram för deltagarna, bör deltagande i programmet för 2019–2020 och spridning av forskningsresultat regleras genom de bestämmelser som är tillämpliga på ramprogrammet Horisont 2020, enligt vad som föreskrivs i förordning (EU) nr 1291/2013, med vissa anpassningar eller undantag. |
| --- | --- |

(27)

För att säkerställa ett så effektivt genomförande som möjligt, liksom enkelt tillträde för alla deltagare tack vare förenklade förfaranden, och för att åstadkomma en sammanhängande, heltäckande och transparent ram för deltagarna, bör deltagande i programmet för 2019–2020 och spridning av forskningsresultat regleras genom de bestämmelser som är tillämpliga på ramprogrammet Horisont 2020, enligt vad som föreskrivs i förordning (EU) nr 1291/2013, med vissa anpassningar eller undantag.

| (28) | För att möjliggöra en så ändamålsenlig användning av skuld- och egetkapitalinstrumenten inom ramprogrammet Horisont 2020 som möjligt, samtidigt som den särskilda arten av åtgärderna inom programmet för 2019–2020 bibehålls och den tillgängliga budgeten utnyttjas fullt ut, bör återbetalningar från något av dessa finansiella instrument, till följd av att tillgängliga medel inom programmet för 2019–2020 eller programmet för 2014–2018 inte utnyttjas, direkt gagna programmet för 2019–2020. |
| --- | --- |

(28)

För att möjliggöra en så ändamålsenlig användning av skuld- och egetkapitalinstrumenten inom ramprogrammet Horisont 2020 som möjligt, samtidigt som den särskilda arten av åtgärderna inom programmet för 2019–2020 bibehålls och den tillgängliga budgeten utnyttjas fullt ut, bör återbetalningar från något av dessa finansiella instrument, till följd av att tillgängliga medel inom programmet för 2019–2020 eller programmet för 2014–2018 inte utnyttjas, direkt gagna programmet för 2019–2020.

| (29) | Det är viktigt att även fortsättningsvis underlätta utnyttjandet av immateriella rättigheter som utvecklats av deltagarna samtidigt som andra deltagares och gemenskapens legitima intressen skyddas, i enlighet med kapitel 2 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallat Euratomfördraget). |
| --- | --- |

(29)

Det är viktigt att även fortsättningsvis underlätta utnyttjandet av immateriella rättigheter som utvecklats av deltagarna samtidigt som andra deltagares och gemenskapens legitima intressen skyddas, i enlighet med kapitel 2 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallat Euratomfördraget).

| (30) | Garantifonderna för deltagare, som förvaltas av kommissionen och som inrättats enligt rådets förordning (Euratom) nr 1908/2006 (9) och rådets förordning (Euratom) nr 139/2012 (10), har visat sig vara viktiga skyddsmekanismer som minskar riskerna beträffande utestående belopp som inte betalats tillbaka av deltagarna. Garantifonden för deltagare som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 (11) bör också omfatta åtgärder enligt den här förordningen. |
| --- | --- |

(30)

Garantifonderna för deltagare, som förvaltas av kommissionen och som inrättats enligt rådets förordning (Euratom) nr 1908/2006 (9) och rådets förordning (Euratom) nr 139/2012 (10), har visat sig vara viktiga skyddsmekanismer som minskar riskerna beträffande utestående belopp som inte betalats tillbaka av deltagarna. Garantifonden för deltagare som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 (11) bör också omfatta åtgärder enligt den här förordningen.

| (31) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av indirekta åtgärder inom programmet för 2019–2020 bör kommissionen ges genomförandebefogenheter för att anta arbetsprogram och beslutet om godkännande av finansiering av de indirekta åtgärderna. Dessa genomförandebefogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (12). |
| --- | --- |

(31)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av indirekta åtgärder inom programmet för 2019–2020 bör kommissionen ges genomförandebefogenheter för att anta arbetsprogram och beslutet om godkännande av finansiering av de indirekta åtgärderna. Dessa genomförandebefogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (12).

| (32) | Målen för programmet för 2019–2020 på relevanta områden kan bara uppnås om stöd ges till övergripande verksamheter, både inom programmet för 2019–2020 och i samband med verksamheten inom ramprogrammet Horisont 2020. |
| --- | --- |

(32)

Målen för programmet för 2019–2020 på relevanta områden kan bara uppnås om stöd ges till övergripande verksamheter, både inom programmet för 2019–2020 och i samband med verksamheten inom ramprogrammet Horisont 2020.

| (33) | En ändamålsenlig resultatorienterad förvaltning, inklusive utvärdering och övervakning, kräver att specifika resultatindikatorer tas fram som kan mätas över tid, är realistiska och återspeglar åtgärdens logik samt är relevanta för den mål- och verksamhetshierarki som avses. Det bör inrättas lämpliga system för samordning mellan, å ena sidan, genomförandet och övervakningen av programmet för 2019–2020 och, å andra sidan, övervakningen av utveckling, resultat och funktion hos det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

(33)

En ändamålsenlig resultatorienterad förvaltning, inklusive utvärdering och övervakning, kräver att specifika resultatindikatorer tas fram som kan mätas över tid, är realistiska och återspeglar åtgärdens logik samt är relevanta för den mål- och verksamhetshierarki som avses. Det bör inrättas lämpliga system för samordning mellan, å ena sidan, genomförandet och övervakningen av programmet för 2019–2020 och, å andra sidan, övervakningen av utveckling, resultat och funktion hos det europeiska forskningsområdet.

| (34) | Samråd har skett med styrelsen för JRC, som inrättats genom kommissionens beslut 96/282/Euratom (13), om det vetenskapliga och tekniska innehållet i JRC:s direkta åtgärder. |
| --- | --- |

(34)

Samråd har skett med styrelsen för JRC, som inrättats genom kommissionens beslut 96/282/Euratom (13), om det vetenskapliga och tekniska innehållet i JRC:s direkta åtgärder.

| (35) | Av rättssäkerhetsskäl bör förordning (Euratom) nr 1314/2013 upphävas. |
| --- | --- |

(35)

Av rättssäkerhetsskäl bör förordning (Euratom) nr 1314/2013 upphävas.

| (36) | Europaparlamentet har hörts på frivillig grund och har avgett ett yttrande (14). |
| --- | --- |

(36)

Europaparlamentet har hörts på frivillig grund och har avgett ett yttrande (14).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

INRÄTTANDE

Artikel 1

Inrättande

Genom denna förordning inrättar Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram för perioden 1 januari 2019–31 december 2020 (nedan kallat programmet för 2019–2020) och fastställs regler för deltagande i det programmet, inbegripet deltagande i program som sorterar under finansieringsorgan vilka förvaltar medel som beviljats i enlighet med denna förordning, och i verksamheter som genomförs gemensamt i enlighet med såväl denna förordning som ramprogrammet Horisont 2020 för forskning och innovation (nedan kallat ramprogrammet Horisont 2020), som inrättades genom förordning (EU) nr 1291/2013.

programmet för 2019–2020

ramprogrammet Horisont 2020

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

a)   
  forsknings- och innovationsverksamhet
  : hela spektrumet av verksamheter inom forskning, teknisk utveckling, demonstration och innovation, inbegripet främjande av samarbete med tredjeländer och internationella organisationer, spridning och optimering av resultat och stimulerande av utbildning och rörlighet för forskare inom Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallad gemenskapen).

forsknings- och innovationsverksamhet

gemenskapen

b)   
  direkta åtgärder
  : forsknings- och innovationsverksamhet som genomförs av kommissionen via dess gemensamma forskningscentrum (nedan kallat JRC).

direkta åtgärder

JRC

c)   
  indirekta åtgärder
  : forsknings- och innovationsverksamhet som gemenskapen eller unionen (nedan kallad unionen) ger finansiellt stöd till och som genomförs av deltagare.

indirekta åtgärder

unionen

d)   
  offentlig-privat partnerskap
  : partnerskap där partner från den privata sektorn, gemenskapen och, i lämpliga fall, andra partner, såsom offentliga myndigheter, gemensamt åtar sig att stödja utvecklingen och genomförandet av forsknings- och innovationsprogram eller forsknings- och innovationsverksamhet.

offentlig-privat partnerskap

e)   
  partnerskap mellan offentliga aktörer
  : partnerskap där lokala, regionala, nationella eller internationella offentliga myndigheter eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning tillsammans med gemenskapen gemensamt åtar sig att stödja utvecklingen och genomförandet av program eller verksamheter för forskning och innovation.

partnerskap mellan offentliga aktörer

Artikel 3

Mål

1.   Det allmänna målet för programmet för 2019–2020 är att bedriva forsknings- och utbildningsverksamhet på kärnenergiområdet, med tonvikt på en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerhet, nukleärt fysiskt skydd och strålskydd, särskilt för att kunna bidra till den långsiktiga utfasningen av fossila bränslen från energisystemet på ett tryggt, effektivt och säkert sätt. Det allmänna målet ska genomföras genom de verksamheter som anges i bilaga I i form av direkta och indirekta åtgärder som eftersträvar de särskilda målen i punkterna 2 och 3 i denna artikel.

2.   De indirekta åtgärderna i programmet för 2019–2020 ska ha följande särskilda mål:

| a) | Att främja säkerhet i kärnenergisystem. |
| --- | --- |

a)

Att främja säkerhet i kärnenergisystem.

| b) | Att bidra till att ta fram säkra långsiktiga lösningar för hantering av avfall för slutförvaring, inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation. |
| --- | --- |

b)

Att bidra till att ta fram säkra långsiktiga lösningar för hantering av avfall för slutförvaring, inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation.

| c) | Att främja utveckling och bevarande av expertis och spetskompetens på kärnenergiområdet i unionen. |
| --- | --- |

c)

Att främja utveckling och bevarande av expertis och spetskompetens på kärnenergiområdet i unionen.

| d) | Att främja strålskydd och utveckling av medicinska tillämpningar av strålning, inbegripet bl.a. säker och trygg tillförsel och användning av radioisotoper. |
| --- | --- |

d)

Att främja strålskydd och utveckling av medicinska tillämpningar av strålning, inbegripet bl.a. säker och trygg tillförsel och användning av radioisotoper.

| e) | Att arbeta för att demonstrera att fusion kan utnyttjas som energikälla genom användning av befintliga och framtida fusionsanläggningar. |
| --- | --- |

e)

Att arbeta för att demonstrera att fusion kan utnyttjas som energikälla genom användning av befintliga och framtida fusionsanläggningar.

| f) | Att lägga grunden för framtida fusionskraftverk genom utveckling av material, teknik och konstruktionsprinciper. |
| --- | --- |

f)

Att lägga grunden för framtida fusionskraftverk genom utveckling av material, teknik och konstruktionsprinciper.

| g) | Att främja innovation och industrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

g)

Att främja innovation och industrins konkurrenskraft.

| h) | Att säkerställa tillgänglighet och användning av forskningsinfrastruktur av alleuropeisk betydelse. |
| --- | --- |

h)

Att säkerställa tillgänglighet och användning av forskningsinfrastruktur av alleuropeisk betydelse.

3.   De direkta åtgärderna i programmet för 2019–2020 ska ha följande särskilda mål:

| a) | Att förbättra kärnsäkerheten när det gäller t.ex. kärnreaktor- och bränslesäkerhet, avfallshantering, inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation, avveckling och katastrofberedskap. |
| --- | --- |

a)

Att förbättra kärnsäkerheten när det gäller t.ex. kärnreaktor- och bränslesäkerhet, avfallshantering, inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation, avveckling och katastrofberedskap.

| b) | Att förbättra det nukleära fysiska skyddet när det gäller t.ex. kärnämneskontroll, icke-spridning, bekämpning av illegal handel och nukleär kriminalteknik. |
| --- | --- |

b)

Att förbättra det nukleära fysiska skyddet när det gäller t.ex. kärnämneskontroll, icke-spridning, bekämpning av illegal handel och nukleär kriminalteknik.

| c) | Att öka spetskompetensen i kärnvetenskapens bas för standardisering. |
| --- | --- |

c)

Att öka spetskompetensen i kärnvetenskapens bas för standardisering.

| d) | Att främja kunskapshantering samt teoretisk och praktisk utbildning. |
| --- | --- |

d)

Att främja kunskapshantering samt teoretisk och praktisk utbildning.

| e) | Att stödja unionens politik för kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

e)

Att stödja unionens politik för kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd.

Ny verksamhet som tilldelas JRC ska analyseras av JRC:s styrelse för att kontrollera att verksamheten är konsekvent med befintlig verksamhet i medlemsstaterna.

4.   Programmet för 2019–2020 ska genomföras på ett sätt som säkerställer att de prioriteringar och verksamheter som får stöd är relevanta med tanke på de föränderliga behoven samt ta hänsyn till utvecklingen inom vetenskap, teknik, innovation, politikutformning, marknader och samhälle, med målsättningen att optimera användningen av mänskliga och ekonomiska resurser och undvika dubbelarbete inom forskning och utveckling på kärnenergiområdet i unionen.

5.   Inom ramen för de särskilda mål som anges i punkterna 2 och 3 får hänsyn tas till nya och oförutsedda behov som uppstår under genomförandeperioden för programmet för 2019–2020. Detta kan, i vederbörligen motiverade fall, inbegripa åtgärder med anledning av nya möjligheter, kriser och hot, med anledning av behov relaterade till utvecklingen av ny unionspolitik och med anledning av hanteringen av åtgärder som planeras för stöd inom ramen för framtida program.

Artikel 4

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för 2019–2020 ska vara 770 220 000 EUR. Detta belopp ska fördelas enligt följande:

| a) | Indirekta åtgärder för forsknings- och utvecklingsprogrammet för fusion: 349 834 000 EUR. |
| --- | --- |

a)

Indirekta åtgärder för forsknings- och utvecklingsprogrammet för fusion: 349 834 000 EUR.

| b) | Indirekta åtgärder för fission, säkerhet och strålskydd: 151 579 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

Indirekta åtgärder för fission, säkerhet och strålskydd: 151 579 000 EUR.

| c) | Direkta åtgärder: 268 807 000 EUR. |
| --- | --- |

c)

Direkta åtgärder: 268 807 000 EUR.

Vid genomförandet av indirekta åtgärder inom programmet för 2019–2020 ska kommissionens administrativa utgifter i genomsnitt stå för högst 6 % av summan av de belopp som anges i första stycket a och b under löptiden för programmet för 2019–2020.

2.   Finansieringsramen för programmet för 2019–2020 får omfatta utgifter för förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering som är nödvändiga för förvaltningen av programmet och för att dess mål ska kunna uppnås, framför allt undersökningar och sammanträden med experter, i den mån de sammanhänger med de allmänna målen i denna förordning, och utgifter knutna till it-nätverk för informationsbearbetning och -utbyte samt alla andra utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som kommissionen ådrar sig för förvaltningen av programmet för 2019–2020. Utgifter för kontinuerliga och återkommande åtgärder, såsom kontroll, revision och it-nätverk, kommer att täckas inom gränserna för kommissionens administrativa utgifter enligt punkt 1.

3.   Vid behov och om det är vederbörligen motiverat får anslag föras upp i budgeten bortom 2020 för att täcka utgifter för tekniskt och administrativt bistånd, i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder som ännu inte avslutats den 31 december 2020.

4.   Om de direkta åtgärderna bidrar till initiativ som inrättats av enheter som har anförtrotts genomförandeuppgifter av kommissionen i enlighet med artiklarna 6.2 och 15, ska detta bidrag inte anses utgöra en del av det finansiella bidrag som avsatts för dessa initiativ.

5.   Budgetåtaganden får delas upp i årliga betalningar. Kommissionen ska varje år avsätta medel till de årliga betalningarna med beaktande av framstegen med de åtgärder som får finansiellt stöd, de beräknade behoven och disponibla medel i budgeten.

Artikel 5

Associering av tredjeländer

1.   Programmet för 2019–2020 är öppet för associering av

| a) | anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer, i enlighet med de allmänna principer, villkor och bestämmelser för dessa länders deltagande i unionens program som fastställts i respektive ramavtal och i beslut av associeringsråd eller genom liknande överenskommelser, |
| --- | --- |

a)

anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer, i enlighet med de allmänna principer, villkor och bestämmelser för dessa länders deltagande i unionens program som fastställts i respektive ramavtal och i beslut av associeringsråd eller genom liknande överenskommelser,

| b) | medlemmar i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta), eller länder eller territorier som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, som uppfyller samtliga följande kriterier, nämligen






  i) | en god kapacitet i fråga om vetenskap, teknik och innovation, |
| --- | --- | --- |

b)

medlemmar i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta), eller länder eller territorier som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, som uppfyller samtliga följande kriterier, nämligen

i)

en god kapacitet i fråga om vetenskap, teknik och innovation,

| ii) | ett dokumenterat gott resultat vid deltagande i unionens forsknings- och innovationsprogram, |
| --- | --- |

ii)

ett dokumenterat gott resultat vid deltagande i unionens forsknings- och innovationsprogram,

| iii) | rättvis och jämlik behandling av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

iii)

rättvis och jämlik behandling av immateriella rättigheter.

| c) | länder eller territorier som är associerade till Euratoms sjunde ramprogram eller Euratoms forsknings- och utbildningsprogram 2014–2018. |
| --- | --- |

c)

länder eller territorier som är associerade till Euratoms sjunde ramprogram eller Euratoms forsknings- och utbildningsprogram 2014–2018.

2.   Särskilda villkor och bestämmelser för deltagande av associerade länder i programmet för 2019–2020, inklusive det finansiella bidraget, baserat på de associerade ländernas bruttonationalprodukt, ska fastställas genom internationella avtal mellan unionen och de associerade länderna.

AVDELNING II

GENOMFÖRANDE

KAPITEL I

Genomförande, förvaltning och stödformer

Artikel 6

Förvaltning och former av gemenskapsstöd

1.   Programmet för 2019–2020 ska genomföras genom indirekta åtgärder där man använder sig av en eller flera av de former av finansiering som föreskrivs i budgetförordningen, särskilt bidrag, priser, upphandling och finansieringsinstrument. Gemenskapsstödet ska också bestå av direkta åtgärder i form av forsknings- och innovationsverksamhet som utförs av JRC.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 i Euratomfördraget får kommissionen anförtro en del av genomförandet av programmet för 2019–2020 åt de finansieringsorgan som avses i artikel 62.1 c i budgetförordningen.

Kommissionen får också anförtro genomförandet av indirekta åtgärder inom programmet för 2019–2020 åt organ som inrättats genom, eller som avses i, ramprogrammet Horisont 2020.

3.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter och i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.3, anta beslutet om godkännande av finansiering av indirekta åtgärder.

Artikel 7

Regler för deltagande och spridning av forskningsresultat

1.   Om inte annat följer av punkterna 2 och 3 i denna artikel ska deltagandet för alla rättsliga enheter i indirekta åtgärder inom programmet för 2019–2020 regleras av bestämmelserna i förordning (EU) nr 1290/2013.

2.   Med avseende på programmet för 2019–2020 ska de säkerhetsbestämmelser som avses i artikel 43.2 första stycket i förordning (EU) nr 1290/2013 inbegripa medlemsstaternas försvarsintressen i den mening som avses i artikel 24 i Euratomfördraget.

Med avvikelse från artikel 44.3 i förordning (EU) nr 1290/2013 får kommissionen eller finansieringsorganet, när det gäller resultat som uppnåtts av deltagare som erhållit finansiella bidrag från gemenskapen, motsätta sig överlåtelse av äganderätt och beviljande av exklusiva eller icke-exklusiva licenser till tredje parter som är etablerade i ett tredjeland som inte än anslutet till programmet för 2019–2020, om kommissionen anser att beviljandet eller överlåtelsen strider mot intresset att utveckla konkurrenskraften i unionens ekonomi eller mot etiska principer eller säkerhetshänsyn. Säkerhetshänsyn ska inbegripa medlemsstaternas försvarsintressen i den mening som avses i artikel 24 i Euratomfördraget.

Med avvikelse från artikel 49.1 första stycket i förordning (EU) nr 1290/2013 ska gemenskapen och dess gemensamma företag, i syfte att utveckla, genomföra och övervaka gemenskapens politik och program eller skyldigheter till följd av internationellt samarbete med tredjeländer och internationella organisationer, ha nyttjanderätt till resultaten från en deltagare som erhållit ett finansiellt bidrag från gemenskapen. Denna nyttjanderätt ska inbegripa rätten att tillåta att tredje part använder resultaten vid offentlig upphandling och rätten att bevilja underlicenser, den ska begränsas till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning och den ska beviljas utan ersättningskrav.

3.   Den garantifond för deltagare som inrättats genom förordning (EU) nr 1290/2013 ska täcka risken i samband med förfallna skulder som inte betalas in av deltagare i åtgärder som finansieras genom bidrag från kommissionen eller finansieringsorgan i enlighet med denna förordning.

Artikel 8

Övergripande verksamheter

1.   För att uppnå målen för programmet för 2019–2020 och ta itu med utmaningar som är gemensamma för programmet för 2019–2020 och ramprogrammet Horisont 2020, får verksamheter som är övergripande i förhållande till de indirekta åtgärder som anges i bilaga I och de indirekta åtgärder som genomför det särskilda programmet inom ramprogrammet Horisont 2020, vilket inrättades genom rådets beslut 2013/743/EU (15), omfattas av unionens finansiella bidrag.

2.   Det finansiella bidrag som avses i punkt 1 i denna artikel får utgöras av en kombination av finansiella bidrag för indirekta åtgärder enligt artikel 4 i den här förordningen och artikel 6 i förordning (EU) nr 1291/2013 och får genomföras med hjälp av en enda finansieringsmetod.

Artikel 9

Jämställdhet mellan kvinnor och män

Programmet för 2019–2020 ska säkerställa ett effektivt främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män, liksom av genusdimensionen, i forskningens och innovationens innehåll.

Artikel 10

Etiska principer

1.   All forsknings- och innovationsverksamhet som utförs inom programmet för 2019–2020 ska följa etiska principer och tillämplig lagstiftning på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå, inbegripet Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, med tilläggsprotokoll.

Särskild uppmärksamhet ska ägnas proportionalitetsprincipen, rätten till integritet, rätten till skydd av personuppgifter, en persons rätt till fysisk och mental integritet, rätten till icke-diskriminering och behovet av att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa.

2.   Forsknings- och innovationsverksamhet som utförs inom programmet för 2019–2020 ska enbart vara inriktad på civila tillämpningar.

Artikel 11

Arbetsprogram

1.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter och i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 12.3, anta arbetsprogram för genomförande av de indirekta åtgärderna. Sådana arbetsprogram ska möjliggöra bottom-up-strategier för att uppfylla målen på ett innovativt sätt.

Arbetsprogrammen ska ange de viktigaste komponenterna för att genomföra åtgärderna i enlighet med budgetförordningen, inbegripet åtgärdernas detaljerade mål, dithörande finansiering och en tidtabell, liksom en flerårig strategi och strategiska riktlinjer för genomförandet under kommande år.

2.   När det gäller direkta åtgärder ska kommissionen, i enlighet med beslut 96/282/Euratom, upprätta ett flerårigt arbetsprogram som i större detalj beskriver de mål och vetenskapliga och tekniska prioriteringar som anges i bilaga I, liksom en tidtabell för genomförandet.

Det fleråriga arbetsprogram som avses i första stycket ska också beakta relevant forskningsverksamhet som bedrivs av medlemsstaterna, associerade länder samt europeiska och internationella organisationer. Det ska uppdateras vid behov.

3.   De arbetsprogram som avses i punkterna 1 och 2 ska anpassas till det vetenskapliga, tekniska och innovationsmässiga läget på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå samt till relevant utveckling inom politik, marknad och samhälle. De ska uppdateras vid behov.

4.   De arbetsprogram som avses i punkterna 1 och 2 ska innehålla ett avsnitt som anger de övergripande verksamheter som avses i artikel 8.

Artikel 12

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   Kommittén ska sammanträda i två olika konstellationer, som ska behandla fissionsrelaterade respektive fusionsrelaterade aspekter av programmet för 2019–2020.

För att underlätta genomförandet av programmet för 2019–2020 ska kommissionen för varje möte i kommittén enligt dagordningen, i enlighet med sina fastställda riktlinjer, ersätta utgifterna för en företrädare per medlemsstat samt en expert/rådgivare per medlemsstat för sådana punkter på dagordningen där en medlemsstat kräver specialiserad sakkunskap.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska granskningsförfarandet enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

4.   Om kommitténs yttrande ska inhämtas genom skriftligt förfarande, ska det förfarandet avslutas utan resultat om kommitténs ordförande, inom tidsfristen för att avge yttrandet, så beslutar eller en enkel majoritet av kommittéledamöterna så begär.

Artikel 13

Information till kommittén

Kommissionen ska regelbundet informera den kommitté som avses i artikel 12 om den allmänna utvecklingen i fråga om genomförandet av programmet för 2019–2020, och ska i tid förse dem med information om alla indirekta åtgärder som föreslås eller finansieras genom programmet för 2019–2020.

Artikel 14

Extern rådgivning och återkoppling från samhället

1.   Vid genomförandet av programmet för 2019–2020 ska hänsyn tas till råd och synpunkter från, i lämpliga fall,

| a) | Euratoms vetenskapliga och tekniska kommitté i enlighet med artikel 134 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

a)

Euratoms vetenskapliga och tekniska kommitté i enlighet med artikel 134 i Euratomfördraget,

| b) | av kommissionen upprättade oberoende rådgivande grupper med experter på hög nivå, |
| --- | --- |

b)

av kommissionen upprättade oberoende rådgivande grupper med experter på hög nivå,

| c) | strukturer för dialog som skapats genom internationella vetenskapliga och tekniska avtal, |
| --- | --- |

c)

strukturer för dialog som skapats genom internationella vetenskapliga och tekniska avtal,

| d) | framåtblickande verksamhet, |
| --- | --- |

d)

framåtblickande verksamhet,

| e) | riktade offentliga samråd (inklusive, om så är lämpligt, regionala och nationella myndigheter eller intressenter), och |
| --- | --- |

e)

riktade offentliga samråd (inklusive, om så är lämpligt, regionala och nationella myndigheter eller intressenter), och

| f) | öppna och interaktiva processer som säkerställer stöd till ansvarsfull forskning och innovation. |
| --- | --- |

f)

öppna och interaktiva processer som säkerställer stöd till ansvarsfull forskning och innovation.

2.   Full hänsyn ska också tas till de forsknings- och innovationsprogram som upprättats genom bl.a. europeiska teknikplattformar, gemensamma initiativ för programplanering och europeiska innovationspartnerskap.

KAPITEL II

Särskilda åtgärdsområden

Artikel 15

Små och medelstora företag

Särskild vikt ska läggas vid att säkerställa lämpligt deltagande av, och innovativa effekter för, små och medelstora företag och den privata sektorn i allmänhet i programmet för 2019–2020. Kvantitativa och kvalitativa bedömningar av de små och medelstora företagens deltagande ska vidtas som en del i utvärderings- och övervakningsförfarandena.

Artikel 16

Offentlig-privata partnerskap och partnerskap mellan offentliga aktörer

För att nå målen i artikel 3 i den här förordningen får särskilda verksamheter inom programmet för 2019–2020 genomföras av

| a) | gemensamma företag som inrättats på grundval av kapitel 5 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

a)

gemensamma företag som inrättats på grundval av kapitel 5 i Euratomfördraget,

| b) | partnerskap mellan offentliga aktörer som bygger på stödsystemet med medfinansieringsåtgärder för program, |
| --- | --- |

b)

partnerskap mellan offentliga aktörer som bygger på stödsystemet med medfinansieringsåtgärder för program,

| c) | sådana kontraktsbaserade offentlig-privata partnerskap som avses i artikel 25 i förordning (EU) nr 1291/2013. |
| --- | --- |

c)

sådana kontraktsbaserade offentlig-privata partnerskap som avses i artikel 25 i förordning (EU) nr 1291/2013.

Artikel 17

Internationellt samarbete med tredjeländer och internationella organisationer

1.   Enheter som är etablerade i tredjeländer och internationella organisationer ska kunna delta i indirekta åtgärder inom programmet för 2019–2020 på de villkor som anges i förordning (EU) nr 1290/2013. Undantag från den allmänna principen i detta hänseende anges i artikel 7 i den här förordningen. Internationellt samarbete med tredjeländer och internationella organisationer ska främjas inom programmet för 2019–2020 i syfte att

| a) | förstärka unionens spetskompetens och attraktionskraft inom forskning och innovation, liksom dess ekonomiska och industriella konkurrenskraft, |
| --- | --- |

a)

förstärka unionens spetskompetens och attraktionskraft inom forskning och innovation, liksom dess ekonomiska och industriella konkurrenskraft,

| b) | effektivt ta itu med gemensamma samhällsutmaningar, |
| --- | --- |

b)

effektivt ta itu med gemensamma samhällsutmaningar,

| c) | stödja målen för unionens externa politik och utvecklingspolitik, som komplement till externa program och utvecklingsprogram och eftersträva synergier med unionens övriga politik. |
| --- | --- |

c)

stödja målen för unionens externa politik och utvecklingspolitik, som komplement till externa program och utvecklingsprogram och eftersträva synergier med unionens övriga politik.

2.   Riktade åtgärder för att främja samarbete med särskilda tredjeländer eller grupper av tredjeländer ska genomföras på grundval av ett strategiskt tillvägagångssätt samt gemensamma intressen och prioriteringar och ömsesidig nytta, med beaktande av deras vetenskapliga och tekniska nivå och marknadsmöjligheter samt den förväntade effekten.

Ömsesidig tillgång till program i tredjeländer bör uppmuntras. Samordning och synergieffekter med initiativ i medlemsstater och associerade länder ska främjas för att maximera effekten. Karaktären på samarbetet kan variera beroende på vilka partnerländer det gäller.

Prioriteringarna vid samarbete ska fastställas med hänsyn till utvecklingen av möjligheterna till samarbete med tredjeländer inom ramen för unionens politik och en rättvis och skälig behandling av immateriella rättigheter.

Artikel 18

Information, kommunikation, utnyttjande och spridning

1.   Vid genomförandet av programmet för 2019–2020 ska kommunikations- och spridningsverksamhet anses utgöra en integrerad del av de åtgärder som får stöd genom programmet för 2019–2020.

2.   Den kommunikationsverksamhet som avses i punkt 1 får inbegripa följande:

| a) | Initiativ som syftar till att öka medvetenheten om och underlätta tillgången till finansiering genom programmet för 2019–2020, särskilt för sådana regioner eller typer av deltagare som deltar i relativt låg grad. |
| --- | --- |

a)

Initiativ som syftar till att öka medvetenheten om och underlätta tillgången till finansiering genom programmet för 2019–2020, särskilt för sådana regioner eller typer av deltagare som deltar i relativt låg grad.

| b) | Riktat stöd till projekt och konsortier för att ge dem tillgång till nödvändig kompetens för att optimera kommunikation, utnyttjande och spridning av resultat. |
| --- | --- |

b)

Riktat stöd till projekt och konsortier för att ge dem tillgång till nödvändig kompetens för att optimera kommunikation, utnyttjande och spridning av resultat.

| c) | Initiativ för att främja dialog och debatt om vetenskapliga, tekniska och innovationsrelaterade frågor med allmänheten, och för att dra nytta av sociala medier och andra innovativa tekniker och metoder. |
| --- | --- |

c)

Initiativ för att främja dialog och debatt om vetenskapliga, tekniska och innovationsrelaterade frågor med allmänheten, och för att dra nytta av sociala medier och andra innovativa tekniker och metoder.

| d) | Information om unionens politiska prioriteringar, förutsatt att de är kopplade till målen för denna förordning, särskilt utförlig information från kommissionen till medlemsstaterna i rätt tid. |
| --- | --- |

d)

Information om unionens politiska prioriteringar, förutsatt att de är kopplade till målen för denna förordning, särskilt utförlig information från kommissionen till medlemsstaterna i rätt tid.

3.   Om inte annat följer av Euratomfördraget och relevant unionslagstiftning, får den spridningsverksamhet som avses i punkt 1 inbegripa följande:

| a) | Åtgärder som samlar resultat från flera olika projekt, inbegripet sådana som får finansieras från andra källor, för att tillhandahålla användarvänliga databaser och rapporter som sammanfattar de viktigaste resultaten. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder som samlar resultat från flera olika projekt, inbegripet sådana som får finansieras från andra källor, för att tillhandahålla användarvänliga databaser och rapporter som sammanfattar de viktigaste resultaten.

| b) | Spridning av resultat till beslutsfattare, inbegripet standardiseringsorgan, för att främja att relevanta organ på internationell nivå, unionsnivå, nationell nivå och regional nivå använder politiskt relevanta resultat. |
| --- | --- |

b)

Spridning av resultat till beslutsfattare, inbegripet standardiseringsorgan, för att främja att relevanta organ på internationell nivå, unionsnivå, nationell nivå och regional nivå använder politiskt relevanta resultat.

KAPITEL III

Kontroll

Artikel 19

Kontroll och revision

1.   Det kontrollsystem som inrättas för genomförande av denna förordning ska utformas så att man kan vara rimligt säker på att åstadkomma en lämplig riskhantering när det gäller insatsernas ändamålsenlighet och effektivitet, liksom de underliggande transaktionernas lagenlighet och korrekthet, med beaktande av programmens fleråriga karaktär och typen av betalningar som berörs.

2.   Det kontrollsystem som avses i punkt 1 ska säkerställa en lämplig balans mellan förtroende och kontroll, med hänsyn till administrativa och andra kostnader för kontroller på alla nivåer, särskilt för deltagare, så att målen för programmet för 2019–2020 kan uppnås och de främsta spetsforskarna och mest innovativa företagen kan lockas att delta i programmet.

3.   Som en del av det kontrollsystem som avses i punkt 1 ska revisionsstrategin för utgifter inom de indirekta åtgärderna inom programmet för 2019–2020 baseras på den finansiella revisionen av ett representativt urval av utgifter från hela programmet för 2019–2020. Det representativa urvalet ska kompletteras med ett urval som baseras på en bedömning av de risker som är förknippade med utgifterna.

För att minimera revisionsbördan för deltagarna ska revision av utgifter i de indirekta åtgärderna inom programmet för 2019–2020 göras på ett konsekvent sätt och i enlighet med principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet.

Artikel 20

Skydd av unionens ekonomiska intressen

1.   Kommissionen ska säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt denna förordning, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda belopp samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och ekonomiska sanktioner.

2.   Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revisioner, av dokument och på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt denna förordning.

Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 får kommissionens revisioner utföras upp till två år efter slutbetalningen.

3.   Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får, i enlighet med bestämmelserna och förfarandena i Europaparlamentets och rådets förordning (Euratom, EU) nr 883/2013 (16) och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (17), göra utredningar, inklusive kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller kontrakt som finansierats inom ramen för programmet för 2019–2020.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 ska samarbetsavtal med tredjeland och med internationella organisationer, kontrakt, bidragsavtal och bidragsbeslut som ingås med tillämpning av denna förordning innehålla bestämmelser som uttryckligen tillerkänner kommissionen, revisionsrätten och Olaf rätten att utföra sådana revisioner och genomföra sådana utredningar inom ramen för sina respektive behörigheter.

KAPITEL IV

Övervakning och utvärdering

Artikel 21

Övervakning

1.   Kommissionen ska varje år övervaka genomförandet av programmet för 2019–2020, inbegripet dess utveckling och resultat. Kommissionen ska förse den kommitté som avses i artikel 12 med information om detta.

2.   Kommissionen ska rapportera och offentliggöra resultaten av övervakningen som avses i punkt 1.

Artikel 22

Utvärdering

1.   Utvärderingar ska göras i tillräckligt god tid för att kunna användas i beslutsprocessen.

Senast den 31 december 2022 ska kommissionen, med bistånd av oberoende experter som valts ut på grundval av ett öppet förfarande, göra en efterhandsutvärdering av programmet för 2019–2020. Denna utvärdering ska omfatta motiven för åtgärderna, deras genomförande och resultat samt deras långsiktiga effekter och hållbarhet och ligga till grund för ett beslut om en eventuell förlängning, ändring eller upphävande av en efterföljande åtgärd.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 ska direkta och indirekta åtgärder inom programmet för 2019–2020 bli föremål för separata utvärderingar.

3.   De utvärderingar som avses i punkterna 1 och 2 ska bedöma utvecklingen mot de mål som anges i artikel 3 med beaktande av de relevanta resultatindikatorer som anges i bilaga II.

4.   När så är lämpligt ska medlemsstaterna förse kommissionen med uppgifter och upplysningar som är nödvändiga för övervakning och utvärdering av de berörda åtgärderna.

5.   Kommissionen ska till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén överlämna slutsatserna av de utvärderingar som avses i punkterna 1 och 2, tillsammans med sina egna iakttagelser.

AVDELNING III

SLUTBESTÄMMELSER OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

Artikel 23

Upphävande och övergångsbestämmelser

1.   Förordning (Euratom) nr 1314/2013 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2019.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 ska verksamheter eller åtgärder som omfattas av gemenskapens finansiella stöd enligt förordning (Euratom) nr 1314/2013 fortsätta att omfattas av de regler som gäller för dessa verksamheter eller åtgärder till dess att de upphör, slutförs eller avslutas. Vid behov ska återstående uppgifter för den kommitté som inrättats genom förordning (Euratom) nr 1314/2013 genomföras av den kommitté som avses i artikel 12 i den här förordningen.

3.   Den finansieringsram som avses i artikel 4 får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som är nödvändiga för övergången mellan programmet för 2019–2020 och de åtgärder som antagits enligt förordning (Euratom) nr 1314/2013.

4.   Med avvikelse från artikel 209.3 andra stycket i budgetförordningen ska årliga återbetalningar som genereras av ett finansieringsinstrument som inrättats genom förordning (EU) nr 1291/2013, och som härrör från outnyttjade medel som gjorts tillgängliga enligt denna förordning eller förordning (Euratom) nr 1314/2013, avsättas till programmet för 2019–2020.

Artikel 24

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 15 oktober 2018.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 6 juli 2018 (EUT C 237, 6.7.2018, s. 38).

1

(2)  Rådets förordning (Euratom) nr 1314/2013 av den 16 december 2013 om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (EUT L 347, 20.12.2013, s. 948).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 104).

3

(4)  
  EUT L 358, 16.12.2006, s. 62.

4

(5)  Rådets beslut 2007/198/Euratom av den 27 mars 2007 om inrättande av ett europeiskt gemensamt företag för Iter och utveckling av fusionsenergi samt om beviljande av förmåner till detta företag (EUT L 90, 30.3.2007, s. 58).

5

(6)  
  EUT L 75, 22.3.2005, s. 67.

6

(7)  
  EUT C 74 E, 13.3.2012, s. 34.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

8

(9)  Rådets förordning (Euratom) nr 1908/2006 av den 19 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i Europeiska atomenergigemenskapens sjunde ramprogram och för spridning av forskningsresultat (2007–2011) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 1).

9

(10)  Rådets förordning (Euratom) nr 139/2012 av den 19 december 2011 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i indirekta åtgärder inom Europeiska atomenergigemenskapens ramprogram och för spridning av forskningsresultat (2012–2013) (EUT L 47, 18.2.2012, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 av den 11 december 2013 om reglerna för deltagande och spridning i Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1906/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 81).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

12

(13)  Kommissionens beslut 96/282/Euratom av den 10 april 1996 om omorganisation av Gemensamma forskningscentret (EGT L 107, 30.4.1996, s. 12).

13

(14)  Yttrande av den 11 september 2018 (ännu ej offentliggjort i EUT).

14

(15)  Rådets beslut 2013/743/EU av den 3 december 2013 om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut 2006/971/EG, 2006/972/EG, 2006/973/EG, 2006/974/EG och 2006/975/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 965).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

16

(17)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

17

---

BILAGA I

VERKSAMHETER

Motivering för programmet för 2019–2020 – att bereda vägen till 2020

Genom att uppnå de mål som anges i artikel 3 kommer programmet för 2019–2020 att stärka resultaten inom de tre prioriteringarna i ramprogrammet Horisont 2020, nämligen vetenskaplig spetskompetens, industriellt ledarskap och samhällsutmaningar.

Kärnenergi ingår som en del i debatten om kampen mot klimatförändringar och minskning av Europas beroende av importerad energi. När det gäller det bredare sammanhanget att hitta en hållbar energimix för framtiden kommer programmet för 2019–2020 också genom sin forskningsverksamhet att bidra till debatten om fördelarna med kärnfissionsenergi när det gäller att uppnå en koldioxidsnål ekonomi, liksom dess begränsningar. Genom att säkerställa en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten skulle mer avancerad kärnteknik även kunna innebära möjligheter till betydande förbättringar av effektiviteten och användningen av resurser och leda till mindre avfall än nuvarande lösningar. Största möjliga uppmärksamhet kommer att ägnas åt kärnsäkerhetsaspekter.

Programmet för 2019–2020 kommer att stärka forsknings- och innovationsramen på kärnenergiområdet och leda till en samordning av medlemsstaternas forskningsansträngningar och därigenom undvika dubbelarbete och behålla en kritisk massa på nyckelområden samtidigt som det säkerställs att offentliga medel används på bästa möjliga sätt. Denna samordning kommer emellertid inte att utgöra ett hinder för medlemsstaterna när det gäller att genomföra program för att uppfylla nationella behov.

Strategin för att utveckla fusion som ett trovärdigt alternativ för kommersiell koldioxidfri energiproduktion kommer att följa en färdplan med milstolpar på vägen mot målet för elproduktionen 2050. För att genomföra denna strategi ska det ske en omstrukturering av fusionsrelaterat arbete i unionen, inbegripet styrning, finansiering och förvaltning, för att säkerställa en förskjutning av tyngdpunkten från ren forskning till utformning, byggande och drift av framtida anläggningar såsom Iter, demonstrationsreaktorn Demo och deras efterföljare. Detta kommer att kräva ett nära samarbete mellan alla aktörer på fusionsområdet i unionen, kommissionen och de nationella finansieringsorganen.

För att bibehålla den expertis i unionen som krävs för att uppnå dessa mål ska programmet för 2019–2020 ytterligare stärka sin roll i utbildning genom inrättande av utbildningsmöjligheter av alleuropeiskt intresse som kommer att erbjuda särskilda utbildningsprogram. Detta kommer att fortsätta att främja det europeiska forskningsområdet och den fortsatta integreringen av nya medlemsstater och associerade länder.

Verksamheter som är nödvändiga för att uppnå programmets mål

Indirekta åtgärder

För att säkerställa att de indirekta åtgärderna i programmet för 2019–2020 och forskningsinsatserna i medlemsstaterna och den privata sektorn ömsesidigt förstärker varandra, ska arbetsprogrammets prioriteringar fastställas på grundval av lämplig information från nationella myndigheter och kärnforskningsintressenter samlade i organ eller strukturer såsom teknikplattformar och tekniska forum för kärnenergisystem och kärnsäkerhet, hantering av avfall för slutförvaring och strålskydd/lågdosrisk samt fusionsforskning och andra relevanta organisationer eller forum för kärntekniska intressenter.

| a) | Att främja säkerhet i kärnenergisystem (samhällsutmaningar, vetenskaplig spetskompetens, industriellt ledarskap)
  I linje med det allmänna målet, stöd till gemensam forskningsverksamhet om säker drift och avveckling av reaktorsystem (inklusive bränslecykelanläggningar) som används i unionen eller, i den utsträckning det är nödvändigt för att bibehålla en bred kärnsäkerhetsexpertis i unionen, de reaktorer som kan komma att användas i framtiden, med fokus enbart på säkerhetsaspekter, inbegripet alla aspekter av bränslecykeln, såsom separation och transmutation. |
| --- | --- |

a)

Att främja säkerhet i kärnenergisystem (samhällsutmaningar, vetenskaplig spetskompetens, industriellt ledarskap)

I linje med det allmänna målet, stöd till gemensam forskningsverksamhet om säker drift och avveckling av reaktorsystem (inklusive bränslecykelanläggningar) som används i unionen eller, i den utsträckning det är nödvändigt för att bibehålla en bred kärnsäkerhetsexpertis i unionen, de reaktorer som kan komma att användas i framtiden, med fokus enbart på säkerhetsaspekter, inbegripet alla aspekter av bränslecykeln, såsom separation och transmutation.

| b) | Att bidra till att ta fram säkra långsiktiga lösningar för hantering av avfall för slutförvaring, inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation. (vetenskaplig spetskompetens, samhällsutmaningar)
  Gemensam och/eller samordnad forskningsverksamhet om återstående viktiga aspekter av geologisk slutförvaring av utbränt bränsle och långlivat radioaktivt avfall och, om så är lämpligt, demonstration av teknik och säkerhet. Denna verksamhet ska främja utvecklingen av en gemensam syn i unionen på de viktigaste avfallshanteringsfrågorna, från utsläpp av bränsle till deponering.
  Forskningsverksamhet som är knuten till hantering av andra radioaktiva avfallsflöden för vilka det för närvarande inte finns industriellt färdigutvecklade processer. |
| --- | --- |

b)

Att bidra till att ta fram säkra långsiktiga lösningar för hantering av avfall för slutförvaring, inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation. (vetenskaplig spetskompetens, samhällsutmaningar)

Gemensam och/eller samordnad forskningsverksamhet om återstående viktiga aspekter av geologisk slutförvaring av utbränt bränsle och långlivat radioaktivt avfall och, om så är lämpligt, demonstration av teknik och säkerhet. Denna verksamhet ska främja utvecklingen av en gemensam syn i unionen på de viktigaste avfallshanteringsfrågorna, från utsläpp av bränsle till deponering.

Forskningsverksamhet som är knuten till hantering av andra radioaktiva avfallsflöden för vilka det för närvarande inte finns industriellt färdigutvecklade processer.

| c) | Att främja utveckling och bevarande av expertis och spetskompetens på kärnenergiområdet i unionen (vetenskaplig spetskompetens)
  Främjande av gemensam utbildning och rörlighet mellan forskningscentrum och industri och mellan olika medlemsstater och associerade stater samt stöd för upprätthållande av tvärvetenskaplig kärnteknisk kompetens för att kunna garantera tillgången på kvalificerade forskare, ingenjörer och anställda i kärnenergisektorn i unionen på lång sikt. |
| --- | --- |

c)

Att främja utveckling och bevarande av expertis och spetskompetens på kärnenergiområdet i unionen (vetenskaplig spetskompetens)

Främjande av gemensam utbildning och rörlighet mellan forskningscentrum och industri och mellan olika medlemsstater och associerade stater samt stöd för upprätthållande av tvärvetenskaplig kärnteknisk kompetens för att kunna garantera tillgången på kvalificerade forskare, ingenjörer och anställda i kärnenergisektorn i unionen på lång sikt.

| d) | Att främja strålskydd och utveckling av medicinska tillämpningar av strålning, inbegripet bl.a. säker och trygg tillförsel och användning av radioisotoper (vetenskaplig spetskompetens, samhällsutmaningar)
  Gemensam och/eller samordnad forskningsverksamhet, särskilt vad gäller lågdosrisker från industriell, medicinsk eller miljörelaterad exponering, om krishantering vid strålningsolyckor och om radioekologi, för att tillhandahålla en alleuropeisk vetenskaplig och teknisk grund för ett robust, balanserat och socialt godtagbart skyddssystem.
  Forskningsverksamhet som avser medicinska tillämpningar av joniserande strålning och hantering av de operativa säkerhetsaspekterna av strålskydd och deras användning. |
| --- | --- |

d)

Att främja strålskydd och utveckling av medicinska tillämpningar av strålning, inbegripet bl.a. säker och trygg tillförsel och användning av radioisotoper (vetenskaplig spetskompetens, samhällsutmaningar)

Gemensam och/eller samordnad forskningsverksamhet, särskilt vad gäller lågdosrisker från industriell, medicinsk eller miljörelaterad exponering, om krishantering vid strålningsolyckor och om radioekologi, för att tillhandahålla en alleuropeisk vetenskaplig och teknisk grund för ett robust, balanserat och socialt godtagbart skyddssystem.

Forskningsverksamhet som avser medicinska tillämpningar av joniserande strålning och hantering av de operativa säkerhetsaspekterna av strålskydd och deras användning.

| e) | Att arbeta för att demonstrera att fusion kan utnyttjas som energikälla genom användning av befintliga och framtida fusionsanläggningar (industriellt ledarskap, samhällsutmaningar)
  Stödja gemensam forskningsverksamhet som utförs av medlemmar i EUROfusion och någon av de enheter som avses i led i för att säkerställa en snabb start av högpresterande drift av Iter, inklusive användning av relevanta anläggningar (bl.a., beroende på vad som är lämpligt, JET, Joint European Torus), integrerad modellering med hjälp av bland annat högpresterande datorer och utbildningsverksamhet för att förbereda nästa generation forskare och ingenjörer. |
| --- | --- |

e)

Att arbeta för att demonstrera att fusion kan utnyttjas som energikälla genom användning av befintliga och framtida fusionsanläggningar (industriellt ledarskap, samhällsutmaningar)

Stödja gemensam forskningsverksamhet som utförs av medlemmar i EUROfusion och någon av de enheter som avses i led i för att säkerställa en snabb start av högpresterande drift av Iter, inklusive användning av relevanta anläggningar (bl.a., beroende på vad som är lämpligt, JET, Joint European Torus), integrerad modellering med hjälp av bland annat högpresterande datorer och utbildningsverksamhet för att förbereda nästa generation forskare och ingenjörer.

| f) | Att lägga grunden för framtida fusionskraftverk genom utveckling av material, teknik och konstruktionsprinciper (industriellt ledarskap, samhällsutmaningar)
  Stödja gemensam verksamhet som utförs av medlemmar i EUROfusion och någon av de enheter som avses i led i för att utveckla och kvalificera material för ett demonstrationskraftverk, vilket bland annat innefattar förberedelser för en lämplig materialprovningsanläggning och förhandlingar inför unionens deltagande i en passande internationell ram för denna anläggning. I samband med sådan utveckling och kvalificering ska alla möjliga nivåer av tillgänglig experimentell och teoretisk kapacitet samt beräkningskapacitet utnyttjas.
  Stödja gemensamma forskningsverksamheter utförda av medlemmar i det europeiska avtalet om fusionsutveckling och någon av de enheter som avses i led i som kommer att behandla reaktordriftfrågor och utveckla och demonstrera all relevant teknik för en demonstrationsanläggning för fusionsenergi. Dessa verksamheter omfattar utarbetande av konstruktionsprinciper för ett fullständigt demonstrationskraftverk och undersökning av potentialen hos stellaratorer som en kraftverksteknik. |
| --- | --- |

f)

Att lägga grunden för framtida fusionskraftverk genom utveckling av material, teknik och konstruktionsprinciper (industriellt ledarskap, samhällsutmaningar)

Stödja gemensam verksamhet som utförs av medlemmar i EUROfusion och någon av de enheter som avses i led i för att utveckla och kvalificera material för ett demonstrationskraftverk, vilket bland annat innefattar förberedelser för en lämplig materialprovningsanläggning och förhandlingar inför unionens deltagande i en passande internationell ram för denna anläggning. I samband med sådan utveckling och kvalificering ska alla möjliga nivåer av tillgänglig experimentell och teoretisk kapacitet samt beräkningskapacitet utnyttjas.

Stödja gemensamma forskningsverksamheter utförda av medlemmar i det europeiska avtalet om fusionsutveckling och någon av de enheter som avses i led i som kommer att behandla reaktordriftfrågor och utveckla och demonstrera all relevant teknik för en demonstrationsanläggning för fusionsenergi. Dessa verksamheter omfattar utarbetande av konstruktionsprinciper för ett fullständigt demonstrationskraftverk och undersökning av potentialen hos stellaratorer som en kraftverksteknik.

| g) | Att främja innovation och industrins konkurrenskraft (industriellt ledarskap)
  Genomföra eller stödja kunskapshantering och tekniköverföring från forskning som medfinansieras genom programmet för 2019–2020 till industrin för att utnyttja alla innovativa aspekter av forskningen.
  Främja innovation exempelvis genom fri tillgång till vetenskapliga publikationer, en databas för kunskapshantering och spridning och främjande av tekniska ämnen i undervisningsplaner.
  På lång sikt ska programmet för 2019–2020 stödja utarbetande och utveckling av en konkurrenskraftig industrisektor för kärnfusion och underlätta deltagande från såväl den privata sektorn som små och medelstora företag om så är lämpligt, särskilt genom genomförande av en teknikfärdplan för ett fusionskraftverk med aktiv medverkan från industrin i utformning och utvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

g)

Att främja innovation och industrins konkurrenskraft (industriellt ledarskap)

Genomföra eller stödja kunskapshantering och tekniköverföring från forskning som medfinansieras genom programmet för 2019–2020 till industrin för att utnyttja alla innovativa aspekter av forskningen.

Främja innovation exempelvis genom fri tillgång till vetenskapliga publikationer, en databas för kunskapshantering och spridning och främjande av tekniska ämnen i undervisningsplaner.

På lång sikt ska programmet för 2019–2020 stödja utarbetande och utveckling av en konkurrenskraftig industrisektor för kärnfusion och underlätta deltagande från såväl den privata sektorn som små och medelstora företag om så är lämpligt, särskilt genom genomförande av en teknikfärdplan för ett fusionskraftverk med aktiv medverkan från industrin i utformning och utvecklingsprojekt.

| h) | Att säkerställa tillgänglighet och användning av forskningsinfrastruktur av alleuropeisk betydelse (vetenskaplig spetskompetens)
  Verksamhet till stöd för uppförande, renovering, användning och fortsatt tillgång till viktig forskningsinfrastruktur inom ramen för programmet för 2019–2020, liksom adekvat tillgång till dessa infrastrukturer och samarbete mellan dem. |
| --- | --- |

h)

Att säkerställa tillgänglighet och användning av forskningsinfrastruktur av alleuropeisk betydelse (vetenskaplig spetskompetens)

Verksamhet till stöd för uppförande, renovering, användning och fortsatt tillgång till viktig forskningsinfrastruktur inom ramen för programmet för 2019–2020, liksom adekvat tillgång till dessa infrastrukturer och samarbete mellan dem.

| i) | Europeiska fusionsprogrammet
  Ett gemensamt verksamhetsprogram för genomförande av färdplanen för målet för elproduktionen 2050 samfinansieras genom EUROfusionsbidraget (medfinansieringsåtgärd för program) som i enlighet med förordning (Euratom) nr 1314/2013 tilldelas de rättsliga enheter som inrättas eller utses av medlemsstaterna eller ett tredjeland som är associerat med programmet för 2019–2020. EUROfusionsbidraget får även i fortsättningen finansieras inom ramen för programmet för 2019–2020. Det gemensamma programmet får omfatta resurser in natura från gemenskapen, t.ex. vetenskapligt och tekniskt utnyttjande av JET-anläggningen i enlighet med artikel 10 i Euratomfördraget eller utstationering av kommissionens personal. |
| --- | --- |

i)

Europeiska fusionsprogrammet

Ett gemensamt verksamhetsprogram för genomförande av färdplanen för målet för elproduktionen 2050 samfinansieras genom EUROfusionsbidraget (medfinansieringsåtgärd för program) som i enlighet med förordning (Euratom) nr 1314/2013 tilldelas de rättsliga enheter som inrättas eller utses av medlemsstaterna eller ett tredjeland som är associerat med programmet för 2019–2020. EUROfusionsbidraget får även i fortsättningen finansieras inom ramen för programmet för 2019–2020. Det gemensamma programmet får omfatta resurser in natura från gemenskapen, t.ex. vetenskapligt och tekniskt utnyttjande av JET-anläggningen i enlighet med artikel 10 i Euratomfördraget eller utstationering av kommissionens personal.

JRC:s direkta åtgärder

Prioriteringarna för direkta åtgärder ska fastställas genom samråd med kommissionens politiska generaldirektorat och med JRC:s styrelse.

JRC:s kärntekniska verksamhet måste syfta till att stödja genomförandet av rådets direktiv 2009/71/Euratom (1) och 2011/70/Euratom (2), liksom rådets slutsatser som prioriterar högst möjligt ställda normer för kärnsäkerhet i unionen och internationellt.

JRC måste särskilt bidra till kärnsäkerhetsforskning som behövs för en säker och fredlig användning av kärnenergi och andra icke-fissionstillämpningar. JRC ska ge en vetenskaplig grund för relevant unionspolitik och, där så är nödvändigt och inom gränserna för sitt uppdrag och sin kompetens, vidta åtgärder med anledning av kärntekniska händelser, incidenter och olyckor. I detta syfte ska JRC bedriva forskning och göra bedömningar, tillhandahålla referenser och standarder och erbjuda särskild utbildning. Synergier med relevanta övergripande initiativ kommer att eftersträvas i lämplig mån, i syfte att optimera användningen av mänskliga och ekonomiska resurser och undvika dubbelarbete inom forskning och utveckling på kärnenergiområdet i unionen. JRC:s verksamhet på dessa områden kommer att bedrivas med beaktande av relevanta initiativ på regional nivå, medlemsstatsnivå eller unionsnivå, inom ramen för utformandet av det europeiska forskningsområdet.

| a) | Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. kärnreaktor- och bränslesäkerhet, avfallshantering, inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation, avveckling och olycksberedskap
  JRC kommer att bidra till utvecklingen av verktyg och metoder för att uppnå högt ställda säkerhetsnormer för kärntekniska anläggningar och bränslecykler som är relevanta för Europa. Dessa verktyg och metoder ska omfatta:






  (1) | Analysmodeller för allvarliga olyckor och metoder för bedömning av kärntekniska anläggningars driftssäkerhetsmarginaler, stöd till fastställande av en gemensam europeisk metod för utvärdering av avancerade bränslecykler och konstruktioner samt kartläggning och spridning av erfarenheter från den operativa verksamheten. JRC kommer att gå vidare med sin clearingcentral för återkoppling av erfarenheter från drift av kärnkraftverk (European Clearinghouse for Operational Experience Feedback) för att inrikta verksamheten på de utmaningar på kärnsäkerhetsområdet som uppenbarats efter Fukushimaolyckan, varvid man ska vända sig till medlemsstaterna för att ta hjälp av deras kompetens på området. |
| --- | --- | --- |

a)

Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. kärnreaktor- och bränslesäkerhet, avfallshantering, inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation, avveckling och olycksberedskap

JRC kommer att bidra till utvecklingen av verktyg och metoder för att uppnå högt ställda säkerhetsnormer för kärntekniska anläggningar och bränslecykler som är relevanta för Europa. Dessa verktyg och metoder ska omfatta:

(1)

Analysmodeller för allvarliga olyckor och metoder för bedömning av kärntekniska anläggningars driftssäkerhetsmarginaler, stöd till fastställande av en gemensam europeisk metod för utvärdering av avancerade bränslecykler och konstruktioner samt kartläggning och spridning av erfarenheter från den operativa verksamheten. JRC kommer att gå vidare med sin clearingcentral för återkoppling av erfarenheter från drift av kärnkraftverk (European Clearinghouse for Operational Experience Feedback) för att inrikta verksamheten på de utmaningar på kärnsäkerhetsområdet som uppenbarats efter Fukushimaolyckan, varvid man ska vända sig till medlemsstaterna för att ta hjälp av deras kompetens på området.

| (2) | Minimering av den vetenskapliga osäkerheten i prognoser för vad som händer med kärnavfall på lång sikt och för spridning av radionuklider i miljön samt viktiga aspekter av forskning om nedläggning av kärntekniska anläggningar. |
| --- | --- |

(2)

Minimering av den vetenskapliga osäkerheten i prognoser för vad som händer med kärnavfall på lång sikt och för spridning av radionuklider i miljön samt viktiga aspekter av forskning om nedläggning av kärntekniska anläggningar.

| (3) | Utbyte med relevanta intressenter för att stärka unionens responsförmåga vid kärntekniska olyckor och incidenter genom forskning om varningssystem och modeller för radioaktiva ämnens spridning i luft och genom att mobilisera resurser och expertis för analys och modellering av kärntekniska olyckor. |
| --- | --- |

(3)

Utbyte med relevanta intressenter för att stärka unionens responsförmåga vid kärntekniska olyckor och incidenter genom forskning om varningssystem och modeller för radioaktiva ämnens spridning i luft och genom att mobilisera resurser och expertis för analys och modellering av kärntekniska olyckor.

| b) | Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. kärnämneskontroll, icke-spridning, bekämpning av illegal handel och nukleär kriminalteknik
  Området icke-spridning ska få största möjliga uppmärksamhet. JRC kommer att göra följande:






  1. | Utveckla bättre metoder och teknik för detektion/kontroll för att stödja gemenskapens skyddsåtgärder och stärka internationella skyddsåtgärder. |
| --- | --- | --- |

b)

Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. kärnämneskontroll, icke-spridning, bekämpning av illegal handel och nukleär kriminalteknik

Området icke-spridning ska få största möjliga uppmärksamhet. JRC kommer att göra följande:

1.

Utveckla bättre metoder och teknik för detektion/kontroll för att stödja gemenskapens skyddsåtgärder och stärka internationella skyddsåtgärder.

| 2. | Utveckla och tillämpa bättre metoder och teknik för att förebygga, upptäcka och vidta åtgärder med anledning av kärntekniska och radioaktiva incidenter, inbegripet kvalificering av detektionsteknik och utveckling av nukleär-kriminaltekniska metoder och tekniker i kampen mot olaglig handel, i samverkan med den globala CBRN-ramen. |
| --- | --- |

2.

Utveckla och tillämpa bättre metoder och teknik för att förebygga, upptäcka och vidta åtgärder med anledning av kärntekniska och radioaktiva incidenter, inbegripet kvalificering av detektionsteknik och utveckling av nukleär-kriminaltekniska metoder och tekniker i kampen mot olaglig handel, i samverkan med den globala CBRN-ramen.

| 3. | Stödja genomförandet av fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen och unionsrelaterade strategier genom analysstudier och uppföljning av den tekniska utvecklingen av exportkontrollordningar för att bistå berörda avdelningar inom kommissionen och unionen. |
| --- | --- |

3.

Stödja genomförandet av fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen och unionsrelaterade strategier genom analysstudier och uppföljning av den tekniska utvecklingen av exportkontrollordningar för att bistå berörda avdelningar inom kommissionen och unionen.

| c) | Att öka spetskompetensen i kärnvetenskapens bas för standardisering
  JRC kommer att vidareutveckla den vetenskapliga basen för kärnsäkerhet. Tyngdpunkten ska ligga på forskning om grundläggande egenskaper och beteende hos aktinider, strukturella material och kärnmaterial. Till stöd för unionens standardisering kommer JRC att tillhandahålla modernast möjliga kärntekniska standarder, referensdata och referensmätningar, inbegripet utveckling och tillämpning av lämpliga databaser och analysverktyg. JRC kommer att stödja den fortsatta utvecklingen av medicinska tillämpningar, däribland nya cancerbehandlingsmetoder baserade på alfastrålning. |
| --- | --- |

c)

Att öka spetskompetensen i kärnvetenskapens bas för standardisering

JRC kommer att vidareutveckla den vetenskapliga basen för kärnsäkerhet. Tyngdpunkten ska ligga på forskning om grundläggande egenskaper och beteende hos aktinider, strukturella material och kärnmaterial. Till stöd för unionens standardisering kommer JRC att tillhandahålla modernast möjliga kärntekniska standarder, referensdata och referensmätningar, inbegripet utveckling och tillämpning av lämpliga databaser och analysverktyg. JRC kommer att stödja den fortsatta utvecklingen av medicinska tillämpningar, däribland nya cancerbehandlingsmetoder baserade på alfastrålning.

| d) | Att främja kunskapshantering samt teoretisk och praktisk utbildning
  JRC ska hålla sig uppdaterad om ny utveckling inom forskning och instrumentering, säkerhets- och miljöbestämmelser. I detta syfte ska en rullande investeringsplan för den vetenskapliga infrastrukturen genomföras.
  För att se till att unionen fortsätter att ligga i framkant när det gäller kärnsäkerhet ska JRC utveckla verktyg för kunskapshantering, övervaka trender för mänskliga resurser i unionen genom sitt observatorium för mänskliga resurser inom kärntekniksektorn och erbjuda särskilda utbildningsprogram som även omfattar avvecklingsaspekter. |
| --- | --- |

d)

Att främja kunskapshantering samt teoretisk och praktisk utbildning

JRC ska hålla sig uppdaterad om ny utveckling inom forskning och instrumentering, säkerhets- och miljöbestämmelser. I detta syfte ska en rullande investeringsplan för den vetenskapliga infrastrukturen genomföras.

För att se till att unionen fortsätter att ligga i framkant när det gäller kärnsäkerhet ska JRC utveckla verktyg för kunskapshantering, övervaka trender för mänskliga resurser i unionen genom sitt observatorium för mänskliga resurser inom kärntekniksektorn och erbjuda särskilda utbildningsprogram som även omfattar avvecklingsaspekter.

| e) | Att stödja unionens politik för kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd
  JRC ska bygga upp sin expertis och spetskompetens i syfte att kunna ge oberoende vetenskaplig och teknisk information som kan krävas för att stödja unionens politik vad gäller kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd.
  Som Euratoms genomförandeorgan för fjärde generationens internationella forum (GIF) kommer JRC att fortsätta samordna gemenskapens bidrag till detta forum. JRC ska fullfölja och vidareutveckla det internationella forskningssamarbetet med viktiga partnerländer och internationella organisationer, t.ex. Internationella atomenergiorganet (IAEA) och OECD:s kärnenergibyrå, i syfte att främja unionens politik för kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

e)

Att stödja unionens politik för kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd

JRC ska bygga upp sin expertis och spetskompetens i syfte att kunna ge oberoende vetenskaplig och teknisk information som kan krävas för att stödja unionens politik vad gäller kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd.

Som Euratoms genomförandeorgan för fjärde generationens internationella forum (GIF) kommer JRC att fortsätta samordna gemenskapens bidrag till detta forum. JRC ska fullfölja och vidareutveckla det internationella forskningssamarbetet med viktiga partnerländer och internationella organisationer, t.ex. Internationella atomenergiorganet (IAEA) och OECD:s kärnenergibyrå, i syfte att främja unionens politik för kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd.

Övergripande verksamheter inom programmet för 2019–2020

I syfte att uppnå programmets allmänna mål ska programmet för 2019–2020 stödja kompletterande verksamheter (direkta och indirekta, samordning och stöd till gemensam programplanering) som skapar synergi inom forskning för att lösa gemensamma utmaningar (t.ex. material, kylmedelsteknik, kärntekniska referensdata, modellering och simulering, fjärrmanövrering, avfallshantering, strålskydd).

Övergripande verksamheter och gränssnitt med ramprogrammet Horisont 2020

För att uppnå målen med programmet för 2019–2020 kommer det att säkerställas att lämpliga länkar och gränssnitt, t.ex. gemensamma ansökningsomgångar, finns till det särskilda programmet för ramprogrammet Horisont 2020.

Programmet för 2019–2020 kan bidra till de låne- och egetkapitalinstrument som utvecklats inom ramprogrammet Horisont 2020 och som kommer att utvidgas för att omfatta de mål som avses i artikel 3.

Internationellt samarbete med tredjeländer och internationella organisationer

Det internationella samarbetet inom forskning och innovation på kärnenergiområdet, baserat på gemensamma mål och ömsesidigt förtroende, måste fortsätta i avsikt att ge klara och betydande fördelar för unionen och dess omgivning. Som ett bidrag till uppnåendet av de särskilda mål som anges i artikel 3 kommer gemenskapen att sträva efter att stärka unionens vetenskapliga och tekniska expertis genom internationella samarbetsavtal och underlätta för unionens kärntekniska industri att få tillträde till nya tillväxtmarknader.

Internationellt samarbete kommer att främjas genom multilaterala ramar (t.ex. IAEA, OECD, Iter och GIF) och genom befintligt eller nytt bilateralt samarbete med länder med stark forskning och utveckling och industriell bas, och med forskningsanläggningar i drift eller under utformning eller konstruktion.

---

(1)  Rådets direktiv 2009/71/Euratom av den 25 juni 2009 om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar (EUT L 172, 2.7.2009, s. 18).

(2)  Rådets direktiv 2011/70/Euratom av den 19 juli 2011 om inrättande av ett gemenskapsramverk för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall (EUT L 199, 2.8.2011, s. 48).

---

BILAGA II

RESULTATINDIKATORER

Denna bilaga presenterar för vart och ett av de särskilda målen för programmet för 2019–2020 ett antal nyckelresultatindikatorer för bedömning av resultat och effekter, vilka kan vidareutvecklas under genomförandet av programmet för 2019–2020.

1.   Indikatorer för indirekta åtgärder

| a) | Främja säkerhet i kärnenergisystem






  — | Antal projekt (gemensam forskning och/eller samordnade åtgärder) som sannolikt leder till en påvisbar förbättring av kärnsäkerhetspraxis i Europa. |
| --- | --- | --- |

a)

Främja säkerhet i kärnenergisystem

—

Antal projekt (gemensam forskning och/eller samordnade åtgärder) som sannolikt leder till en påvisbar förbättring av kärnsäkerhetspraxis i Europa.

| b) | Bidra till att ta fram säkra långsiktiga lösningar för hantering av avfall för slutförvaring, inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation.






  — | Antal projekt som bidrar till att ta fram säkra och långsiktiga lösningar för hantering av avfall för slutförvaring. |
| --- | --- | --- |

b)

Bidra till att ta fram säkra långsiktiga lösningar för hantering av avfall för slutförvaring, inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation.

—

Antal projekt som bidrar till att ta fram säkra och långsiktiga lösningar för hantering av avfall för slutförvaring.

| c) | Främja utveckling och bevarande av expertis och spetskompetens på kärnenergiområdet i Europeiska unionen






  — | Utbildning genom forskning – antal doktorander och postdoktorala forskare som får stöd genom Euratoms fissionsprojekt. |
| --- | --- | --- |

c)

Främja utveckling och bevarande av expertis och spetskompetens på kärnenergiområdet i Europeiska unionen

—

Utbildning genom forskning – antal doktorander och postdoktorala forskare som får stöd genom Euratoms fissionsprojekt.

| — | Antal stipendiater och praktikanter i Euratoms fusionsprogram. |
| --- | --- |

—

Antal stipendiater och praktikanter i Euratoms fusionsprogram.

| d) | Främja strålskydd och utveckling av medicinska tillämpningar av strålning, inbegripet bl.a. säker och trygg tillförsel och användning av radioisotoper.






  — | Antal projekt som sannolikt kommer att ha en påvisbar effekt på regleringspraxis i fråga om strålskydd och på utvecklingen av medicinska tillämpningar av strålning. |
| --- | --- | --- |

d)

Främja strålskydd och utveckling av medicinska tillämpningar av strålning, inbegripet bl.a. säker och trygg tillförsel och användning av radioisotoper.

—

Antal projekt som sannolikt kommer att ha en påvisbar effekt på regleringspraxis i fråga om strålskydd och på utvecklingen av medicinska tillämpningar av strålning.

| e) | Att arbeta för att demonstrera att fusion kan utnyttjas som energikälla genom användning av befintliga och framtida fusionsanläggningar.






  — | Antal artiklar i sakkunnigbedömda inflytelserika tidskrifter. |
| --- | --- | --- |

e)

Att arbeta för att demonstrera att fusion kan utnyttjas som energikälla genom användning av befintliga och framtida fusionsanläggningar.

—

Antal artiklar i sakkunnigbedömda inflytelserika tidskrifter.

| f) | Lägga grunden för framtida fusionskraftverk genom utveckling av material, teknik och konstruktionsprinciper






  — | Procentandel av de i färdplanen för fusion fastställda milstolparna för perioden 2014–2020 som nåtts inom programmet för 2019–2020. |
| --- | --- | --- |

f)

Lägga grunden för framtida fusionskraftverk genom utveckling av material, teknik och konstruktionsprinciper

—

Procentandel av de i färdplanen för fusion fastställda milstolparna för perioden 2014–2020 som nåtts inom programmet för 2019–2020.

| g) | Främja innovation och industrins konkurrenskraft






  — | Antal spin-off-effekter från fusionsforskning inom programmet för 2019–2020. |
| --- | --- | --- |

g)

Främja innovation och industrins konkurrenskraft

—

Antal spin-off-effekter från fusionsforskning inom programmet för 2019–2020.

| — | Patentansökningar som genererats och patent som beviljats på grundval av forskningsverksamhet som får stöd från programmet för 2019–2020. |
| --- | --- |

—

Patentansökningar som genererats och patent som beviljats på grundval av forskningsverksamhet som får stöd från programmet för 2019–2020.

| h) | Säkerställa tillgänglighet och användning av forskningsinfrastruktur av alleuropeisk betydelse






  — | Antalet forskare som har tillgång till forskningsinfrastruktur via stöd från programmet för 2019–2020. |
| --- | --- | --- |

h)

Säkerställa tillgänglighet och användning av forskningsinfrastruktur av alleuropeisk betydelse

—

Antalet forskare som har tillgång till forskningsinfrastruktur via stöd från programmet för 2019–2020.

2.   Indikatorer för direkta åtgärder

| a) | Indikator för inverkan av JRC:s policystöd






  — | Antal tillfällen då det tekniska och vetenskapliga policystödet från JRC haft en påvisbar och specifik inverkan på unionens politik. |
| --- | --- | --- |

a)

Indikator för inverkan av JRC:s policystöd

—

Antal tillfällen då det tekniska och vetenskapliga policystödet från JRC haft en påvisbar och specifik inverkan på unionens politik.

| b) | Indikator för JRC:s vetenskapliga produktivitet






  — | Antal expertgranskade (peer reviewed) artiklar. |
| --- | --- | --- |

b)

Indikator för JRC:s vetenskapliga produktivitet

—

Antal expertgranskade (peer reviewed) artiklar.

Indikatorerna i punkterna a och b kan återges i enlighet med följande gemenskapsmål för direkta åtgärder:

| — | Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. kärnreaktor- och bränslesäkerhet, avfallshantering, inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation, nedmontering och krisberedskap. |
| --- | --- |

—

Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. kärnreaktor- och bränslesäkerhet, avfallshantering, inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation, nedmontering och krisberedskap.

| — | Att förbättra det nukleära fysiska skyddet när det gäller t.ex. kärnämneskontroll, icke-spridning, bekämpning av illegal handel och nukleär kriminalteknik. |
| --- | --- |

—

Att förbättra det nukleära fysiska skyddet när det gäller t.ex. kärnämneskontroll, icke-spridning, bekämpning av illegal handel och nukleär kriminalteknik.

| — | Att öka spetskompetensen i kärnvetenskapens bas för standardisering. |
| --- | --- |

—

Att öka spetskompetensen i kärnvetenskapens bas för standardisering.

| — | Att främja kunskapshantering samt teoretisk och praktisk utbildning. |
| --- | --- |

—

Att främja kunskapshantering samt teoretisk och praktisk utbildning.

| — | Att stödja unionens politik för kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

Att stödja unionens politik för kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd.

---

| 19.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 262/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 262/20

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1564

av den 17 oktober 2018

om godkännande av ett preparat av dolomit-magnesit som fodertillsats för alla djurarter utom mjölkkor och andra idisslare för mjölkproduktion, avvanda smågrisar och slaktsvin

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av ett preparat av dolomit-magnesit har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av ett preparat av dolomit-magnesit har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande av ett preparat av dolomit-magnesit som fodertillsats i kategorin ”tekniska tillsatser” för alla djurarter. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande av ett preparat av dolomit-magnesit som fodertillsats i kategorin ”tekniska tillsatser” för alla djurarter.

| (4) | Preparatet av dolomit-magnesit i kategorin ”tekniska tillsatser” godkändes för tio år som fodertillsats för mjölkkor och andra idisslare för mjölkproduktion, avvanda smågrisar och slaktsvin genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1964 (2). |
| --- | --- |

(4)

Preparatet av dolomit-magnesit i kategorin ”tekniska tillsatser” godkändes för tio år som fodertillsats för mjölkkor och andra idisslare för mjölkproduktion, avvanda smågrisar och slaktsvin genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1964 (2).

| (5) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 17 april 2018 (3) och 25 januari 2017 (4) att preparatet av dolomit-magnesit under de föreslagna användningsvillkoren inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten konstaterade också att det är effektivt som klumpförebyggande medel. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 17 april 2018 (3) och 25 januari 2017 (4) att preparatet av dolomit-magnesit under de föreslagna användningsvillkoren inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten konstaterade också att det är effektivt som klumpförebyggande medel. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (6) | Bedömningen av preparatet av dolomit-magnesit visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Bedömningen av preparatet av dolomit-magnesit visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”tekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”klumpförebyggande medel” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 oktober 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1964 av den 9 november 2016 om godkännande av ett preparat av dolomit-magnesit som fodertillsats för mjölkkor och andra idisslare för mjölkproduktion, avvanda smågrisar och slaktsvin och av ett preparat av montmorillonit-illit som fodertillsats för alla djurarter (EUT L 303, 10.11.2016, s. 7).

2

(3)  
  EFSA Journal, vol. 16(2018):5, artikelnr 5272.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal, vol. 15(2017):2, artikelnr 4711.

4

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg tillsats/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Tekniska tillsatser: klumpförebyggande medel |
| 1g598 | Dolomit-magnesit | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av en naturlig blandning av
  dolomit och magnesit ≥ 40 % (med en lägsta halt av karbonater på 24 %)

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Dolomit
  CAS-nr: 16389-88-1
  (CaMg)(CO3)2

  Magnesit
  CAS-nr: 546-93-0
  MgCO3

  Talk (hydratiserade magnesiumsilikater)
  CAS-nr: 14807-96-6
  Mg3Si4O10(OH)2

  Talk ≥ 35 %
  Klorit (aluminium-magnesium)
  CAS-nr: 1318-59-8
  (Mg,Fe,Al)6(Si, Al)4O10(OH)8

  Järn (strukturellt) 6 % (genomsnitt)
  Klorit ≥ 16 %
  Fri från kvarts och asbest

  Analysmetod
   (1)

  Beskrivning av fodertillsatsen:






  — | Röntgendiffraktion (XRD) |

Tillsatsens identifieringsnummer

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg tillsats/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Tekniska tillsatser: klumpförebyggande medel

1g598

Dolomit-magnesit

Tillsatsens sammansättning

Preparat av en naturlig blandning av

dolomit och magnesit ≥ 40 % (med en lägsta halt av karbonater på 24 %)

Beskrivning av den aktiva substansen

Dolomit

CAS-nr: 16389-88-1

(CaMg)(CO3)2

Magnesit

CAS-nr: 546-93-0

MgCO3

Talk (hydratiserade magnesiumsilikater)

CAS-nr: 14807-96-6

Mg3Si4O10(OH)2

Talk ≥ 35 %

Klorit (aluminium-magnesium)

CAS-nr: 1318-59-8

(Mg,Fe,Al)6(Si, Al)4O10(OH)8

Järn (strukturellt) 6 % (genomsnitt)

Klorit ≥ 16 %

Fri från kvarts och asbest

Analysmetod
   (1)

Beskrivning av fodertillsatsen:

—

Röntgendiffraktion (XRD)

| — | Atomabsorptionsspektrometri (AAS) |
| --- | --- |

—

Atomabsorptionsspektrometri (AAS)

Alla arter och kategorier utom mjölkkor och andra idisslare för mjölkproduktion, avvanda smågrisar och slaktsvin

—

5 000

20 000

| 1. | Ange följande på märkningen av tillsatsen och förblandningar innehållande den: ”Tillsatsen dolomit-magnesit är rik på (inert) järn”. |
| --- | --- |

1.

Ange följande på märkningen av tillsatsen och förblandningar innehållande den: ”Tillsatsen dolomit-magnesit är rik på (inert) järn”.

| 2. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

2.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

8 november 2028

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 19.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 262/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 262/24

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1565

av den 17 oktober 2018

om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-mannanas framställt av Paenibacillus lentus (DSM 28088) som fodertillsats för slaktkycklingar, kycklingar som föds upp till värphöns och andra mindre vanligt förekommande fjäderfäarter än värphöns, slaktkalkoner, kalkoner som föds upp för avel, avvanda smågrisar, slaktsvin samt mindre vanligt förekommande svinarter (innehavare av godkännandet Elanco GmbH)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-mannanas framställt av Paenibacillus lentus (DSM 28088) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-mannanas framställt av Paenibacillus lentus (DSM 28088) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-mannanas framställt av Paenibacillus lentus (DSM 28088) som fodertillsats i kategorin ”zootekniska tillsatser” för slaktkycklingar, kycklingar som föds upp till värphöns och andra mindre vanligt förekommande fjäderfäarter än värphöns, slaktkalkoner, kalkoner som föds upp för avel, avvanda smågrisar, slaktsvin samt mindre vanligt förekommande svinarter. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-mannanas framställt av Paenibacillus lentus (DSM 28088) som fodertillsats i kategorin ”zootekniska tillsatser” för slaktkycklingar, kycklingar som föds upp till värphöns och andra mindre vanligt förekommande fjäderfäarter än värphöns, slaktkalkoner, kalkoner som föds upp för avel, avvanda smågrisar, slaktsvin samt mindre vanligt förekommande svinarter.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 7 december 2016 (2) och den 17 april 2018 (3) att preparatet av endo-1,4-beta-mannanas framställt av Paenibacillus lentus (DSM 28088) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten konstaterade även att tillsatsen anses vara effektiv för slaktkycklingar, slaktkalkoner, avvanda smågrisar, slaktsvin och mindre vanligt förekommande svinarter. Myndigheten konstaterade också att dessa slutsatser även kan tillämpas på kycklingar som föds upp till värphöns och kalkoner som föds upp för avel och att de kan extrapoleras till mindre vanligt förekommande fjäderfäarter som är avsedda för slakt eller som föds upp för avel eller till värphöns. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 7 december 2016 (2) och den 17 april 2018 (3) att preparatet av endo-1,4-beta-mannanas framställt av Paenibacillus lentus (DSM 28088) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten konstaterade även att tillsatsen anses vara effektiv för slaktkycklingar, slaktkalkoner, avvanda smågrisar, slaktsvin och mindre vanligt förekommande svinarter. Myndigheten konstaterade också att dessa slutsatser även kan tillämpas på kycklingar som föds upp till värphöns och kalkoner som föds upp för avel och att de kan extrapoleras till mindre vanligt förekommande fjäderfäarter som är avsedda för slakt eller som föds upp för avel eller till värphöns. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av endo-1,4-beta-mannanas framställt av Paenibacillus lentus (DSM 28088) visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av endo-1,4-beta-mannanas framställt av Paenibacillus lentus (DSM 28088) visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”smältbarhetsförbättrande medel” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 oktober 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 15(2017):1, artikelnr 4677.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal, vol. 16(2018):5, artikelnr 5270.

3

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel |
| 4a29 | Elanco GmbH | Endo-1,4-beta-mannanas
  (EC 3.2.1.78) | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av endo-1,4-beta-mannanas framställt av Paenibacillus lentus (DSM 28088). Minsta aktivitet:






  — | Fast form: 1,6 × 108 U (1)/g |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel

4a29

Elanco GmbH

Endo-1,4-beta-mannanas

(EC 3.2.1.78)

Tillsatsens sammansättning

Preparat av endo-1,4-beta-mannanas framställt av Paenibacillus lentus (DSM 28088). Minsta aktivitet:

—

Fast form: 1,6 × 108 U (1)/g

| — | Flytande form: 5,9 × 108 U/g |
| --- | --- |

—

Flytande form: 5,9 × 108 U/g

Beskrivning av den aktiva substansen

endo-1,4-beta-mannanas framställt av Paenibacillus lentus (DSM 28088)

Analysmetoder
   (2)

Bestämning av halten endo-1,4-beta-mannanas i fodertillsatsen, förblandningar och foder:

kolorimetriska metoder baserade på enzymatisk hydrolys och reaktioner av reducerande socker (mannosekvivalent) med 3,5-dinitrosalicylsyra (DNS)

Slaktkycklingar

Kycklingar som föds upp till värphöns

Andra mindre vanligt förekommande fjäderfäarter än värphöns

—

32 000 U

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 2. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd och andningsskydd. |
| --- | --- |

2.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd och andningsskydd.

| 3. | För användning till avvanda smågrisar upp till cirka 35 kg. |
| --- | --- |

3.

För användning till avvanda smågrisar upp till cirka 35 kg.

8 november 2028

Slaktkalkoner

Kalkoner som föds upp för avel

48 000 U

Avvanda smågrisar

48 000 U

Slaktsvin

Mindre vanligt förekommande svinarter avsedda för slakt

32 000 U

---

(1)  1 U motsvarar den mängd enzym som frigör 0,72 mikrogram reducerande sockerarter (mannosekvivalenter) per minut från ett mannanhaltigt substrat (fruktkärnmjöl) vid pH 7,0 och 40 °C.

(2)  Närmare information om analysmetoderna finns på webbplatsen för referenslaboratoriet för fodertillsatser: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 19.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 262/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 262/27

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1566

av den 18 oktober 2018

om godkännande av preparatet av endo-1,3(4)-betaglukanas och endo-1,4-betaxylanas framställt av Aspergillus niger (NRRL 25541) och alfaamylas framställt av Aspergillus niger (ATCC66222) som fodertillsats för avvanda smågrisar och mindre vanligt förekommande svinarter (avvanda) och om ändring av förordning (EG) nr 1453/2004 (innehavare av godkännandet: Andrès Pintaluba SA)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG utvärderas på nytt (2). |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG utvärderas på nytt (2).

| (2) | Preparatet av endo-1,3(4)-betaglukanas och endo-1,4-betaxylanas framställt av Aspergillus niger (NRRL 25541) och alfaamylas framställt av Aspergillus niger (ATCC66222) godkändes i enlighet med direktiv 70/524/EEG utan tidsbegränsning som fodertillsats för avvanda smågrisar genom kommissionens förordning (EG) nr 1453/2004 (3). Preparatet infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Preparatet av endo-1,3(4)-betaglukanas och endo-1,4-betaxylanas framställt av Aspergillus niger (NRRL 25541) och alfaamylas framställt av Aspergillus niger (ATCC66222) godkändes i enlighet med direktiv 70/524/EEG utan tidsbegränsning som fodertillsats för avvanda smågrisar genom kommissionens förordning (EG) nr 1453/2004 (3). Preparatet infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | En ansökan om en ny utvärdering av preparatet av endo-1,3(4)-betaglukanas och endo-1,4-betaxylanas framställt av Aspergillus niger (NRRL 25541) och alfaamylas framställt av Aspergillus niger (ATCC66222) som fodertillsats för avvanda smågrisar och mindre vanligt förekommande svinarter (avvanda) har lämnats in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning. Sökanden begärde att denna tillsats skulle införas i kategorin ”zootekniska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

En ansökan om en ny utvärdering av preparatet av endo-1,3(4)-betaglukanas och endo-1,4-betaxylanas framställt av Aspergillus niger (NRRL 25541) och alfaamylas framställt av Aspergillus niger (ATCC66222) som fodertillsats för avvanda smågrisar och mindre vanligt förekommande svinarter (avvanda) har lämnats in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning. Sökanden begärde att denna tillsats skulle införas i kategorin ”zootekniska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 8 oktober 2013 (4), den 16 maj 2017 (5) och den 17 april 2018 (6) att preparatet av endo-1,3(4)-betaglukanas och endo-1,4-betaxylanas framställt av Aspergillus niger (NRRL 25541) och alfaamylas framställt av Aspergillus niger (ATCC66222) under de föreslagna användningsvillkoren inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten konstaterade också att användningen av preparatet kan förbättra den slutliga kroppsvikten och förhållandet mellan foder och viktökning hos avvanda smågrisar samt att slutsatsen kan extrapoleras till mindre vanligt förekommande svinarter (avvanda). Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 8 oktober 2013 (4), den 16 maj 2017 (5) och den 17 april 2018 (6) att preparatet av endo-1,3(4)-betaglukanas och endo-1,4-betaxylanas framställt av Aspergillus niger (NRRL 25541) och alfaamylas framställt av Aspergillus niger (ATCC66222) under de föreslagna användningsvillkoren inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten konstaterade också att användningen av preparatet kan förbättra den slutliga kroppsvikten och förhållandet mellan foder och viktökning hos avvanda smågrisar samt att slutsatsen kan extrapoleras till mindre vanligt förekommande svinarter (avvanda). Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av endo-1,3(4)-betaglukanas och endo-1,4-betaxylanas framställt av Aspergillus niger (NRRL 25541) och alfaamylas framställt av Aspergillus niger (ATCC66222) visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av endo-1,3(4)-betaglukanas och endo-1,4-betaxylanas framställt av Aspergillus niger (NRRL 25541) och alfaamylas framställt av Aspergillus niger (ATCC66222) visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | Till följd av godkännandet av preparatet bör förordning (EG) nr 1453/2004 ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Till följd av godkännandet av preparatet bör förordning (EG) nr 1453/2004 ändras i enlighet med detta.

| (7) | Eftersom det inte finns några säkerhetsrisker som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom det inte finns några säkerhetsrisker som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”smältbarhetsförbättrande medel” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Ändring av förordning (EG) nr 1453/2004

I bilaga II till förordning (EG) nr 1453/2004 ska post E 1612 om preparatet endo-1,3(4)-betaglukanas och endo-1,4-betaxylanas och alfaamylas utgå.

Artikel 3

Övergångsbestämmelser

Det preparat som anges i bilagan, och foder innehållande preparatet, som har framställts och märkts före den 8 maj 2019. i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 8 november 2018 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

Artikel 4

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser (EGT L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1453/2004 av den 16 augusti 2004 om permanent godkännande av vissa fodertillsatser (EUT L 269, 17.8.2004, s. 3).

3

(4)  
  EFSA Journal, vol. 11(2013):10, artikelnr 3430.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal, vol. 15(2017):6, artikelnr 4856.

5

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Journal, vol. 1(2018):5, artikelnr 5271.

6

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel |
| 4a1612i | Andrés Pintaluba SA. | Endo-1,3(4)-betaglukanas
  EC 3.2.1.6
  Endo-1,4-betaxylanas
  EC 3.2.1.8
  Alfaamylas
  EC 3.2.1.1 | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av endo-1,3(4)-betaglukanas och endo-1,4-betaxylanas framställt av Aspergillus niger (NRRL 25541) och alfaamylas framställt av Aspergillus niger (ATCC66222). Minsta aktivitet:






  — | Endo-1,3(4)-betaglukanas: 900 U (1)/g. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel

4a1612i

Andrés Pintaluba SA.

Endo-1,3(4)-betaglukanas

EC 3.2.1.6

Endo-1,4-betaxylanas

EC 3.2.1.8

Alfaamylas

EC 3.2.1.1

Tillsatsens sammansättning

Preparat av endo-1,3(4)-betaglukanas och endo-1,4-betaxylanas framställt av Aspergillus niger (NRRL 25541) och alfaamylas framställt av Aspergillus niger (ATCC66222). Minsta aktivitet:

—

Endo-1,3(4)-betaglukanas: 900 U (1)/g.

| — | Endo-1,4-betaxylanas: 1 000 U (2)/g. |
| --- | --- |

—

Endo-1,4-betaxylanas: 1 000 U (2)/g.

| — | Alfaamylas: 3 000 U (3)/g. |
| --- | --- |

—

Alfaamylas: 3 000 U (3)/g.

Fast form

Beskrivning av den aktiva substansen

Endo-1,3(4)-betaglukanas och endo-1,4-betaxylanas framställt av Aspergillus niger (NRRL 25541) och alfaamylas framställt av Aspergillus niger (ATCC66222).

Analysmetoder
   (4)

Bestämning av följande i fodertillsatsen:

| — | endo-1,3(4)-betaglukanas: kolorimetrisk metod baserad på enzymreaktion hos glukanas på kornbetaglukansubstrat i närvaro av 3,5-dinitrosalicylsyra (DNS) vid pH 4,0 och 30 °C. |
| --- | --- |

—

endo-1,3(4)-betaglukanas: kolorimetrisk metod baserad på enzymreaktion hos glukanas på kornbetaglukansubstrat i närvaro av 3,5-dinitrosalicylsyra (DNS) vid pH 4,0 och 30 °C.

| — | endo-1,4-betaxylanas i fodertillsatsen: kolorimetrisk metod baserad på enzymreaktion hos xylanas på rågarabinoxylansubstrat i närvaro av DNS vid pH 4,0 och 30 °C. |
| --- | --- |

—

endo-1,4-betaxylanas i fodertillsatsen: kolorimetrisk metod baserad på enzymreaktion hos xylanas på rågarabinoxylansubstrat i närvaro av DNS vid pH 4,0 och 30 °C.

| — | alfaamylas: kolorimetrisk metod baserad på enzymreaktion hos amylas på vetestärkelsesubstrat i närvaro av DNS vid pH 5,0 och 30 °C. |
| --- | --- |

—

alfaamylas: kolorimetrisk metod baserad på enzymreaktion hos amylas på vetestärkelsesubstrat i närvaro av DNS vid pH 5,0 och 30 °C.

Bestämning av aktiva substanser i förblandningar och foder:

| — | kolorimetrisk metod som mäter den mängd depolymeriserade lösliga fragment som glukanas frigör från azo-korn-glukan. |
| --- | --- |

—

kolorimetrisk metod som mäter den mängd depolymeriserade lösliga fragment som glukanas frigör från azo-korn-glukan.

| — | kolorimetrisk metod som mäter den mängd depolymeriserade lösliga fragment som endo-1,4-betaxylanas frigör från azo-xylan. |
| --- | --- |

—

kolorimetrisk metod som mäter den mängd depolymeriserade lösliga fragment som endo-1,4-betaxylanas frigör från azo-xylan.

| — | kolorimetrisk metod som mäter den mängd depolymeriserade lösliga fragment som amylas frigör från p-nitrofenylmaltoheptaosid. |
| --- | --- |

—

kolorimetrisk metod som mäter den mängd depolymeriserade lösliga fragment som amylas frigör från p-nitrofenylmaltoheptaosid.

Avvanda smågrisar

Mindre vanligt förekommande svinarter

(avvanda)

endo-1,3(4)-betaglukanas

450 U

betaxylanas

500 U

alfaamylas

1 500  U

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 2. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd. |
| --- | --- |

2.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd.

| 3. | För användning till avvanda smågrisar upp till ca 35 kg. |
| --- | --- |

3.

För användning till avvanda smågrisar upp till ca 35 kg.

8 november 2028.

---

(1)  1 U motsvarar den mängd enzym som frigör 1 mikromol reducerande sockerarter (glukosekvivalenter) från kornbetaglukan per minut vid pH 4,0 och 30 °C.

(2)  1 U motsvarar den mängd enzym som frigör 1 mikromol reducerande sockerarter (glukosekvivalenter) från rågarabinoxylan per minut vid pH 4,0 och 30 °C.

(3)  1 U motsvarar den mängd enzym som frigör 1 mikromol reducerande sockerarter (glukosekvivalenter) från vetestärkelse per minut vid pH 5,0 och 30 °C.

(4)  Närmare information om analysmetoderna finns på webbplatsen för referenslaboratoriet för fodertillsatser: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 19.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 262/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 262/31

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1567

av den 18 oktober 2018

om rättelse av genomförandeförordning (EU) 2018/249 om godkännande av taurin, beta-alanin, L-alanin, L-arginin, L-asparaginsyra, L-histidin, D,L-isoleucin, L-leucin, L-fenylalanin, L-prolin, D,L-serin, L-tyrosin, L-metionin, L-valin, L-cystein, glycin, mononatriumglutamat och L-glutaminsyra som fodertillsatser för alla djurarter och av L-cysteinhydrokloridmonohydrat som fodertillsats för alla arter utom katter och hundar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/249 (2) tillåts vissa fodertillsatser som aromämnen, inbegripet glycin, L-cystein och L-cysteinhydrokloridmonohydrat. |
| --- | --- |

(1)

Enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/249 (2) tillåts vissa fodertillsatser som aromämnen, inbegripet glycin, L-cystein och L-cysteinhydrokloridmonohydrat.

| (2) | I bilagan till genomförandeförordning (EU) 2018/249 finns ett fel i posten om glycin, då det i kolumnen Övriga bestämmelser anges att det på tillsatsens etikett ska anges att rekommenderad högsta halt aktiv substans i helfoder med en vattenhalt på 12 % är 25 g/kg för andra arter och kategorier. I enlighet med det yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (3) som utfärdades för godkännandet av denna fodertillsats ska den korrekta mängden vara 25 mg/kg. |
| --- | --- |

(2)

I bilagan till genomförandeförordning (EU) 2018/249 finns ett fel i posten om glycin, då det i kolumnen Övriga bestämmelser anges att det på tillsatsens etikett ska anges att rekommenderad högsta halt aktiv substans i helfoder med en vattenhalt på 12 % är 25 g/kg för andra arter och kategorier. I enlighet med det yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (3) som utfärdades för godkännandet av denna fodertillsats ska den korrekta mängden vara 25 mg/kg.

| (3) | I bilagan till genomförandeförordning (EU) 2018/249 finns ett fel i posterna om L-cystein och L-cysteinhydrokloridmonohydrat vad gäller tillverkningen av den aktiva substansen. I kolumnen Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod anges det nämligen att den aktiva substansen framställs genom kemisk syntes eller proteinhydrolys. Här anges det inte att proteinhydrolys görs med animaliska eller vegetabiliska proteiner, vilket innebär att en eventuell användning av människohår som källa för hydrolys inte tillåts för att framställa denna specifika tillsats. |
| --- | --- |

(3)

I bilagan till genomförandeförordning (EU) 2018/249 finns ett fel i posterna om L-cystein och L-cysteinhydrokloridmonohydrat vad gäller tillverkningen av den aktiva substansen. I kolumnen Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod anges det nämligen att den aktiva substansen framställs genom kemisk syntes eller proteinhydrolys. Här anges det inte att proteinhydrolys görs med animaliska eller vegetabiliska proteiner, vilket innebär att en eventuell användning av människohår som källa för hydrolys inte tillåts för att framställa denna specifika tillsats.

| (4) | De felaktiga bestämmelserna har orsakat förvirring bland foderföretagare vad gäller de faktiska bestämmelserna för utsläppandet på marknaden av de berörda tillsatserna. Denna situation har medfört osäkerhet om vilket regelverk som är tillämpligt. Felaktigheterna har följaktligen lett till vissa marknadsstörningar i samband med det ifrågasatta godkännandet av utsläppande på marknaden och användning av glycin, L-cystein och L-cysteinhydrokloridmonohydrat. Rättelserna av genomförandeförordning (EU) 2018/249 bör därför gälla retroaktivt från och med den dag då den genomförandeförordningen trädde i kraft i syfte att återupprätta rättssäkerheten när det gäller den rättsliga statusen för de tillsatser som omfattas av felen, undvika negativa konsekvenser för de berörda företagarna och därmed åter stabilisera marknaden. |
| --- | --- |

(4)

De felaktiga bestämmelserna har orsakat förvirring bland foderföretagare vad gäller de faktiska bestämmelserna för utsläppandet på marknaden av de berörda tillsatserna. Denna situation har medfört osäkerhet om vilket regelverk som är tillämpligt. Felaktigheterna har följaktligen lett till vissa marknadsstörningar i samband med det ifrågasatta godkännandet av utsläppande på marknaden och användning av glycin, L-cystein och L-cysteinhydrokloridmonohydrat. Rättelserna av genomförandeförordning (EU) 2018/249 bör därför gälla retroaktivt från och med den dag då den genomförandeförordningen trädde i kraft i syfte att återupprätta rättssäkerheten när det gäller den rättsliga statusen för de tillsatser som omfattas av felen, undvika negativa konsekvenser för de berörda företagarna och därmed åter stabilisera marknaden.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2018/249 ska rättas i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 15 mars 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/249 av den 15 februari 2018 om godkännande av taurin, beta-alanin, L-alanin, L-arginin, L-asparaginsyra, L-histidin, D,L-isoleucin, L-leucin, L-fenylalanin, L-prolin, D,L-serin, L-tyrosin, L-metionin, L-valin, L-cystein, glycin, mononatriumglutamat och L-glutaminsyra som fodertillsatser för alla djurarter och av L-cysteinhydrokloridmonohydrat som fodertillsats för alla arter utom katter och hundar (EUT L 53, 23.2.2018, s. 134).

2

(3)  
  EFSA Journal, vol. 12(2014):5, artikelnr 3670.

3

EFSA Journal

---

BILAGA

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2018/249 ska rättas på följande sätt:

| 1. | I posten om ämne 2b17034 glycin ska kolumnen Övriga bestämmelser rättas på följande sätt:






  a) | Punkt 3 ska ersättas med följande:






  ”3. | Ange följande på tillsatsens etikett: ”Rekommenderad högsta halt aktiv substans i helfoder med en vattenhalt på 12 %:






  — | 20 g/kg för katter och hundar. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

I posten om ämne 2b17034 glycin ska kolumnen Övriga bestämmelser rättas på följande sätt:

a)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.

—

20 g/kg för katter och hundar.

| — | 25 mg/kg för andra arter och kategorier.” |
| --- | --- |

—

25 mg/kg för andra arter och kategorier.”

| b) | Punkt 5 ska ersättas med följande:






  ”5. | Den funktionella gruppen, den aktiva substansens identifieringsnummer och namn samt tillsatt mängd aktiv substans ska anges på märkningen av foderråvaror och foderblandningar om följande halter aktiv substans i helfoder med en vattenhalt på 12 % överskrids:






  — | 20 g/kg för katter och hundar. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.

—

20 g/kg för katter och hundar.

| — | 25 mg/kg för andra arter och kategorier.” |
| --- | --- |

—

25 mg/kg för andra arter och kategorier.”

| 2. | I posten om ämne 2b17033 L-cystein ska texten ”Framställd genom kemisk syntes eller proteinhydrolys” i kolumnen Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod ersättas med texten ”Framställd genom kemisk syntes eller hydrolys av animaliskt eller vegetabiliskt protein”. |
| --- | --- |

2.

I posten om ämne 2b17033 L-cystein ska texten ”Framställd genom kemisk syntes eller proteinhydrolys” i kolumnen Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod ersättas med texten ”Framställd genom kemisk syntes eller hydrolys av animaliskt eller vegetabiliskt protein”.

| 3. | I posten om ämne 2b920 L-cysteinhydrokloridmonohydrat ska texten ”Framställd genom kemisk syntes eller proteinhydrolys” i kolumnen Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod ersättas med texten ”Framställd genom kemisk syntes eller hydrolys av animaliskt eller vegetabiliskt protein”. |
| --- | --- |

3.

I posten om ämne 2b920 L-cysteinhydrokloridmonohydrat ska texten ”Framställd genom kemisk syntes eller proteinhydrolys” i kolumnen Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod ersättas med texten ”Framställd genom kemisk syntes eller hydrolys av animaliskt eller vegetabiliskt protein”.

---

| 19.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 262/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 262/34

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1568

av den 18 oktober 2018

om godkännande av ett preparat av fumonisinesteras framställt av Komagataella phaffii (DSM 32159) som fodertillsats för alla svin och alla arter av fjäderfä

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av ett preparat av fumonisinesteras framställt av Komagataella phaffii (DSM 32159) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av ett preparat av fumonisinesteras framställt av Komagataella phaffii (DSM 32159) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande av ett preparat av fumonisinesteras framställt av Komagataella phaffii (DSM 32159) som fodertillsats för svin och fjäderfä i kategorin ”tekniska tillsatser”. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande av ett preparat av fumonisinesteras framställt av Komagataella phaffii (DSM 32159) som fodertillsats för svin och fjäderfä i kategorin ”tekniska tillsatser”.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 17 april 2018 (2) att preparatet av fumonisinesteras framställt av Komagataella phaffii (DSM 32159) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Den konstaterade också att preparatet kan bryta ned fumonisiner i foder. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 17 april 2018 (2) att preparatet av fumonisinesteras framställt av Komagataella phaffii (DSM 32159) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Den konstaterade också att preparatet kan bryta ned fumonisiner i foder. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av fumonisinesteras framställt av Komagataella phaffii (DSM 32159) visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av fumonisinesteras framställt av Komagataella phaffii (DSM 32159) visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”tekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”ämnen avsedda att minska mykotoxinkontaminationen i foder” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 16(2018):5, artikelnr 5269.

2

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Tekniska tillsatser: ämnen avsedda att minska mykotoxinkontaminationen i foder: fumonisiner |
| 1m03i | — | Fumonisinesteras EC 3.1.1.87 | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av fumonisinesteras framställt av Komagataella phaffii (DSM 32159) som innehåller minst 3 000  U/g (1).

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Preparat av fumonisinesteras framställt av Komagataella phaffii (DSM 32159)

  Analysmetod
   (2)

  Bestämning av fumonisinesterasaktivitet: Vätskekromatografi med tandem-masspektrometri.
  (HPLC-MS/MS). En metod baserad på kvantifiering av den mängd trikarboxylsyra som enzymet frisätter från fumonisin B1 vid pH 8,0 och 30 °C. | Alla svin
  Alla arter av fjäderfä | — | 10 | | 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid pelletering. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Tekniska tillsatser: ämnen avsedda att minska mykotoxinkontaminationen i foder: fumonisiner

1m03i

—

Fumonisinesteras EC 3.1.1.87

Tillsatsens sammansättning

Preparat av fumonisinesteras framställt av Komagataella phaffii (DSM 32159) som innehåller minst 3 000  U/g (1).

Beskrivning av den aktiva substansen

Preparat av fumonisinesteras framställt av Komagataella phaffii (DSM 32159)

Analysmetod
   (2)

Bestämning av fumonisinesterasaktivitet: Vätskekromatografi med tandem-masspektrometri.

(HPLC-MS/MS). En metod baserad på kvantifiering av den mängd trikarboxylsyra som enzymet frisätter från fumonisin B1 vid pH 8,0 och 30 °C.

Alla svin

Alla arter av fjäderfä

—

10

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid pelletering.

| 2. | Rekommenderad högsta dos: 300 U/kg helfoder. |
| --- | --- |

2.

Rekommenderad högsta dos: 300 U/kg helfoder.

| 3. | Tillsatsen får användas i foder som överensstämmer med Europeiska unionens lagstiftning om främmande ämnen och produkter i djurfoder (3). |
| --- | --- |

3.

Tillsatsen får användas i foder som överensstämmer med Europeiska unionens lagstiftning om främmande ämnen och produkter i djurfoder (3).

| 4. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

4.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

8 november 2028

---

(1)  1 U motsvarar den enzymaktivitet som frigör 1 μmol trikarboxylsyra per minut från 100 μΜ fumonisin B1 i 20 mM Tris-Cl buffer (pH 8,0) med 0,1 mg/ml bovint serumalbumin vid 30 °C.

(2)  Närmare information om analysmetoderna finns på webbplatsen för Europeiska unionens referenslaboratorium för fodertillsatser: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG av den 7 maj 2002 om främmande ämnen och produkter i djurfoder (EGT L 140, 30.5.2002, s. 10).

---

| 19.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 262/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 262/37

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1569

av den 18 oktober 2018

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1110/2011 om godkännande av ett enzympreparat av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei (CBS 114044) som fodertillsats för värphöns, mindre fjäderfäarter och slaktgrisar (innehavare av godkännandet Roal Oy)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 13.3, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | Preparatet av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei (CBS 114044) godkändes för användning som fodertillsats för värphöns, mindre fjäderfäarter och slaktgrisar genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1110/2011 (2). |
| --- | --- |

(2)

Preparatet av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei (CBS 114044) godkändes för användning som fodertillsats för värphöns, mindre fjäderfäarter och slaktgrisar genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1110/2011 (2).

| (3) | Innehavaren av godkännandet har i enlighet med artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1831/2003 föreslagit att den lägsta halten av tillsatsen för värphöns och slaktgrisar ska ändras. Ansökan åtföljdes av relevanta stödjande uppgifter. Kommissionen vidarebefordrade ansökan till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten). |
| --- | --- |

(3)

Innehavaren av godkännandet har i enlighet med artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1831/2003 föreslagit att den lägsta halten av tillsatsen för värphöns och slaktgrisar ska ändras. Ansökan åtföljdes av relevanta stödjande uppgifter. Kommissionen vidarebefordrade ansökan till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten).

| (4) | Myndigheten konstaterade i sina yttranden av den 6 mars 2018 (3) att en sänkning av den lägsta halten från 24 000 BXU till 12 000 BXU för värphöns och från 24 000 BXU till 20 000 BXU för slaktgrisar inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att de nya doser som föreslås är effektiva för målarterna. |
| --- | --- |

(4)

Myndigheten konstaterade i sina yttranden av den 6 mars 2018 (3) att en sänkning av den lägsta halten från 24 000 BXU till 12 000 BXU för värphöns och från 24 000 BXU till 20 000 BXU för slaktgrisar inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att de nya doser som föreslås är effektiva för målarterna.

| (5) | Bedömningen av de nya doser som föreslås visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av de nya doser som föreslås visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda.

| (6) | Genomförandeförordning (EU) nr 1110/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Genomförandeförordning (EU) nr 1110/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 1110/2011 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1110/2011 av den 3 november 2011 om godkännande av ett enzympreparat av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei (CBS 114044) som fodertillsats för värphöns, mindre fjäderfäarter och slaktgrisar (innehavare av godkännandet Roal Oy) (EUT L 287, 4.11.2011, s. 27).

2

Trichoderma reesei

(3)  
  EFSA Journal, vol. 16(2018):3, artikelnr 5216 och EFSA Journal, vol. 16(2018):3, artikelnr 5217.

3

EFSA Journal,

EFSA Journal,

---

BILAGA

”BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel. |
| 4a8 | Roal Oy | Endo-1,4-beta-xylanas
  EC 3.2.1.8 | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei (CBS 114044). Minsta aktivitet: | Fast form: 4 × 106 BXU (1)/g |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel.

4a8

Roal Oy

Endo-1,4-beta-xylanas

EC 3.2.1.8

Tillsatsens sammansättning

Preparat av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei (CBS 114044). Minsta aktivitet:

Fast form: 4 × 106 BXU (1)/g

| | Flytande form: 4 × 105 BXU/g |
| --- | --- |

Flytande form: 4 × 105 BXU/g

Beskrivning av den aktiva substansen

endo-1,4-beta-xylanas framställt av Trichoderma reesei (CBS 114044)

Analysmetod
   (2)

I tillsatsen och förblandningen: test med reducerande socker för endo-1,4-beta-xylanas genom kolorimetrisk reaktion med dinitrosalicylsyrareagens på utbytet av reducerande socker vid pH 5,3 och 50 °C.

I fodret: kolorimetrisk metod som mäter den mängd vattenlösligt färgämne som enzymen frigör från vetearabinoxylansubstrat tvärbundet med azurin.

Andra mindre fjäderfäarter än värpfåglar

—

8 000 BXU

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 2. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning. |
| --- | --- |

2.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning.

24 november 2021

Värphöns

12 000 BXU

Värpfåglar av mindre fjäderfäarter

24 000 BXU

Slaktgrisar

20 000 BXU

---

(1)  1 BXU motsvarar den mängd enzym som frigör 1 nmol reducerande socker (som xylos) per sekund från björkxylan vid pH 5,3 och 50 °C.

1

(2)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

2

---

| 19.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 262/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 262/40

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1570

av den 18 oktober 2018

om avslutande av förfarandet beträffande import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 14.1,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/476 av den 11 mars 2015 om de åtgärder som unionen får vidta till följd av en rapport som antagits av Världshandelsorganisationens tvistlösningsorgan när det gäller antidumpningsåtgärder eller antisubventionsåtgärder (2) (nedan kallad WTO-bemyndigandeförordningen), särskilt artiklarna 1 och 2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Den 28 maj 2013 införde kommissionen genom förordning (EU) nr 490/2013 en provisorisk antidumpningstull (tidigare kallad preliminär antidumpningstull) på import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien (nedan kallad förordningen om provisorisk tull) (3). |
| --- | --- |

(1)

Den 28 maj 2013 införde kommissionen genom förordning (EU) nr 490/2013 en provisorisk antidumpningstull (tidigare kallad preliminär antidumpningstull) på import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien (nedan kallad förordningen om provisorisk tull) (3).

preliminär antidumpningstull

förordningen om provisorisk tull

3

| (2) | Den 19 november 2013 införde rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 en slutgiltig antidumpningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull) (4). |
| --- | --- |

(2)

Den 19 november 2013 införde rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 en slutgiltig antidumpningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull) (4).

förordningen om slutgiltig tull

4

| (3) | Den 15 september 2016 meddelade Europeiska unionens tribunal (nedan kallad tribunalen) domarna i målen T-80/14, T-111/14–T-121/14 (5) och T-139/14 (6) (nedan kallade domarna) och ogiltigförklarade artiklarna 1 och 2 i förordningen om slutgiltig tull i den mån de är tillämpliga på sökandena i dessa mål (nedan kallade de berörda exporterande tillverkarna) (7). |
| --- | --- |

(3)

Den 15 september 2016 meddelade Europeiska unionens tribunal (nedan kallad tribunalen) domarna i målen T-80/14, T-111/14–T-121/14 (5) och T-139/14 (6) (nedan kallade domarna) och ogiltigförklarade artiklarna 1 och 2 i förordningen om slutgiltig tull i den mån de är tillämpliga på sökandena i dessa mål (nedan kallade de berörda exporterande tillverkarna) (7).

tribunalen

5

6

domarna

de berörda exporterande tillverkarna

7

| (4) | Europeiska unionens råd hade ursprungligen överklagat domarna. Efter rådets beslut att återkalla sina överklaganden, togs dock målen bort från domstolens register den 2 mars och den 5 mars 2018 (8). Följaktligen har domarna blivit slutgiltiga och bindande från dagen för meddelande. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska unionens råd hade ursprungligen överklagat domarna. Efter rådets beslut att återkalla sina överklaganden, togs dock målen bort från domstolens register den 2 mars och den 5 mars 2018 (8). Följaktligen har domarna blivit slutgiltiga och bindande från dagen för meddelande.

8

| (5) | Tribunalen slog fast att institutionerna underlåtit att styrka att det fanns väsentliga snedvridningar av priserna på de viktigaste råvaror som används för produktion av biodiesel i Argentina och Indonesien till följd av ett differentierat exportskattsystem som tillämpar olika skattesatser på råvaror och på biodiesel. Den slog fast att institutionerna inte borde ha utgått från att priset på råvaror inte på ett rimligt sätt avspeglades i uppgifterna hos de argentinska och indonesiska exporterande tillverkare som undersökts, och borde inte ha bortsett från dessa uppgifter när de konstruerade ett normalvärde för biodiesel som producerats i Argentina och Indonesien. |
| --- | --- |

(5)

Tribunalen slog fast att institutionerna underlåtit att styrka att det fanns väsentliga snedvridningar av priserna på de viktigaste råvaror som används för produktion av biodiesel i Argentina och Indonesien till följd av ett differentierat exportskattsystem som tillämpar olika skattesatser på råvaror och på biodiesel. Den slog fast att institutionerna inte borde ha utgått från att priset på råvaror inte på ett rimligt sätt avspeglades i uppgifterna hos de argentinska och indonesiska exporterande tillverkare som undersökts, och borde inte ha bortsett från dessa uppgifter när de konstruerade ett normalvärde för biodiesel som producerats i Argentina och Indonesien.

| (6) | Den 26 oktober 2016 antog Världshandelsorganisationens tvistlösningsorgan (nedan kallat tvistlösningsorganet) rapporten från panelen, i dennas ändrade lydelse enligt överprövningsorganets rapport (nedan kallade den argentinska rapporten) (9) i tvisten EU – antidumpningsåtgärder beträffande biodiesel från Argentina (DS473). |
| --- | --- |

(6)

Den 26 oktober 2016 antog Världshandelsorganisationens tvistlösningsorgan (nedan kallat tvistlösningsorganet) rapporten från panelen, i dennas ändrade lydelse enligt överprövningsorganets rapport (nedan kallade den argentinska rapporten) (9) i tvisten EU – antidumpningsåtgärder beträffande biodiesel från Argentina (DS473).

tvistlösningsorganet

den argentinska rapporten

9

| (7) | Den 28 februari 2018 antog tvistlösningsorganet även rapporten från panelen i tvisten EU – antidumpningsåtgärder beträffande biodiesel från Indonesien (DS480) (nedan kallad den indonesiska rapporten) (10). Varken Indonesien eller EU överklagade rapporten. |
| --- | --- |

(7)

Den 28 februari 2018 antog tvistlösningsorganet även rapporten från panelen i tvisten EU – antidumpningsåtgärder beträffande biodiesel från Indonesien (DS480) (nedan kallad den indonesiska rapporten) (10). Varken Indonesien eller EU överklagade rapporten.

den indonesiska rapporten

10

| (8) | I rapporterna rörande Argentina och Indonesien (nedan kallade rapporterna), konstaterades bl.a. att EU handlat i strid mot följande:






  — | Artikel 2.2.1.1 i WTO:s antidumpningsavtal genom att tillverkningskostnaden inte beräknades för den produkt som undersöks på grundval av tillverkarens bokföring. |
| --- | --- | --- |

(8)

I rapporterna rörande Argentina och Indonesien (nedan kallade rapporterna), konstaterades bl.a. att EU handlat i strid mot följande:

rapporterna

—

Artikel 2.2.1.1 i WTO:s antidumpningsavtal genom att tillverkningskostnaden inte beräknades för den produkt som undersöks på grundval av tillverkarens bokföring.

| — | Artikel 2.2 i WTO:s antidumpningsavtal och artikel VI:1 b ii) i Gatt 1994 genom att tillverkningskostnaden i Argentina och Indonesien inte användes när normalvärdet för biodiesel konstruerades. |
| --- | --- |

—

Artikel 2.2 i WTO:s antidumpningsavtal och artikel VI:1 b ii) i Gatt 1994 genom att tillverkningskostnaden i Argentina och Indonesien inte användes när normalvärdet för biodiesel konstruerades.

| — | Artikel 9.3 i WTO:s antidumpningsavtal och artikel VI.2 i Gatt 1994 genom att antidumpningstullar införts som överskrider den dumpningsmarginal som borde ha fastställts i enlighet med artikel 2 i WTO:s antidumpningsavtal respektive artikel VI.1 i Gatt 1994. |
| --- | --- |

—

Artikel 9.3 i WTO:s antidumpningsavtal och artikel VI.2 i Gatt 1994 genom att antidumpningstullar införts som överskrider den dumpningsmarginal som borde ha fastställts i enlighet med artikel 2 i WTO:s antidumpningsavtal respektive artikel VI.1 i Gatt 1994.

| (9) | I rapporten om Indonesien konstaterade panelen dessutom att EU hade agerat i strid med:






  — | Artikel 2.2.2 iii och 2.2 i WTO:s antidumpningsavtal genom att inte fastställa den vinst som normalt görs av andra exportörer eller tillverkare på försäljning av produkter inom samma allmänna produktkategori på den inhemska marknaden i ursprungslandet. |
| --- | --- | --- |

(9)

I rapporten om Indonesien konstaterade panelen dessutom att EU hade agerat i strid med:

—

Artikel 2.2.2 iii och 2.2 i WTO:s antidumpningsavtal genom att inte fastställa den vinst som normalt görs av andra exportörer eller tillverkare på försäljning av produkter inom samma allmänna produktkategori på den inhemska marknaden i ursprungslandet.

| — | Artikel 2.3 i WTO:s antidumpningsavtal genom att underlåta att konstruera exportpriset för en indonesisk exporterande tillverkare, P.T. Musim Mas, på grundval av det pris till vilket den importerade biodiesel som tillverkats av P.T. Musim Mas första gången såldes vidare till oberoende köpare i unionen. |
| --- | --- |

—

Artikel 2.3 i WTO:s antidumpningsavtal genom att underlåta att konstruera exportpriset för en indonesisk exporterande tillverkare, P.T. Musim Mas, på grundval av det pris till vilket den importerade biodiesel som tillverkats av P.T. Musim Mas första gången såldes vidare till oberoende köpare i unionen.

| — | Artikel 3.1 och 3.2 i WTO:s antidumpningsavtal, genom att inte fastställa förekomsten av betydande prisunderskridande när det gäller importen från Indonesien. |
| --- | --- |

—

Artikel 3.1 och 3.2 i WTO:s antidumpningsavtal, genom att inte fastställa förekomsten av betydande prisunderskridande när det gäller importen från Indonesien.

| (10) | Panelen rekommenderade att tvistlösningsorganet begär att Europeiska unionen anpassar sina åtgärder i enlighet med WTO:s antidumpningsavtal och Gatt 1994. |
| --- | --- |

(10)

Panelen rekommenderade att tvistlösningsorganet begär att Europeiska unionen anpassar sina åtgärder i enlighet med WTO:s antidumpningsavtal och Gatt 1994.

| (11) | Till följd av de argentinska rapporterna inledde kommissionen en översyn (11) enligt artikel 1.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/476 (12) (nedan kallad översynen). När översynen inleddes meddelade kommissionen att den ansåg det lämpligt att undersöka följderna av slutsatserna i de argentinska rapporterna även för de åtgärder som införts på biodiesel från Indonesien, eftersom de rättsliga tolkningarna i de argentinska rapporterna förefaller vara relevanta även för undersökningen beträffande Indonesien. |
| --- | --- |

(11)

Till följd av de argentinska rapporterna inledde kommissionen en översyn (11) enligt artikel 1.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/476 (12) (nedan kallad översynen). När översynen inleddes meddelade kommissionen att den ansåg det lämpligt att undersöka följderna av slutsatserna i de argentinska rapporterna även för de åtgärder som införts på biodiesel från Indonesien, eftersom de rättsliga tolkningarna i de argentinska rapporterna förefaller vara relevanta även för undersökningen beträffande Indonesien.

11

12

översynen

| (12) | Vid översynen mottog kommissionen emellertid ett antal synpunkter från berörda parter, särskilt i fråga om tillämpligheten av tolkningen av de argentinska rapporterna på åtgärder avseende biodiesel från Indonesien. Kommissionen ansåg att analysen av synpunkterna avseende Indonesien krävde mer tid, och beslutade att inte inkludera en granskning av Indonesien i ändringsförordningen, utan i stället hålla översynen öppen i fråga om Indonesien. |
| --- | --- |

(12)

Vid översynen mottog kommissionen emellertid ett antal synpunkter från berörda parter, särskilt i fråga om tillämpligheten av tolkningen av de argentinska rapporterna på åtgärder avseende biodiesel från Indonesien. Kommissionen ansåg att analysen av synpunkterna avseende Indonesien krävde mer tid, och beslutade att inte inkludera en granskning av Indonesien i ändringsförordningen, utan i stället hålla översynen öppen i fråga om Indonesien.

| (13) | Den 18 september 2017 antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2017/1578 om ändring av förordningen om slutgiltig tull (nedan kallad ändringsförordningen) i den mån argentinska exporterande tillverkare var berörda (13). |
| --- | --- |

(13)

Den 18 september 2017 antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2017/1578 om ändring av förordningen om slutgiltig tull (nedan kallad ändringsförordningen) i den mån argentinska exporterande tillverkare var berörda (13).

ändringsförordningen

13

| (14) | Tribunalens ogiltigförklaring av de normativa delarna i förordningen om slutgiltig tull vad beträffar de berörda exporterande tillverkarna påverkar också giltigheten hos ändringsförordningen. Eftersom ändringsförordningen ändrade den förordning vars normativa delar hade ogiltigförklarats, har även ändringsförordningen blivit ogiltig för de berörda exporterande tillverkarna, och är inte längre tillämplig på dessa. |
| --- | --- |

(14)

Tribunalens ogiltigförklaring av de normativa delarna i förordningen om slutgiltig tull vad beträffar de berörda exporterande tillverkarna påverkar också giltigheten hos ändringsförordningen. Eftersom ändringsförordningen ändrade den förordning vars normativa delar hade ogiltigförklarats, har även ändringsförordningen blivit ogiltig för de berörda exporterande tillverkarna, och är inte längre tillämplig på dessa.

| (15) | Den 28 maj 2018 offentliggjordes ett tillkännagivande (14) om återupptagande av den ursprungliga undersökningen beträffande import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien som ledde till antagandet av förordningen om slutgiltig tull (nedan kallat tillkännagivandet). Samtidigt avslutades den pågående översynen beträffande Indonesien. |
| --- | --- |

(15)

Den 28 maj 2018 offentliggjordes ett tillkännagivande (14) om återupptagande av den ursprungliga undersökningen beträffande import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien som ledde till antagandet av förordningen om slutgiltig tull (nedan kallat tillkännagivandet). Samtidigt avslutades den pågående översynen beträffande Indonesien.

14

tillkännagivandet

| (16) | Enligt domstolens rättspraxis kan förfarandet för att ersätta en ogiltigförklarad rättsakt återupptas vid den tidpunkt då rättsstridigheten uppstod. Unionens institutioner har möjlighet att när de följer domarna avhjälpa de delar av den ursprungliga förordningen som ledde till dess ogiltigförklaring med avseende på de berörda exporterande tillverkarna (15). |
| --- | --- |

(16)

Enligt domstolens rättspraxis kan förfarandet för att ersätta en ogiltigförklarad rättsakt återupptas vid den tidpunkt då rättsstridigheten uppstod. Unionens institutioner har möjlighet att när de följer domarna avhjälpa de delar av den ursprungliga förordningen som ledde till dess ogiltigförklaring med avseende på de berörda exporterande tillverkarna (15).

15

| (17) | Kommissionen ska respektera såväl domslutet i domen som de domskäl som föranlett domslutet och som utgör det nödvändiga stödet för detta, på så sätt att domskälen är nödvändiga för att fastställa den exakta innebörden av domslutet. Övriga konstateranden i förordningen om slutgiltig tull vilka inte bestreds inom de angivna tidsfristerna, eller vilka bestreds men där invändningarna inte godtogs i tribunalens domar, och vilka därför inte ledde till att förordningen om slutgiltig tull ogiltigförklarades, är fortfarande giltiga (16). |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen ska respektera såväl domslutet i domen som de domskäl som föranlett domslutet och som utgör det nödvändiga stödet för detta, på så sätt att domskälen är nödvändiga för att fastställa den exakta innebörden av domslutet. Övriga konstateranden i förordningen om slutgiltig tull vilka inte bestreds inom de angivna tidsfristerna, eller vilka bestreds men där invändningarna inte godtogs i tribunalens domar, och vilka därför inte ledde till att förordningen om slutgiltig tull ogiltigförklarades, är fortfarande giltiga (16).

16

| (18) | För att uppfylla sina skyldigheter beslutade kommissionen att återuppta det aktuella antidumpningsförfarandet vid exakt den tidpunkt där rättsstridigheten skedde och att se över den metod som används för att konstruera ett normalvärde. |
| --- | --- |

(18)

För att uppfylla sina skyldigheter beslutade kommissionen att återuppta det aktuella antidumpningsförfarandet vid exakt den tidpunkt där rättsstridigheten skedde och att se över den metod som används för att konstruera ett normalvärde.

| (19) | Tillkännagivandet inkluderade i sitt tillämpningsområde tribunalens resonemang i domarna för de berörda exporterande tillverkarna och möjligheten att utvidga resultaten till alla exporterande tillverkare i Argentina och Indonesien. Dessutom har man tagit hänsyn till resultaten av WTO:s paneler och överprövningsorgan, i fråga om både Argentina och Indonesien i syfte att anpassa de åtgärder som befunnits oförenliga med WTO i full överensstämmelse med WTO-avtalen, i enlighet med artikel 19.1 i Överenskommelsen om tvistlösning. |
| --- | --- |

(19)

Tillkännagivandet inkluderade i sitt tillämpningsområde tribunalens resonemang i domarna för de berörda exporterande tillverkarna och möjligheten att utvidga resultaten till alla exporterande tillverkare i Argentina och Indonesien. Dessutom har man tagit hänsyn till resultaten av WTO:s paneler och överprövningsorgan, i fråga om både Argentina och Indonesien i syfte att anpassa de åtgärder som befunnits oförenliga med WTO i full överensstämmelse med WTO-avtalen, i enlighet med artikel 19.1 i Överenskommelsen om tvistlösning.

| (20) | I tillkännagivandet uppmanade kommissionen de berörda exporterande tillverkarna och unionsindustrin att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet. |
| --- | --- |

(20)

I tillkännagivandet uppmanade kommissionen de berörda exporterande tillverkarna och unionsindustrin att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet.

| (21) | Alla berörda parter som begärde det inom den tidsfristen och som visade att det fanns särskilda skäl till att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(21)

Alla berörda parter som begärde det inom den tidsfristen och som visade att det fanns särskilda skäl till att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (22) | Synpunkter mottogs från European Biodiesel Board (EBB), fem exporterande tillverkare i Indonesien samt myndigheterna i Indonesien. |
| --- | --- |

(22)

Synpunkter mottogs från European Biodiesel Board (EBB), fem exporterande tillverkare i Indonesien samt myndigheterna i Indonesien.

2.   GENOMFÖRANDET AV TRIBUNALENS DOMAR OCH AV WTO:s AVGÖRANDEN

GENOMFÖRANDET AV TRIBUNALENS DOMAR OCH AV WTO:s AVGÖRANDEN

| (23) | Kommissionen har möjlighet att åtgärda de inslag i förordningen om slutgiltig tull som ledde till att den ogiltigförklarades, och samtidigt inte ändra de delar av bedömningen som inte påverkas av domarna (17). |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen har möjlighet att åtgärda de inslag i förordningen om slutgiltig tull som ledde till att den ogiltigförklarades, och samtidigt inte ändra de delar av bedömningen som inte påverkas av domarna (17).

17

| (24) | Såsom anges i tillkännagivandet gjorde kommissionen en ny bedömning av de slutgiltiga resultaten från den ursprungliga undersökningen med beaktande av slutsatserna från WTO:s paneler och överprövningsorgan avseende både Argentina och Indonesien. Kommissionen beslutade att utvidga slutsatserna till alla exporterande tillverkare i Argentina och Indonesien. Denna nya bedömning gjordes på grundval av uppgifter som samlades in under den ursprungliga undersökningen och uppgifter som mottogs av berörda parter efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(24)

Såsom anges i tillkännagivandet gjorde kommissionen en ny bedömning av de slutgiltiga resultaten från den ursprungliga undersökningen med beaktande av slutsatserna från WTO:s paneler och överprövningsorgan avseende både Argentina och Indonesien. Kommissionen beslutade att utvidga slutsatserna till alla exporterande tillverkare i Argentina och Indonesien. Denna nya bedömning gjordes på grundval av uppgifter som samlades in under den ursprungliga undersökningen och uppgifter som mottogs av berörda parter efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande.

| (25) | En indonesisk exporterande tillverkare, Wilmar, har före och efter tillkännagivandet gjort gällande att det inte finns någon rättslig grund för att återuppta undersökningen med avseende på Wilmar, eftersom tribunalen hade ogiltigförklarat förordningen om slutgiltig tull i dess helhet för det företaget. Enligt artikel 266 i EUF-förordningen ska den institution vars rättsakt har förklarats ogiltig vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa tribunalens dom. Dessutom måste EU se till att de antidumpningsåtgärder som införts på import av biodiesel från Indonesien är förenliga med rekommendationerna och utslagen i rapporterna från Världshandelsorganisationens tvistlösningsorgan. För att undersöka vilka åtgärder som bör vidtas för att följa tribunalens dom och WTO:s avgöranden var det nödvändigt att återuppta undersökningen vid den tidpunkt då rättsstridigheten konstaterades för båda länderna och för alla berörda exporterande tillverkare. Att en åtgärd ogiltigförklaras helt eller delvis är irrelevant när det gäller att fastställa huruvida kommissionen till följd därav återigen måste utreda alla aspekter av den undersökning som föregick den ogiltigförklarade rättsakten. Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(25)

En indonesisk exporterande tillverkare, Wilmar, har före och efter tillkännagivandet gjort gällande att det inte finns någon rättslig grund för att återuppta undersökningen med avseende på Wilmar, eftersom tribunalen hade ogiltigförklarat förordningen om slutgiltig tull i dess helhet för det företaget. Enligt artikel 266 i EUF-förordningen ska den institution vars rättsakt har förklarats ogiltig vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa tribunalens dom. Dessutom måste EU se till att de antidumpningsåtgärder som införts på import av biodiesel från Indonesien är förenliga med rekommendationerna och utslagen i rapporterna från Världshandelsorganisationens tvistlösningsorgan. För att undersöka vilka åtgärder som bör vidtas för att följa tribunalens dom och WTO:s avgöranden var det nödvändigt att återuppta undersökningen vid den tidpunkt då rättsstridigheten konstaterades för båda länderna och för alla berörda exporterande tillverkare. Att en åtgärd ogiltigförklaras helt eller delvis är irrelevant när det gäller att fastställa huruvida kommissionen till följd därav återigen måste utreda alla aspekter av den undersökning som föregick den ogiltigförklarade rättsakten. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

| (26) | Den ursprungliga undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från den 1 juli 2011 till den 30 juni 2012 (nedan kallad undersökningsperioden). När det gäller de parametrar som är av betydelse för skadebedömningen undersöktes uppgifter för perioden från och med den 1 januari 2009 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(26)

Den ursprungliga undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från den 1 juli 2011 till den 30 juni 2012 (nedan kallad undersökningsperioden). När det gäller de parametrar som är av betydelse för skadebedömningen undersöktes uppgifter för perioden från och med den 1 januari 2009 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

skadeundersökningsperioden

3.   BERÖRD PRODUKT

BERÖRD PRODUKT

| (27) | Den produkt som berörs är fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, i ren form eller i en blandning med ursprung i Argentina och Indonesien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nr ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 och ex 3826 00 90 (nedan kallad den berörda produkten vanligen kallad biodiesel). |
| --- | --- |

(27)

Den produkt som berörs är fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, i ren form eller i en blandning med ursprung i Argentina och Indonesien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nr ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 och ex 3826 00 90 (nedan kallad den berörda produkten vanligen kallad biodiesel).

den berörda produkten

biodiesel

| (28) | Varken tribunalens domar eller rapporterna påverkar undersökningsresultaten i skälen 16–27 i förordningen om slutgiltig tull avseende den berörda produkten och den likadana produkten. |
| --- | --- |

(28)

Varken tribunalens domar eller rapporterna påverkar undersökningsresultaten i skälen 16–27 i förordningen om slutgiltig tull avseende den berörda produkten och den likadana produkten.

4.   FASTSTÄLLANDE AV NORMALVÄRDET OCH BERÄKNING AV DUMPNINGSMARGINALERNA

FASTSTÄLLANDE AV NORMALVÄRDET OCH BERÄKNING AV DUMPNINGSMARGINALERNA

| (29) | Kommissionen gjorde en ny bedömning av den ursprungliga undersökningens slutsatser vad gäller kostnader, vinsttak och dubbelräkning. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen gjorde en ny bedömning av den ursprungliga undersökningens slutsatser vad gäller kostnader, vinsttak och dubbelräkning.

4.1   Kostnadsjustering

Kostnadsjustering

| (30) | Tribunalens domar och WTO:s avgöranden som anges i skäl 8 avser samtliga den kostnadsjustering som utförts av unionens institutioner i förordningen om slutgiltig tull. |
| --- | --- |

(30)

Tribunalens domar och WTO:s avgöranden som anges i skäl 8 avser samtliga den kostnadsjustering som utförts av unionens institutioner i förordningen om slutgiltig tull.

| (31) | Såsom nämns i skäl 28 i förordningen om slutgiltig tull fastslog kommissionen att normalvärdet måste konstrueras, eftersom den inhemska försäljningen inte ansågs ske vid normal handel. Denna slutsats har inte bestridits och fortsätter att gälla. Ingen berörd part invände heller mot denna slutsats under den aktuella översynen. |
| --- | --- |

(31)

Såsom nämns i skäl 28 i förordningen om slutgiltig tull fastslog kommissionen att normalvärdet måste konstrueras, eftersom den inhemska försäljningen inte ansågs ske vid normal handel. Denna slutsats har inte bestridits och fortsätter att gälla. Ingen berörd part invände heller mot denna slutsats under den aktuella översynen.

| (32) | I skälen 29–34 i förordningen om slutgiltig tull konstaterade kommissionen att skillnaderna i de exportskatter som införts av Indonesien på den viktigaste insatsråvaran (rå palmolja i Indonesien och sojabönolja och sojabönor i Argentina), och de som tillämpas på den färdiga produkten (biodiesel), har pressat ned de inhemska priserna i Indonesien och Argentina och därför bör beaktas när normalvärdet konstrueras. |
| --- | --- |

(32)

I skälen 29–34 i förordningen om slutgiltig tull konstaterade kommissionen att skillnaderna i de exportskatter som införts av Indonesien på den viktigaste insatsråvaran (rå palmolja i Indonesien och sojabönolja och sojabönor i Argentina), och de som tillämpas på den färdiga produkten (biodiesel), har pressat ned de inhemska priserna i Indonesien och Argentina och därför bör beaktas när normalvärdet konstrueras.

| (33) | När normalvärdet konstruerades ersatte kommissionen därför de kostnader för den viktigaste råvaran som angavs i de exporterande tillverkarnas bokföring med referenspriser som offentliggjorts av de behöriga myndigheterna i de berörda länderna. |
| --- | --- |

(33)

När normalvärdet konstruerades ersatte kommissionen därför de kostnader för den viktigaste råvaran som angavs i de exporterande tillverkarnas bokföring med referenspriser som offentliggjorts av de behöriga myndigheterna i de berörda länderna.

| (34) | Vidare baserade kommissionen sina slutsatser i den ursprungliga undersökningen på tolkningen att artikel 2.2.1.1 i WTO:s antidumpningsavtal ger den undersökande myndigheten rätt att avstå från att använda uppgifter från de exporterande tillverkarna, om den anser att de antingen i) är oförenliga med god redovisningssed, eller ii) inte på ett rimligt sätt återspeglar kostnaderna i samband med produktion och försäljning av den berörda produkten (se skälen 42 och 72 i förordningen om slutgiltig tull). |
| --- | --- |

(34)

Vidare baserade kommissionen sina slutsatser i den ursprungliga undersökningen på tolkningen att artikel 2.2.1.1 i WTO:s antidumpningsavtal ger den undersökande myndigheten rätt att avstå från att använda uppgifter från de exporterande tillverkarna, om den anser att de antingen i) är oförenliga med god redovisningssed, eller ii) inte på ett rimligt sätt återspeglar kostnaderna i samband med produktion och försäljning av den berörda produkten (se skälen 42 och 72 i förordningen om slutgiltig tull).

| (35) | Panelen och överprövningsorganet anser i de argentinska och indonesiska rapporterna att kommissionen inte har lämnat en tillräcklig rättslig grund enligt artikel 2.2.1.1 för att dra slutsatsen att de indonesiska och argentinska tillverkarnas bokföring inte på ett rimligt sätt återspeglar kostnaderna för produktion och försäljning av biodiesel eller för att bortse från de relevanta kostnaderna i denna bokföring när normalvärdet för biodiesel konstruerades. |
| --- | --- |

(35)

Panelen och överprövningsorganet anser i de argentinska och indonesiska rapporterna att kommissionen inte har lämnat en tillräcklig rättslig grund enligt artikel 2.2.1.1 för att dra slutsatsen att de indonesiska och argentinska tillverkarnas bokföring inte på ett rimligt sätt återspeglar kostnaderna för produktion och försäljning av biodiesel eller för att bortse från de relevanta kostnaderna i denna bokföring när normalvärdet för biodiesel konstruerades.

| (36) | Till följd av de argentinska rapporterna beräknade kommissionen på nytt normalvärdet för exporterande tillverkare i Argentina med hjälp av den metod som beskrivs i skälen 40–49 för Argentina i förordningen om provisorisk tull (18). Som förklaras i skälen 11 och 12 beräknade kommissionen även inledningsvis på nytt normalvärdet för exporterande tillverkare i Indonesien med hjälp av den metod som beskrivs i skälen 60–65 för Indonesien i förordningen om provisorisk tull (18). Kommissionen tillämpade nu denna metod för båda länderna. |
| --- | --- |

(36)

Till följd av de argentinska rapporterna beräknade kommissionen på nytt normalvärdet för exporterande tillverkare i Argentina med hjälp av den metod som beskrivs i skälen 40–49 för Argentina i förordningen om provisorisk tull (18). Som förklaras i skälen 11 och 12 beräknade kommissionen även inledningsvis på nytt normalvärdet för exporterande tillverkare i Indonesien med hjälp av den metod som beskrivs i skälen 60–65 för Indonesien i förordningen om provisorisk tull (18). Kommissionen tillämpade nu denna metod för båda länderna.

18

18

| (37) | I sina inlagor som lämnades efter återupptagandet av föreliggande fall gjorde EBB gällande att rapporterna inte hindrade kommissionen från att göra en justering för råvarukostnaderna när normalvärdet konstruerades, förutsatt att den var tillräckligt motiverad. Samma påstående gjordes under översynen efter de argentinska rapporterna, och avvisades av kommissionen eftersom ett godkännande inte skulle vara i linje med slutsatserna i rapporterna, som förklaras i skälen 43–53 i ändringsförordningen. Eftersom den förklaringen förblir giltig efter den indonesiska rapporten fortsatte kommissionen att avvisa detta påstående. |
| --- | --- |

(37)

I sina inlagor som lämnades efter återupptagandet av föreliggande fall gjorde EBB gällande att rapporterna inte hindrade kommissionen från att göra en justering för råvarukostnaderna när normalvärdet konstruerades, förutsatt att den var tillräckligt motiverad. Samma påstående gjordes under översynen efter de argentinska rapporterna, och avvisades av kommissionen eftersom ett godkännande inte skulle vara i linje med slutsatserna i rapporterna, som förklaras i skälen 43–53 i ändringsförordningen. Eftersom den förklaringen förblir giltig efter den indonesiska rapporten fortsatte kommissionen att avvisa detta påstående.

| (38) | Av anledningar som förklaras i skälen 44 och 64 i förordningen om provisorisk tull ansågs inte den inhemska försäljningen i något av länderna ha skett vid normal handel, och normalvärdet för den likadana produkten måste konstrueras i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. Detta gjordes genom att försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrationskostnader samt en skälig vinstmarginal lades till de justerade tillverkningskostnaderna under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(38)

Av anledningar som förklaras i skälen 44 och 64 i förordningen om provisorisk tull ansågs inte den inhemska försäljningen i något av länderna ha skett vid normal handel, och normalvärdet för den likadana produkten måste konstrueras i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. Detta gjordes genom att försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrationskostnader samt en skälig vinstmarginal lades till de justerade tillverkningskostnaderna under undersökningsperioden.

| (39) | Såsom förklaras i skälen 46 och 65 i förordningen om provisorisk tull ansåg kommissionen att vinsten inte kunde beräknas på faktiska uppgifter från de företag i Indonesien som ingår i urvalet. Därför fastställdes tillägget för vinst när normalvärdet konstruerades i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen utifrån den rimliga vinst som en ung och innovativ kapitalintensiv industri av denna typ kan uppnå under normala konkurrensförhållanden på en fri och öppen marknad, dvs. 15 % av omsättningen. |
| --- | --- |

(39)

Såsom förklaras i skälen 46 och 65 i förordningen om provisorisk tull ansåg kommissionen att vinsten inte kunde beräknas på faktiska uppgifter från de företag i Indonesien som ingår i urvalet. Därför fastställdes tillägget för vinst när normalvärdet konstruerades i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen utifrån den rimliga vinst som en ung och innovativ kapitalintensiv industri av denna typ kan uppnå under normala konkurrensförhållanden på en fri och öppen marknad, dvs. 15 % av omsättningen.

| (40) | I de WTO-fall som rör Argentina och Indonesien ifrågasattes fastställandet av en vinstmarginal på 15 % av båda länderna som hävdade att tillägget för vinst inte grundades på en ”rimlig metod” i enlighet med artikel 2.2.2 iii i antidumpningsavtalet. I båda fallen fann WTO:s instanser att EU inte hade agerat i strid med WTO:s antidumpningsavtal i detta avseende. Den vinstmarginal som användes för att konstruera normalvärdet förblir därför 15 %. |
| --- | --- |

(40)

I de WTO-fall som rör Argentina och Indonesien ifrågasattes fastställandet av en vinstmarginal på 15 % av båda länderna som hävdade att tillägget för vinst inte grundades på en ”rimlig metod” i enlighet med artikel 2.2.2 iii i antidumpningsavtalet. I båda fallen fann WTO:s instanser att EU inte hade agerat i strid med WTO:s antidumpningsavtal i detta avseende. Den vinstmarginal som användes för att konstruera normalvärdet förblir därför 15 %.

| (41) | En exporterande tillverkare i Indonesien, PT Cermerlang Energi Perkasa, hävdade i sin inlaga att kommissionen borde basera sin beräkning på uppgifter från tillverkarna i urvalet, eller i varje fall inte automatiskt tillämpa artikel 2.6 c i grundförordningen. Efter offentliggörandet upprepade tillverkaren påståendet. Såsom förklaras i skäl 40, hade dock WTO:s instanser redan i rapporterna konstaterat att kommissionens anlitande av och tillämpningen av denna artikel inte var oförenlig med WTO:s regler. Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(41)

En exporterande tillverkare i Indonesien, PT Cermerlang Energi Perkasa, hävdade i sin inlaga att kommissionen borde basera sin beräkning på uppgifter från tillverkarna i urvalet, eller i varje fall inte automatiskt tillämpa artikel 2.6 c i grundförordningen. Efter offentliggörandet upprepade tillverkaren påståendet. Såsom förklaras i skäl 40, hade dock WTO:s instanser redan i rapporterna konstaterat att kommissionens anlitande av och tillämpningen av denna artikel inte var oförenlig med WTO:s regler. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

4.2   Vinsttak

Vinsttak

| (42) | Även om WTO-panelen hade bekräftat EU:s fastställande av vinst enligt artikel 2.2.2 iii i antidumpningsavtalet, ansåg den i den indonesiska rapporten att när en myndighet fastställer vinst på grundval av någon annan rimlig metod i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen, kräver antidumpningsavtalet att den ser till att vinsten inte kommer att överstiga den vinst som normalt görs av andra exportörer i samma generella produktkategori i landet. Panelen anser att EU har misslyckats med att inrätta ett sådant vinsttak. |
| --- | --- |

(42)

Även om WTO-panelen hade bekräftat EU:s fastställande av vinst enligt artikel 2.2.2 iii i antidumpningsavtalet, ansåg den i den indonesiska rapporten att när en myndighet fastställer vinst på grundval av någon annan rimlig metod i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen, kräver antidumpningsavtalet att den ser till att vinsten inte kommer att överstiga den vinst som normalt görs av andra exportörer i samma generella produktkategori i landet. Panelen anser att EU har misslyckats med att inrätta ett sådant vinsttak.

| (43) | För att fastställa det vinsttak som krävs enligt artikel 2.2.2 iii i antidumpningsavtalet måste det fastställas vilka företag som tillverkar produkter som kan klassificeras i ”samma allmänna kategori” som biodiesel. |
| --- | --- |

(43)

För att fastställa det vinsttak som krävs enligt artikel 2.2.2 iii i antidumpningsavtalet måste det fastställas vilka företag som tillverkar produkter som kan klassificeras i ”samma allmänna kategori” som biodiesel.

| (44) | I den indonesiska rapporten noterade panelen i punkt 7.62 att det ”i artikel 2.2.2 iii i antidumpningsavtalet anges inte något särskilt krav på hur en undersökande myndighet ska fastställa vilka produkter som ingår i samma allmänna produktkategori, för att fastställa ”den vinst som normalt görs”. Vi instämmer med Europeiska unionen att det inte finns någon skyldighet att tolka tillämpningsområdet för produkter i samma allmänna produktkategori”. I punkt 7.63 tillade panelen: ”vi anser att en rimlig och objektiv myndighet kan konstatera att samma allmänna produktkategori är en snävare kategori”. |
| --- | --- |

(44)

I den indonesiska rapporten noterade panelen i punkt 7.62 att det ”i artikel 2.2.2 iii i antidumpningsavtalet anges inte något särskilt krav på hur en undersökande myndighet ska fastställa vilka produkter som ingår i samma allmänna produktkategori, för att fastställa ”den vinst som normalt görs”. Vi instämmer med Europeiska unionen att det inte finns någon skyldighet att tolka tillämpningsområdet för produkter i samma allmänna produktkategori”. I punkt 7.63 tillade panelen: ”vi anser att en rimlig och objektiv myndighet kan konstatera att samma allmänna produktkategori är en snävare kategori”.

| (45) | På grundval av resultaten från den indonesiska rapporten granskade kommissionen på nytt de tillgängliga uppgifter som kan användas för att fastställa ett vinsttak för både Argentina och Indonesien. Den ansåg att det finns två uppsättningar av uppgifter tillgängliga som skulle omfattas av samma allmänna produktkategori. |
| --- | --- |

(45)

På grundval av resultaten från den indonesiska rapporten granskade kommissionen på nytt de tillgängliga uppgifter som kan användas för att fastställa ett vinsttak för både Argentina och Indonesien. Den ansåg att det finns två uppsättningar av uppgifter tillgängliga som skulle omfattas av samma allmänna produktkategori.

| (46) | Den första uppsättningen uppgifter tillhandahölls av företagen i urvalet under den ursprungliga undersökningen. I artikel 2.2.2 i WTO:s antidumpningsavtal anges att vinsten för ”den undersökta exportören eller tillverkaren” begränsas enligt artikel 2.2.2 iii genom att den vinst som normalt görs av ”andra exportörer eller tillverkare på försäljning av produkter i samma allmänna produktkategori”. Den snävaste tolkningen av samma allmänna produktkategori enligt denna artikel skulle begränsas till exakt samma produkt, dvs. biodiesel. De uppgifter som behövs för att beräkna vinsttaket baserat på de vinster som görs av tillverkare av biodiesel i Indonesien och Argentina är lätt tillgängliga för kommissionen, eftersom dessa hade lämnats till kommissionen av de företag som ingick i urvalet under den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(46)

Den första uppsättningen uppgifter tillhandahölls av företagen i urvalet under den ursprungliga undersökningen. I artikel 2.2.2 i WTO:s antidumpningsavtal anges att vinsten för ”den undersökta exportören eller tillverkaren” begränsas enligt artikel 2.2.2 iii genom att den vinst som normalt görs av ”andra exportörer eller tillverkare på försäljning av produkter i samma allmänna produktkategori”. Den snävaste tolkningen av samma allmänna produktkategori enligt denna artikel skulle begränsas till exakt samma produkt, dvs. biodiesel. De uppgifter som behövs för att beräkna vinsttaket baserat på de vinster som görs av tillverkare av biodiesel i Indonesien och Argentina är lätt tillgängliga för kommissionen, eftersom dessa hade lämnats till kommissionen av de företag som ingick i urvalet under den ursprungliga undersökningen.

| (47) | Det faktum att de vinster som faktiskt gjorts av företagen i urvalet inte hade använts för att fastställa en vinstmarginal för var och en av dessa tillverkare i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen hindrar inte kommissionen från att använda dessa uppgifter för att fastställa vinsttaket enligt artikel 2.6 c. Detta framgår av panelens ordalydelse i punkt 7.65 i den indonesiska rapporten där panelen inte godtar argumentet att ”vinst som normalt görs” i artikel 2.2.2 iii i antidumpningsavtalet innebär att en utredare kan bortse från vinsten på den försäljning som inte anses förenlig med normala affärsmetoder. En indonesisk exporterande tillverkare, PT Cermerlang Energi Perkasa, hävdade också i sin inlaga att kommissionen, på grundval av den indonesiska rapporten, vid beräkningen av vinsttaket inte får bortse från den vinst som härrör från den inhemska försäljningen av biodiesel i Indonesien, med hänvisning till att den senare inte kan anses ske vid normal handel. |
| --- | --- |

(47)

Det faktum att de vinster som faktiskt gjorts av företagen i urvalet inte hade använts för att fastställa en vinstmarginal för var och en av dessa tillverkare i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen hindrar inte kommissionen från att använda dessa uppgifter för att fastställa vinsttaket enligt artikel 2.6 c. Detta framgår av panelens ordalydelse i punkt 7.65 i den indonesiska rapporten där panelen inte godtar argumentet att ”vinst som normalt görs” i artikel 2.2.2 iii i antidumpningsavtalet innebär att en utredare kan bortse från vinsten på den försäljning som inte anses förenlig med normala affärsmetoder. En indonesisk exporterande tillverkare, PT Cermerlang Energi Perkasa, hävdade också i sin inlaga att kommissionen, på grundval av den indonesiska rapporten, vid beräkningen av vinsttaket inte får bortse från den vinst som härrör från den inhemska försäljningen av biodiesel i Indonesien, med hänvisning till att den senare inte kan anses ske vid normal handel.

| (48) | I enlighet med denna snäva tolkning av produktkategorin, dvs. biodiesel, beräknade kommissionen vinsttaket för en enskild tillverkare med hjälp av den vinst som uppnåtts av de andra tillverkarna i undersökningen. För att exempelvis beräkna vinsten för den indonesiska tillverkaren Wilmar, användes den vägda genomsnittliga vinst som uppnåtts av de andra undersökta och kontrollerade indonesiska tillverkarna, P.T. Ciliandra, P.T. Musim Mas och P.T. Pelita. Omvänt användes för P.T. Ciliandra den vägda genomsnittliga vinst som uppnåtts av Wilmar P.T. Musim Mas och P.T. Pelita. Samma metod har använts för att beräkna ett vinsttak för de undersökta och kontrollerade argentinska tillverkarna. |
| --- | --- |

(48)

I enlighet med denna snäva tolkning av produktkategorin, dvs. biodiesel, beräknade kommissionen vinsttaket för en enskild tillverkare med hjälp av den vinst som uppnåtts av de andra tillverkarna i undersökningen. För att exempelvis beräkna vinsten för den indonesiska tillverkaren Wilmar, användes den vägda genomsnittliga vinst som uppnåtts av de andra undersökta och kontrollerade indonesiska tillverkarna, P.T. Ciliandra, P.T. Musim Mas och P.T. Pelita. Omvänt användes för P.T. Ciliandra den vägda genomsnittliga vinst som uppnåtts av Wilmar P.T. Musim Mas och P.T. Pelita. Samma metod har använts för att beräkna ett vinsttak för de undersökta och kontrollerade argentinska tillverkarna.

| (49) | Den andra uppsättningen uppgifter omfattar uppgifter om tillverkare som inte ingår i undersökningen och som lämnades till kommissionen under den ursprungliga undersökningen. En av de indonesiska tillverkare som undersöktes vid den tidpunkten lade fram uppgifter från ett närstående företag på försäljning av biodiesel och mineraldiesel, samt försäljning av dieselolja och marin eldningsolja (nedan kallade andra bränslen). Vinstmarginalen för denna försäljning uppgavs vara 10,2 %. Om den användes som vinsttak skulle denna vinstmarginal sannolikt ha medfört inga eller minimala dumpningsmarginaler för alla företag i Indonesien. Dessa uppgifter tillhandahölls dock endast för en tillverkare i Indonesien, medan liknande uppgifter inte var tillgängliga för kommissionen från andra tillverkare i Indonesien och Argentina. Eftersom tillgängliga uppgifter därför inte kan tillämpas konsekvent på båda länderna, ansåg kommissionen att det var otillräckligt att använda uppgifter bara från en tillverkare i ett land för att fastställa vinsttaket. Inom den tidsram som var tillgänglig för kommissionen efter återupptagandet av undersökningen var det dessutom inte möjligt att kontrollera riktigheten i uppgifterna och de underliggande beräkningarna. Eftersom dumpningsvolymen i vilket fall enligt skäl 62 i sin helhet konstateras vara obetydlig, och att undersökningen följaktligen är avslutad för alla företag, ansåg kommissionen det inte nödvändigt att använda de icke kontrollerade rapporterade vinstuppgifterna för försäljning av blandningar av biodiesel med mineraldiesel i syfte att fastställa ett vinsttak. Kommissionen ansåg det i stället mer lämpligt att lita till de uppgifter som tillhandahållits och kontrollerats under den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(49)

Den andra uppsättningen uppgifter omfattar uppgifter om tillverkare som inte ingår i undersökningen och som lämnades till kommissionen under den ursprungliga undersökningen. En av de indonesiska tillverkare som undersöktes vid den tidpunkten lade fram uppgifter från ett närstående företag på försäljning av biodiesel och mineraldiesel, samt försäljning av dieselolja och marin eldningsolja (nedan kallade andra bränslen). Vinstmarginalen för denna försäljning uppgavs vara 10,2 %. Om den användes som vinsttak skulle denna vinstmarginal sannolikt ha medfört inga eller minimala dumpningsmarginaler för alla företag i Indonesien. Dessa uppgifter tillhandahölls dock endast för en tillverkare i Indonesien, medan liknande uppgifter inte var tillgängliga för kommissionen från andra tillverkare i Indonesien och Argentina. Eftersom tillgängliga uppgifter därför inte kan tillämpas konsekvent på båda länderna, ansåg kommissionen att det var otillräckligt att använda uppgifter bara från en tillverkare i ett land för att fastställa vinsttaket. Inom den tidsram som var tillgänglig för kommissionen efter återupptagandet av undersökningen var det dessutom inte möjligt att kontrollera riktigheten i uppgifterna och de underliggande beräkningarna. Eftersom dumpningsvolymen i vilket fall enligt skäl 62 i sin helhet konstateras vara obetydlig, och att undersökningen följaktligen är avslutad för alla företag, ansåg kommissionen det inte nödvändigt att använda de icke kontrollerade rapporterade vinstuppgifterna för försäljning av blandningar av biodiesel med mineraldiesel i syfte att fastställa ett vinsttak. Kommissionen ansåg det i stället mer lämpligt att lita till de uppgifter som tillhandahållits och kontrollerats under den ursprungliga undersökningen.

andra bränslen

| (50) | Två exporterande tillverkare i Indonesien, Wilmar och PT Pelita Agung Agrindustri, samt myndigheterna i Indonesien hävdade att kommissionens utrymme för skönsmässig bedömning vid valet av uppgifter för att fastställa ett vinsttak begränsas av panelens resultat i den indonesiska rapporten. Efter offentliggörandet upprepade Wilmar detta påpekande. Enligt dessa berörda parter ska kommissionen använda sig av antingen vinsten från försäljning av biodiesel blandat med mineraldiesel, eller av vinsten på försäljningen av dieselbränslen och marin eldningsolja. Det finns dock inget i den indonesiska rapporten som hindrar kommissionen från att använda andra tillgängliga relevanta uppgifter. Panelen anför i punkt 7.70 att ”EU:s myndigheter kunde ha övervägt denna försäljning vid fastställandet av vinsttaket” och i punkt 7.72 att ”unionsmyndigheterna borde ha beaktat försäljningen av dieselbränslen och marin eldningsolja av [[***]] för att fastställa vinsttaket.” Användningen av ordet ”kan” och ”bör” av panelen i den indonesiska rapporten visar att panelen anser att kommissionen måste överväga om dessa uppgifter kan användas för att fastställa ett vinsttak eller ej, snarare än att bortse från denna information på grundval av en felaktig tolkning av uttrycket ”vinst som normalt görs”. Denna försäljning har nu beaktats i skäl 49 och användningen av just denna försäljning ansågs varken lämplig eller nödvändig. |
| --- | --- |

(50)

Två exporterande tillverkare i Indonesien, Wilmar och PT Pelita Agung Agrindustri, samt myndigheterna i Indonesien hävdade att kommissionens utrymme för skönsmässig bedömning vid valet av uppgifter för att fastställa ett vinsttak begränsas av panelens resultat i den indonesiska rapporten. Efter offentliggörandet upprepade Wilmar detta påpekande. Enligt dessa berörda parter ska kommissionen använda sig av antingen vinsten från försäljning av biodiesel blandat med mineraldiesel, eller av vinsten på försäljningen av dieselbränslen och marin eldningsolja. Det finns dock inget i den indonesiska rapporten som hindrar kommissionen från att använda andra tillgängliga relevanta uppgifter. Panelen anför i punkt 7.70 att ”EU:s myndigheter kunde ha övervägt denna försäljning vid fastställandet av vinsttaket” och i punkt 7.72 att ”unionsmyndigheterna borde ha beaktat försäljningen av dieselbränslen och marin eldningsolja av [[***]] för att fastställa vinsttaket.” Användningen av ordet ”kan” och ”bör” av panelen i den indonesiska rapporten visar att panelen anser att kommissionen måste överväga om dessa uppgifter kan användas för att fastställa ett vinsttak eller ej, snarare än att bortse från denna information på grundval av en felaktig tolkning av uttrycket ”vinst som normalt görs”. Denna försäljning har nu beaktats i skäl 49 och användningen av just denna försäljning ansågs varken lämplig eller nödvändig.

| (51) | I sina inlagor tillhandahöll EBB en alternativ uppsättning uppgifter som kommissionen kunde använda för att beräkna ett vinsttak. Dessa uppgifter rörde tre företag som inte tillverkade eller sålde den berörda produkten i ett av de länder som undersöktes under undersökningsperioden. På grundval av offentligt tillgängliga uppgifter och uppgifter från två av de exporterande tillverkarna i Indonesien, klargjordes att inget av de tre företagen är baserade i Indonesien, utan i Malaysia och Singapore. De uppgifter som tillhandahölls av EBB var aggregerade uppgifter från årsredovisningar och/eller resultaten för de berörda företagen och utgör vinstmarginaler för ett potentiellt brett spektrum av produkter och närstående företag. |
| --- | --- |

(51)

I sina inlagor tillhandahöll EBB en alternativ uppsättning uppgifter som kommissionen kunde använda för att beräkna ett vinsttak. Dessa uppgifter rörde tre företag som inte tillverkade eller sålde den berörda produkten i ett av de länder som undersöktes under undersökningsperioden. På grundval av offentligt tillgängliga uppgifter och uppgifter från två av de exporterande tillverkarna i Indonesien, klargjordes att inget av de tre företagen är baserade i Indonesien, utan i Malaysia och Singapore. De uppgifter som tillhandahölls av EBB var aggregerade uppgifter från årsredovisningar och/eller resultaten för de berörda företagen och utgör vinstmarginaler för ett potentiellt brett spektrum av produkter och närstående företag.

| (52) | Kommissionen ansåg inte att dessa uppgifter lämpar sig för att fastställa ett vinsttak. Dessa företags huvudsakliga produkter är palmolja och produkter såsom fettsyror, glycerin, gödningsmedel, socker och melass, stearin, kakaosmör och oleokemiska produkter. Vissa företag tillhandahåller också icke relaterade tjänster såsom drift av bostadsfastigheter, likviditetsförvaltning eller järnvägsunderhåll. Dessa företags produkter kan inte anses ingå i samma allmänna produktkategori som den berörda produkten, dvs. biodiesel. Detta gäller särskilt produkten palmolja, eftersom denna råvara är den huvudsakliga insatsvaran vid tillverkningen av biodiesel. Kommissionen anser att införandet av denna produkt i samma allmänna kategori som biodiesel skulle innebära en alltför bred tolkning av denna kategori. Kommissionen avvisade därför användningen av de föreslagna uppgifterna. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen ansåg inte att dessa uppgifter lämpar sig för att fastställa ett vinsttak. Dessa företags huvudsakliga produkter är palmolja och produkter såsom fettsyror, glycerin, gödningsmedel, socker och melass, stearin, kakaosmör och oleokemiska produkter. Vissa företag tillhandahåller också icke relaterade tjänster såsom drift av bostadsfastigheter, likviditetsförvaltning eller järnvägsunderhåll. Dessa företags produkter kan inte anses ingå i samma allmänna produktkategori som den berörda produkten, dvs. biodiesel. Detta gäller särskilt produkten palmolja, eftersom denna råvara är den huvudsakliga insatsvaran vid tillverkningen av biodiesel. Kommissionen anser att införandet av denna produkt i samma allmänna kategori som biodiesel skulle innebära en alltför bred tolkning av denna kategori. Kommissionen avvisade därför användningen av de föreslagna uppgifterna.

| (53) | I en nyligen avslutad antidumpningsundersökning beträffande import av biodiesel från Indonesien till Förenta staterna hade de amerikanska myndigheterna beräknat en vinstmarginal på 6,15 % (19). Kommissionen undersökte huruvida denna siffra skulle kunna användas som vinsttak. Eftersom den härleddes ur resultaten från en tillverkare baserad i Tyskland, kunde kommissionen emellertid inte heller använda denna uppgift. |
| --- | --- |

(53)

I en nyligen avslutad antidumpningsundersökning beträffande import av biodiesel från Indonesien till Förenta staterna hade de amerikanska myndigheterna beräknat en vinstmarginal på 6,15 % (19). Kommissionen undersökte huruvida denna siffra skulle kunna användas som vinsttak. Eftersom den härleddes ur resultaten från en tillverkare baserad i Tyskland, kunde kommissionen emellertid inte heller använda denna uppgift.

19

| (54) | Slutligen följer den metod som anges i skälen 46–48 logiken i artikel 2.2.2 iii i antidumpningsavtalet och använder de kända uppgifter som finns tillgängliga för kommissionen, utan behov av ytterligare utredning. Det anses därför att denna metod är den lämpligaste i detta fall. |
| --- | --- |

(54)

Slutligen följer den metod som anges i skälen 46–48 logiken i artikel 2.2.2 iii i antidumpningsavtalet och använder de kända uppgifter som finns tillgängliga för kommissionen, utan behov av ytterligare utredning. Det anses därför att denna metod är den lämpligaste i detta fall.

| (55) | Tillämpningen av denna metod ger följande resultat. När det gäller Argentina hade alla berörda tillverkare en faktisk vinstmarginal på över 15 %, vilken användes i den ursprungliga undersökningen, såsom förklaras i skälen 39 och 40. Ett vägt genomsnitt av valfri kombination av dessa vinstmarginaler skulle därför alltid ge ett vinsttak på över 15 %. Detta innebär att den vinstmarginal på 15 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen är lägre än de enskilda vinsttaken och därför är den vinstmarginal som ska användas för att beräkna dumpningsmarginalerna. |
| --- | --- |

(55)

Tillämpningen av denna metod ger följande resultat. När det gäller Argentina hade alla berörda tillverkare en faktisk vinstmarginal på över 15 %, vilken användes i den ursprungliga undersökningen, såsom förklaras i skälen 39 och 40. Ett vägt genomsnitt av valfri kombination av dessa vinstmarginaler skulle därför alltid ge ett vinsttak på över 15 %. Detta innebär att den vinstmarginal på 15 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen är lägre än de enskilda vinsttaken och därför är den vinstmarginal som ska användas för att beräkna dumpningsmarginalerna.

| (56) | När det gäller Indonesien var de vinstmarginaler som faktiskt uppnåddes av de undersökta tillverkarna också över 15 % för alla, utom ett företag. Eftersom ett viktat genomsnitt används för beräkning av enskilda vinsttak medför denna vinstmarginal under 15 % vinsttak för vissa tillverkare som är lägre än 15 %, och kräver därför en justering nedåt av vissa av de vinstmarginaler som används för beräkningen av dumpningsmarginalerna. Vinsttaket för ett företag var högre än 15 %, vilket innebär att en vinstmarginal på 15 % fortfarande ska användas. De övriga tre företagen har vinsttak under 15 %, vilket betyder att de vinstmarginaler som används för att beräkna normalvärdet inte får överstiga detta tak. Tillämpningen av metoden ger följande resultat:

  Tabell 1







  Företag | Vinstmarginal |
| --- | --- | --- |
| P.T. Ciliandra Perkasa, Jakarta | 15 % |
| P.T. Musim Mas, Medan | 12,87 % |
| P.T. Pelita Agung Agrindustri, Medan | 14,42 % |
| P.T Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 14,42 % |

(56)

När det gäller Indonesien var de vinstmarginaler som faktiskt uppnåddes av de undersökta tillverkarna också över 15 % för alla, utom ett företag. Eftersom ett viktat genomsnitt används för beräkning av enskilda vinsttak medför denna vinstmarginal under 15 % vinsttak för vissa tillverkare som är lägre än 15 %, och kräver därför en justering nedåt av vissa av de vinstmarginaler som används för beräkningen av dumpningsmarginalerna. Vinsttaket för ett företag var högre än 15 %, vilket innebär att en vinstmarginal på 15 % fortfarande ska användas. De övriga tre företagen har vinsttak under 15 %, vilket betyder att de vinstmarginaler som används för att beräkna normalvärdet inte får överstiga detta tak. Tillämpningen av metoden ger följande resultat:

Tabell 1

Tabell 1

Företag

Vinstmarginal

P.T. Ciliandra Perkasa, Jakarta

15 %

P.T. Musim Mas, Medan

12,87 %

P.T. Pelita Agung Agrindustri, Medan

14,42 %

P.T Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan

14,42 %

4.3   Dubbel bokföring

Dubbel bokföring

| (57) | I sin indonesiska rapport konstaterade panelen att EU hade underlåtit att konstruera exportpriset för en indonesisk exporterande tillverkare, P.T. Musim Mas, på grundval av det pris till vilket den importerade biodiesel som tillverkats av P.T. Musim Mas första gången såldes vidare till oberoende köpare i unionen, i enlighet med artikel 2.3 i antidumpningsavtalet. |
| --- | --- |

(57)

I sin indonesiska rapport konstaterade panelen att EU hade underlåtit att konstruera exportpriset för en indonesisk exporterande tillverkare, P.T. Musim Mas, på grundval av det pris till vilket den importerade biodiesel som tillverkats av P.T. Musim Mas första gången såldes vidare till oberoende köpare i unionen, i enlighet med artikel 2.3 i antidumpningsavtalet.

| (58) | En viss typ av biodiesel (biodiesel baserad på destillat av palmoljefettsyror) är stödberättigande för ”dubbel bokföring” för uppfyllandet av EU:s bindande mål för blandning av biodiesel. På grund av detta behöver EU:s blandningsföretag bara använda hälften så mycket av denna typ av biodiesel för att uppfylla EU:s bindande mål för blandning av biodiesel. Eftersom denna typ av biodiesel därför är mer värdefull för kunderna, kan en tillverkare av biodiesel ta ut ett högre pris av kunden. I detta specifika fall gäller dubbelräkning viss export från P.T. Musim Mas till kunder i Italien. I den ursprungliga undersökningen hade EU bortsett från detta påslag när exportpriset för biodiesel konstruerades. |
| --- | --- |

(58)

En viss typ av biodiesel (biodiesel baserad på destillat av palmoljefettsyror) är stödberättigande för ”dubbel bokföring” för uppfyllandet av EU:s bindande mål för blandning av biodiesel. På grund av detta behöver EU:s blandningsföretag bara använda hälften så mycket av denna typ av biodiesel för att uppfylla EU:s bindande mål för blandning av biodiesel. Eftersom denna typ av biodiesel därför är mer värdefull för kunderna, kan en tillverkare av biodiesel ta ut ett högre pris av kunden. I detta specifika fall gäller dubbelräkning viss export från P.T. Musim Mas till kunder i Italien. I den ursprungliga undersökningen hade EU bortsett från detta påslag när exportpriset för biodiesel konstruerades.

| (59) | Mot bakgrund av WTO:s slutsats att EU felaktigt hade bortsett från detta påslag som betalas av kunder i Italien, gjorde kommissionen en ny bedömning av sina beräkningar och justerade exportpriset för P.T. Musim Mas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(59)

Mot bakgrund av WTO:s slutsats att EU felaktigt hade bortsett från detta påslag som betalas av kunder i Italien, gjorde kommissionen en ny bedömning av sina beräkningar och justerade exportpriset för P.T. Musim Mas i enlighet med detta.

4.4   De på nytt beräknade dumpningsmarginalerna

De på nytt beräknade dumpningsmarginalerna

| (60) | De reviderade tullsatserna för alla indonesiska och argentinska exportörer mot bakgrund av EU-tribunalens domar och resultaten och rekommendationerna i de indonesiska och argentinska rapporterna, uttryckta som cif-pris vid unionens gräns, före tull, är följande:

  Tabell 2








  Land | Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- | --- |
| Indonesien | P.T. Ciliandra Perkasa, Jakarta | – 4,0 % |
| P.T. Musim Mas, Medan | – 4,7 % |
| P.T. Pelita Agung Agrindustri, Medan | 4,4 % |
| P.T Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 6,2 % |
| Argentina | Louis Dreyfus Commodities SA, Buenos Aires | 4,5 % |
| Molinos Agro SA, Buenos Aires Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Bahia Blanca Vicentin SAIC, Avellaneda | 6,6 % |
| Aceitera General Deheza SA, General Deheza Bunge Argentina SA, Buenos Aires | 8,1 % |

(60)

De reviderade tullsatserna för alla indonesiska och argentinska exportörer mot bakgrund av EU-tribunalens domar och resultaten och rekommendationerna i de indonesiska och argentinska rapporterna, uttryckta som cif-pris vid unionens gräns, före tull, är följande:

Tabell 2

Tabell 2

Land

Företag

Dumpningsmarginal

Indonesien

P.T. Ciliandra Perkasa, Jakarta

– 4,0 %

P.T. Musim Mas, Medan

– 4,7 %

P.T. Pelita Agung Agrindustri, Medan

4,4 %

P.T Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan

6,2 %

Argentina

Louis Dreyfus Commodities SA, Buenos Aires

4,5 %

Molinos Agro SA, Buenos Aires Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Bahia Blanca Vicentin SAIC, Avellaneda

6,6 %

Aceitera General Deheza SA, General Deheza Bunge Argentina SA, Buenos Aires

8,1 %

| (61) | Mot bakgrund av de höga negativa dumpningsmarginalerna för två av de fyra indonesiska företagen i urvalet, kontrollerade kommissionen huruvida den vägda genomsnittliga landsomfattande dumpningsmarginalen med beaktande av negativa marginaler var högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(61)

Mot bakgrund av de höga negativa dumpningsmarginalerna för två av de fyra indonesiska företagen i urvalet, kontrollerade kommissionen huruvida den vägda genomsnittliga landsomfattande dumpningsmarginalen med beaktande av negativa marginaler var högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen.

| (62) | Dumpningsmarginalen i urvalet av indonesiska tillverkare, uttryckt i procent av cif-värdet av exporten i urvalet, var 1,6 %, dvs. under miniminivån på 2 %. |
| --- | --- |

(62)

Dumpningsmarginalen i urvalet av indonesiska tillverkare, uttryckt i procent av cif-värdet av exporten i urvalet, var 1,6 %, dvs. under miniminivån på 2 %.

| (63) | Med tanke på den landsomfattande minsta dumpningsmarginalen bör undersökningen avslutas utan åtgärder med avseende på import av biodiesel från Indonesien. |
| --- | --- |

(63)

Med tanke på den landsomfattande minsta dumpningsmarginalen bör undersökningen avslutas utan åtgärder med avseende på import av biodiesel från Indonesien.

5.   REVIDERADE UNDERSÖKNINGSRESULTAT AVSEENDE SKADA MOT BAKGRUND AV RAPPORTERNA

REVIDERADE UNDERSÖKNINGSRESULTAT AVSEENDE SKADA MOT BAKGRUND AV RAPPORTERNA

| (64) | I den argentinska rapporten konstaterades bl.a. att EU hade åsidosatt artikel 3.1 och 3.4 i antidumpningsavtalet vid sin bedömning av den dumpade importens inverkan på den inhemska industrin när det gäller produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande. |
| --- | --- |

(64)

I den argentinska rapporten konstaterades bl.a. att EU hade åsidosatt artikel 3.1 och 3.4 i antidumpningsavtalet vid sin bedömning av den dumpade importens inverkan på den inhemska industrin när det gäller produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande.

| (65) | I ändringsförordningen som antogs efter den argentinska rapporten behandlades denna fråga i skälen 87–123 (20). Varken tribunalens domar eller den indonesiska rapporten innehåller några undersökningsresultat som skulle nödvändiggöra en ny bedömning av denna analys, som därför fortfarande är giltig. |
| --- | --- |

(65)

I ändringsförordningen som antogs efter den argentinska rapporten behandlades denna fråga i skälen 87–123 (20). Varken tribunalens domar eller den indonesiska rapporten innehåller några undersökningsresultat som skulle nödvändiggöra en ny bedömning av denna analys, som därför fortfarande är giltig.

20

| (66) | Under den ursprungliga undersökningen ansågs det lämpligt att utföra en kumulativ bedömning av importen från Argentina och Indonesien, eftersom de villkor som anges i artikel 3.4 i grundförordningen vid denna tidpunkt var uppfyllda. Slutsatser om skada eller orsakssamband grundades därför på den kombinerade effekten av import av biodiesel från båda länderna. Dessa villkor är dock numera inte längre uppfyllda, eftersom det konstaterades att den landsomfattande dumpningsmarginalen för Indonesien låg under miniminivån på 2 %. |
| --- | --- |

(66)

Under den ursprungliga undersökningen ansågs det lämpligt att utföra en kumulativ bedömning av importen från Argentina och Indonesien, eftersom de villkor som anges i artikel 3.4 i grundförordningen vid denna tidpunkt var uppfyllda. Slutsatser om skada eller orsakssamband grundades därför på den kombinerade effekten av import av biodiesel från båda länderna. Dessa villkor är dock numera inte längre uppfyllda, eftersom det konstaterades att den landsomfattande dumpningsmarginalen för Indonesien låg under miniminivån på 2 %.

| (67) | Det behöver därför fastställas huruvida en analys av orsakssambandet som begränsas till den dumpade importen av biodiesel från Argentina skulle leda till att man konstaterade ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(67)

Det behöver därför fastställas huruvida en analys av orsakssambandet som begränsas till den dumpade importen av biodiesel från Argentina skulle leda till att man konstaterade ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.

5.1   Slutsatser om skada

Slutsatser om skada

| (68) | Den metod som ligger till grund för analysen av skada i förordningen om slutgiltig tull påverkas inte av domstolens domar eller den indonesiska rapporten vad gäller Argentina. De relevanta slutsatserna i förordningen om slutgiltig tull är därför fortfarande giltiga. |
| --- | --- |

(68)

Den metod som ligger till grund för analysen av skada i förordningen om slutgiltig tull påverkas inte av domstolens domar eller den indonesiska rapporten vad gäller Argentina. De relevanta slutsatserna i förordningen om slutgiltig tull är därför fortfarande giltiga.

| (69) | Unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 9 052 871 ton under skadeundersökningsperioden, medan unionens förbrukning av biodiesel ökade med 5 %. Importen från Argentina ökade med totalt 41 % under skadeundersökningsperioden, medan marknadsandelen ökade från 7,7 % till 10,8 % under samma period. Även om priserna på importen av biodiesel från Argentina ökade under skadeundersökningsperioden, var de fortfarande lägre än unionsindustrins priser under samma period. Differensen mellan priserna från Argentina och unionens priser, uttryckt som en andel av unionsindustrins vägda genomsnittliga pris fritt fabrik, dvs. prisunderskridandemarginalen, uppgick till mellan 4,5 % och 9,1 %. Även om unionsindustrins lönsamhet var 3,5 % 2009 omvandlades den till förlust som uppnådde – 3,5 % under den ursprungliga undersökningsperioden (1 juli 2011–30 juni 2012). |
| --- | --- |

(69)

Unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 9 052 871 ton under skadeundersökningsperioden, medan unionens förbrukning av biodiesel ökade med 5 %. Importen från Argentina ökade med totalt 41 % under skadeundersökningsperioden, medan marknadsandelen ökade från 7,7 % till 10,8 % under samma period. Även om priserna på importen av biodiesel från Argentina ökade under skadeundersökningsperioden, var de fortfarande lägre än unionsindustrins priser under samma period. Differensen mellan priserna från Argentina och unionens priser, uttryckt som en andel av unionsindustrins vägda genomsnittliga pris fritt fabrik, dvs. prisunderskridandemarginalen, uppgick till mellan 4,5 % och 9,1 %. Även om unionsindustrins lönsamhet var 3,5 % 2009 omvandlades den till förlust som uppnådde – 3,5 % under den ursprungliga undersökningsperioden (1 juli 2011–30 juni 2012).

| (70) | Analysen i förordningen om slutgiltig tull visar att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Även om förbrukningen ökade förlorade unionsindustrin marknadsandelar och lönsamhet. Samtidigt vann importen marknadsandelar och underskred unionstillverkarnas priser. |
| --- | --- |

(70)

Analysen i förordningen om slutgiltig tull visar att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Även om förbrukningen ökade förlorade unionsindustrin marknadsandelar och lönsamhet. Samtidigt vann importen marknadsandelar och underskred unionstillverkarnas priser.

5.2   Reviderade resultat avseende orsakssamband

Reviderade resultat avseende orsakssamband

| (71) | Såsom förklaras i punkt 5.1 konstaterades all import från Argentina till EU ske till dumpade priser under undersökningsperioden. Slutsatserna i förordningen om slutgiltig tull visade också att den dumpade lågprisimporten från Argentina ökade väsentligt i volym (41 % under den berörda perioden) och medförde en ökning av marknadsandelen med 3 procentenheter i slutet av den berörda perioden. |
| --- | --- |

(71)

Såsom förklaras i punkt 5.1 konstaterades all import från Argentina till EU ske till dumpade priser under undersökningsperioden. Slutsatserna i förordningen om slutgiltig tull visade också att den dumpade lågprisimporten från Argentina ökade väsentligt i volym (41 % under den berörda perioden) och medförde en ökning av marknadsandelen med 3 procentenheter i slutet av den berörda perioden.

| (72) | Trots en ökad förbrukning med 5 % förlorade unionsindustrin 5,5 procentenheter av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Även om de genomsnittliga priserna på import av biodiesel från Argentina ökade med 54 % under skadeundersökningsperioden, var de fortfarande betydligt lägre än unionsindustrins priser under samma period. Den dumpade importen underskred unionsindustrins priser med en genomsnittlig underskridandemarginal på 8 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(72)

Trots en ökad förbrukning med 5 % förlorade unionsindustrin 5,5 procentenheter av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Även om de genomsnittliga priserna på import av biodiesel från Argentina ökade med 54 % under skadeundersökningsperioden, var de fortfarande betydligt lägre än unionsindustrins priser under samma period. Den dumpade importen underskred unionsindustrins priser med en genomsnittlig underskridandemarginal på 8 % under undersökningsperioden.

| (73) | Eftersom undersökningen avslutades när det gäller Indonesien som förklaras i skälen 60–63, måste importen från Indonesien bedömas separat, som en ytterligare faktor som också kan ha vållat skada. |
| --- | --- |

(73)

Eftersom undersökningen avslutades när det gäller Indonesien som förklaras i skälen 60–63, måste importen från Indonesien bedömas separat, som en ytterligare faktor som också kan ha vållat skada.

| (74) | De reviderade uppgifterna för import från tredje land (inbegripet Indonesien) ger följande översikt:

  Tabell 3 | | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-tillverkarnas försäljning | Försäljningsvolym (i ton) | 9 454 786 | 9 607 731 | 8 488 073 | 9 294 137 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 102 | 90 | 98 |
| Marknadsandel | 84,7 % | 83,3 % | 76,1 % | 79,2 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 98 | 90 | 94 |
| Import från Argentina | Total import (ton) | 853 589 | 1 179 285 | 1 422 142 | 1 263 230 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 138 | 167 | 148 |
| Marknadsandel | 7,7 % | 10,2 % | 12,7 % | 10,8 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 135 | 167 | 141 |
| Import från Indonesien | Total import (ton) | 157 915 | 495 169 | 1 087 518 | 995 663 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 314 | 689 | 631 |
| Marknadsandel | 1,4 % | 4,3 % | 9,7 % | 8,5 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 303 | 689 | 600 |
| Övriga tredjeländer | Total import (ton) | 699 541 | 256 327 | 161 973 | 175 370 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 37 | 23 | 25 |
| Marknadsandel | 6,3 % | 2,2 % | 1,5 % | 1,5 % |
| Index 2009 = 100 | 100 | 35 | 23 | 24 |

(74)

De reviderade uppgifterna för import från tredje land (inbegripet Indonesien) ger följande översikt:

Tabell 3

Tabell 3

2009

2010

2011

UP

EU-tillverkarnas försäljning

Försäljningsvolym (i ton)

9 454 786

9 607 731

8 488 073

9 294 137

Index 2009 = 100

Index 2009 = 100

100

100

102

102

90

90

98

98

Marknadsandel

84,7 %

83,3 %

76,1 %

79,2 %

Index 2009 = 100

Index 2009 = 100

100

100

98

98

90

90

94

94

Import från Argentina

Total import (ton)

853 589

1 179 285

1 422 142

1 263 230

Index 2009 = 100

Index 2009 = 100

100

100

138

138

167

167

148

148

Marknadsandel

7,7 %

10,2 %

12,7 %

10,8 %

Index 2009 = 100

Index 2009 = 100

100

100

135

135

167

167

141

141

Import från Indonesien

Total import (ton)

157 915

495 169

1 087 518

995 663

Index 2009 = 100

Index 2009 = 100

100

100

314

314

689

689

631

631

Marknadsandel

1,4 %

4,3 %

9,7 %

8,5 %

Index 2009 = 100

Index 2009 = 100

100

100

303

303

689

689

600

600

Övriga tredjeländer

Total import (ton)

699 541

256 327

161 973

175 370

Index 2009 = 100

Index 2009 = 100

100

100

37

37

23

23

25

25

Marknadsandel

6,3 %

2,2 %

1,5 %

1,5 %

Index 2009 = 100

Index 2009 = 100

100

100

35

35

23

23

24

24

| (75) | Importen från Förenta staterna, Norge och Sydkorea minskade betydligt efter införandet av åtgärder på import från Förenta staterna under 2009 och en undersökning av kringgående av import som avsändes från Kanada under 2010. Å andra sidan ökade importen från Indonesien sin andel från 1,4 % till 8,5 %, vilket motsvarade en ökning med 500 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt minskade unionsindustrins marknadsandel från 84,7 % till 79,2 %. |
| --- | --- |

(75)

Importen från Förenta staterna, Norge och Sydkorea minskade betydligt efter införandet av åtgärder på import från Förenta staterna under 2009 och en undersökning av kringgående av import som avsändes från Kanada under 2010. Å andra sidan ökade importen från Indonesien sin andel från 1,4 % till 8,5 %, vilket motsvarade en ökning med 500 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt minskade unionsindustrins marknadsandel från 84,7 % till 79,2 %.

| (76) | På samma sätt mer än femdubblades importen från Indonesien under den berörda perioden, medan unionsindustrins försäljning minskade. En närmare inspektion visar att försäljningsvolymerna av import från Indonesien under 2010 ökade med 214 %. Samma år ökade dock unionsindustrins försäljningsvolym med 2 %. Det var först under det följande året som unionsindustrins försäljningsvolymer minskade kraftigt, vilket sammanföll med en ytterligare ökning på 119 % av importen från Indonesien från 2010 till 2011.

  Tabell 4










  Pris per ton (euro) | 2009 | 2010 | 2011 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | 797 | 845 | 1 096 | 1 097 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 106 | 137 | 138 |
| Argentina | 629 | 730 | 964 | 967 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 116 | 153 | 154 |
| Indonesien | 597 | 725 | 864 | 863 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 121 | 145 | 145 |
| Övriga tredjeländer (exklusive Indonesien) | 527 | 739 | 1 037 | 1 061 |
| Index 2009 = 100 | 100 | 140 | 197 | 201 |

(76)

På samma sätt mer än femdubblades importen från Indonesien under den berörda perioden, medan unionsindustrins försäljning minskade. En närmare inspektion visar att försäljningsvolymerna av import från Indonesien under 2010 ökade med 214 %. Samma år ökade dock unionsindustrins försäljningsvolym med 2 %. Det var först under det följande året som unionsindustrins försäljningsvolymer minskade kraftigt, vilket sammanföll med en ytterligare ökning på 119 % av importen från Indonesien från 2010 till 2011.

Tabell 4

Tabell 4

Pris per ton (euro)

2009

2010

2011

UP

EU

797

845

1 096

1 097

Index 2009 = 100

Index 2009 = 100

100

100

106

106

137

137

138

138

Argentina

629

730

964

967

Index 2009 = 100

Index 2009 = 100

100

100

116

116

153

153

154

154

Indonesien

597

725

864

863

Index 2009 = 100

Index 2009 = 100

100

100

121

121

145

145

145

145

Övriga tredjeländer (exklusive Indonesien)

527

739

1 037

1 061

Index 2009 = 100

Index 2009 = 100

100

100

140

140

197

197

201

201

| (77) | De genomsnittliga priserna för import från Indonesien var dessutom mycket lägre än unionsindustrins priser och importen från Argentina under hela skadeundersökningsperioden. Eftersom det finns vissa skillnader mellan produkten från Indonesien och produkten på unionsmarknaden, måste detta exportpris dock anpassas för att återspegla konkurrensförhållandet mellan de två. |
| --- | --- |

(77)

De genomsnittliga priserna för import från Indonesien var dessutom mycket lägre än unionsindustrins priser och importen från Argentina under hela skadeundersökningsperioden. Eftersom det finns vissa skillnader mellan produkten från Indonesien och produkten på unionsmarknaden, måste detta exportpris dock anpassas för att återspegla konkurrensförhållandet mellan de två.

| (78) | I skälen 93–97 i förordningen om provisorisk tull hade kommissionen genomfört en prisjustering genom prisskillnaden på unionsmarknaden mellan försäljning av biodiesel vid filtrerbarhetstemperatur 13 (som återspeglar indonesisk kvalitet) och försäljning av biodiesel vid filtrerbarhetstemperatur 0 (som återspeglar EU:s kvalitet). Även efter denna justering underskred de indonesiska exportpriserna fortfarande unionspriserna med 4 %. |
| --- | --- |

(78)

I skälen 93–97 i förordningen om provisorisk tull hade kommissionen genomfört en prisjustering genom prisskillnaden på unionsmarknaden mellan försäljning av biodiesel vid filtrerbarhetstemperatur 13 (som återspeglar indonesisk kvalitet) och försäljning av biodiesel vid filtrerbarhetstemperatur 0 (som återspeglar EU:s kvalitet). Även efter denna justering underskred de indonesiska exportpriserna fortfarande unionspriserna med 4 %.

| (79) | Panelen i den indonesiska rapporten fann dock i punkterna 7.158–159 att denna prisanpassning inte korrekt återspeglar ”komplexiteten i konkurrensförhållandena” mellan importerad indonesisk biodiesel och den blandade produkt som säljs av unionsindustrin. Panelen tillhandahöll inte några mer exakta riktlinjer om metoden för att mäta detta förhållande. |
| --- | --- |

(79)

Panelen i den indonesiska rapporten fann dock i punkterna 7.158–159 att denna prisanpassning inte korrekt återspeglar ”komplexiteten i konkurrensförhållandena” mellan importerad indonesisk biodiesel och den blandade produkt som säljs av unionsindustrin. Panelen tillhandahöll inte några mer exakta riktlinjer om metoden för att mäta detta förhållande.

| (80) | Kommissionen noterade att det finns ett mycket brett spektrum av möjligheter för att blanda olika typer av biodiesel med biodiesel från Indonesien för att uppnå en jämförbar EU-produkt. Det är därför inte rimligt att beräkna prisuppgifter för dessa olika typer av biodieselblandningar under undersökningsperioden. Dessutom anser de europeiska tillverkarna av biodiesel att den ursprungliga prisjusteringen, som medför ett underskridande på 4 %, korrekt återspeglade konkurrensförhållandet. Slutligen anger panelen själv i punkt 7.159 att en mer omfattande analys kunde ha motiverat slutsatsen att importen från Indonesien hade en betydande prisunderskridande inverkan på unionsindustrins blandade produkt. Kommissionen konstaterade därför att den indonesiska exporten under undersökningsperioden underskred EU:s priser med minst 4 %. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen noterade att det finns ett mycket brett spektrum av möjligheter för att blanda olika typer av biodiesel med biodiesel från Indonesien för att uppnå en jämförbar EU-produkt. Det är därför inte rimligt att beräkna prisuppgifter för dessa olika typer av biodieselblandningar under undersökningsperioden. Dessutom anser de europeiska tillverkarna av biodiesel att den ursprungliga prisjusteringen, som medför ett underskridande på 4 %, korrekt återspeglade konkurrensförhållandet. Slutligen anger panelen själv i punkt 7.159 att en mer omfattande analys kunde ha motiverat slutsatsen att importen från Indonesien hade en betydande prisunderskridande inverkan på unionsindustrins blandade produkt. Kommissionen konstaterade därför att den indonesiska exporten under undersökningsperioden underskred EU:s priser med minst 4 %.

| (81) | I syfte att fastställa orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin vållats, måste det i enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen påvisas att den dumpade importen har vållat unionsindustrin väsentlig skada, medan den skada som vållas av andra kända faktorer inte tillskrivs den dumpade importen. Begreppet orsakssamband tolkas på ett sätt som är förenligt med WTO:s regler, vilket innebär att det måste fastställas om det finns ett faktiskt och betydande orsakssamband mellan den dumpade importen och skadan för den inhemska industrin (21). I skäl 189 i förordningen om slutgiltig tull drogs slutsatsen att inga bevis hade lämnats som visar att effekten av andra faktorer, var för sig eller samlat, inte var så stor att den bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från Argentina och Indonesien tillsammans och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(81)

I syfte att fastställa orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin vållats, måste det i enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen påvisas att den dumpade importen har vållat unionsindustrin väsentlig skada, medan den skada som vållas av andra kända faktorer inte tillskrivs den dumpade importen. Begreppet orsakssamband tolkas på ett sätt som är förenligt med WTO:s regler, vilket innebär att det måste fastställas om det finns ett faktiskt och betydande orsakssamband mellan den dumpade importen och skadan för den inhemska industrin (21). I skäl 189 i förordningen om slutgiltig tull drogs slutsatsen att inga bevis hade lämnats som visar att effekten av andra faktorer, var för sig eller samlat, inte var så stor att den bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från Argentina och Indonesien tillsammans och den skada som unionsindustrin lidit.

21

| (82) | Mot bakgrund av de faktiska omständigheterna och den reviderade analysen i skälen 71–80 efter det att analysen begränsats till import från Argentina, behövde denna slutsats också revideras. |
| --- | --- |

(82)

Mot bakgrund av de faktiska omständigheterna och den reviderade analysen i skälen 71–80 efter det att analysen begränsats till import från Argentina, behövde denna slutsats också revideras.

| (83) | Under undersökningsperioden härrörde nästan hälften av all import till unionen från Indonesien till ett pris som underskred priserna i unionen, liksom de argentinska priserna. Ännu viktigare är att den exponentiella ökningen av importvolymerna från Indonesien och deras marknadsandelar har bidragit betydligt till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(83)

Under undersökningsperioden härrörde nästan hälften av all import till unionen från Indonesien till ett pris som underskred priserna i unionen, liksom de argentinska priserna. Ännu viktigare är att den exponentiella ökningen av importvolymerna från Indonesien och deras marknadsandelar har bidragit betydligt till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (84) | Effekten av den indonesiska exporten lades till de övriga faktorer som anges i förordningen om provisorisk tull, bland annat unionsindustrins överkapacitet och självförvållad skada (skälen 132–140 i förordningen om provisorisk tull). |
| --- | --- |

(84)

Effekten av den indonesiska exporten lades till de övriga faktorer som anges i förordningen om provisorisk tull, bland annat unionsindustrins överkapacitet och självförvållad skada (skälen 132–140 i förordningen om provisorisk tull).

| (85) | På denna grundval drog kommissionen slutsatsen att effekten av importen av biodiesel från Indonesien till unionen och de övriga faktorer som anges i föregående skäl bidrog till den skada som unionsindustrin lidit i en sådan omfattning att det inte kan fastställas att det finns ett faktiskt och betydande orsakssamband mellan den dumpade importen från Argentina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(85)

På denna grundval drog kommissionen slutsatsen att effekten av importen av biodiesel från Indonesien till unionen och de övriga faktorer som anges i föregående skäl bidrog till den skada som unionsindustrin lidit i en sådan omfattning att det inte kan fastställas att det finns ett faktiskt och betydande orsakssamband mellan den dumpade importen från Argentina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (86) | Efter tillkännagivandet hävdade EBB att arten av den skada som vållats av andra faktorer, inbegripet importen från Indonesien, inte minskar orsakssambandet mellan den väsentliga skada som unionsindustrin lidit och importen från Argentina. EBB hävdade vidare att kommission har tillämpat en inkorrekt standard i sin analys, enligt uppgift grundad på antagandet att dumpad import från Argentina skulle ha varit den huvudsakliga eller den enda orsaken till den väsentliga skadan och inte bara en av orsakerna till skadan. Enligt EBB:s uppfattning skulle det räcka att visa att importen från Argentina inverkade negativt på unionsindustrin, utan att importen skulle vara den enda eller viktigaste faktorn bakom skadan. Eftersom importvolymen från Argentina under skadeundersökningsperioden (2009 till mitten av 2012) var högre än importen från Indonesien, och eftersom Argentinas prisunderskridande gentemot unionsindustrins priser med 8 % var högre än Indonesiens prisunderskridande med 4 %, hade importen från Argentina enligt EBB en tydlig negativ inverkan på unionsindustrins situation, vilket är tillräckligt för att fastställa ett orsakssamband mellan dumpad import från Argentina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(86)

Efter tillkännagivandet hävdade EBB att arten av den skada som vållats av andra faktorer, inbegripet importen från Indonesien, inte minskar orsakssambandet mellan den väsentliga skada som unionsindustrin lidit och importen från Argentina. EBB hävdade vidare att kommission har tillämpat en inkorrekt standard i sin analys, enligt uppgift grundad på antagandet att dumpad import från Argentina skulle ha varit den huvudsakliga eller den enda orsaken till den väsentliga skadan och inte bara en av orsakerna till skadan. Enligt EBB:s uppfattning skulle det räcka att visa att importen från Argentina inverkade negativt på unionsindustrin, utan att importen skulle vara den enda eller viktigaste faktorn bakom skadan. Eftersom importvolymen från Argentina under skadeundersökningsperioden (2009 till mitten av 2012) var högre än importen från Indonesien, och eftersom Argentinas prisunderskridande gentemot unionsindustrins priser med 8 % var högre än Indonesiens prisunderskridande med 4 %, hade importen från Argentina enligt EBB en tydlig negativ inverkan på unionsindustrins situation, vilket är tillräckligt för att fastställa ett orsakssamband mellan dumpad import från Argentina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (87) | I detta avseende påpekar kommissionen först att den redan har förklarat den rättsliga standard som tillämpats i skäl 81. I det skälet nämns inte någon ”huvudsaklig” anledning för orsaksanalysen. Den rättsliga standarden grundar sig på artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen, enligt vilken det ska påvisas att dumpad import vållar skada, medan andra kända faktorer också bör undersökas för att säkerställa att den vållade skadan som orsakas av andra faktorer inte tillskrivs den dumpade importen. För det andra finns det inget stöd i den rättsliga ramen för EBB:s påståenden att den relevanta prövningen skulle vara huruvida dumpad import har haft en ”negativ inverkan på unionsindustrin”. Den relevanta rättsliga prövningen är i stället att fastställa huruvida det fanns ”ett äkta och betydande orsakssamband” mellan den dumpade importen från Argentina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(87)

I detta avseende påpekar kommissionen först att den redan har förklarat den rättsliga standard som tillämpats i skäl 81. I det skälet nämns inte någon ”huvudsaklig” anledning för orsaksanalysen. Den rättsliga standarden grundar sig på artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen, enligt vilken det ska påvisas att dumpad import vållar skada, medan andra kända faktorer också bör undersökas för att säkerställa att den vållade skadan som orsakas av andra faktorer inte tillskrivs den dumpade importen. För det andra finns det inget stöd i den rättsliga ramen för EBB:s påståenden att den relevanta prövningen skulle vara huruvida dumpad import har haft en ”negativ inverkan på unionsindustrin”. Den relevanta rättsliga prövningen är i stället att fastställa huruvida det fanns ”ett äkta och betydande orsakssamband” mellan den dumpade importen från Argentina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (88) | Kommissionen anser att fakta i målet inte gör det möjligt att dra en sådan slutsats. År 2009 när unionsindustrin redan stod inför betydande import från Argentina, men endast låga importvolymer från Indonesien, låg dess lönsamhet på 3,5 %. När importen från Indonesien ökade väsentligt vändes lönsamheten till en förlust på – 2,5 % under den ursprungliga undersökningsperioden. I detta avseende är det viktigt att notera att importen från Indonesien under denna period ökade i betydligt snabbare takt än importen från Argentina (se tabell 3 ovan). Kommissionen anser därför att det faktum att EBB enbart förlitar sig på en jämförelse mellan underskridandemarginaler för importen från Indonesien (med anpassning för kvalitetsskillnader) respektive Argentina underlåter att till fullo och tillräckligt återspegla den inverkan som exporten från varje land hade på unionsindustrins situation, särskilt när det gäller lönsamheten. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen anser att fakta i målet inte gör det möjligt att dra en sådan slutsats. År 2009 när unionsindustrin redan stod inför betydande import från Argentina, men endast låga importvolymer från Indonesien, låg dess lönsamhet på 3,5 %. När importen från Indonesien ökade väsentligt vändes lönsamheten till en förlust på – 2,5 % under den ursprungliga undersökningsperioden. I detta avseende är det viktigt att notera att importen från Indonesien under denna period ökade i betydligt snabbare takt än importen från Argentina (se tabell 3 ovan). Kommissionen anser därför att det faktum att EBB enbart förlitar sig på en jämförelse mellan underskridandemarginaler för importen från Indonesien (med anpassning för kvalitetsskillnader) respektive Argentina underlåter att till fullo och tillräckligt återspegla den inverkan som exporten från varje land hade på unionsindustrins situation, särskilt när det gäller lönsamheten.

| (89) | Kommissionen drar slutsatsen att det inte är möjligt att fastställa ett äkta och betydande orsakssamband mellan den dumpade importen från Argentina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit, med tanke på vikten av andra kända faktorer som bidragit till den skadan. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen drar slutsatsen att det inte är möjligt att fastställa ett äkta och betydande orsakssamband mellan den dumpade importen från Argentina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit, med tanke på vikten av andra kända faktorer som bidragit till den skadan.

| (90) | Ett företag, COFCO Argentina SA, gav sig till känna efter offentliggörandet av genomförandeförordning (EU) 2017/1578 och hävdade att det uppfyller alla tre kriterier för nya exporterande tillverkare som anges i artikel 3 i förordningen om slutgiltig tull, och lade fram bevisning till stöd för detta. Kommissionen analyserade begäran och bevisningen. I ljuset av resultaten av den återupptagna undersökningen blev begäran dock irrelevant. |
| --- | --- |

(90)

Ett företag, COFCO Argentina SA, gav sig till känna efter offentliggörandet av genomförandeförordning (EU) 2017/1578 och hävdade att det uppfyller alla tre kriterier för nya exporterande tillverkare som anges i artikel 3 i förordningen om slutgiltig tull, och lade fram bevisning till stöd för detta. Kommissionen analyserade begäran och bevisningen. I ljuset av resultaten av den återupptagna undersökningen blev begäran dock irrelevant.

6.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (91) | Undersökningen bör avslutas i) eftersom dumpningsmarginalerna från Indonesien är minimala och (ii) därför att det inte kan fastställas att det finns ett faktiskt och betydande orsakssamband mellan den dumpade importen från Argentina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit enligt kraven i artikel 3.7 i grundförordningen. Detta innebär att befintliga åtgärder som fortfarande är i kraft för de exporterande tillverkare från Argentina och Indonesien som inte lyckats överklaga antidumpningsåtgärderna vid tribunalen, bör upphöra att gälla. Av tydlighetsskäl och för att skapa rättslig säkerhet bör genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 därför upphävas. |
| --- | --- |

(91)

Undersökningen bör avslutas i) eftersom dumpningsmarginalerna från Indonesien är minimala och (ii) därför att det inte kan fastställas att det finns ett faktiskt och betydande orsakssamband mellan den dumpade importen från Argentina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit enligt kraven i artikel 3.7 i grundförordningen. Detta innebär att befintliga åtgärder som fortfarande är i kraft för de exporterande tillverkare från Argentina och Indonesien som inte lyckats överklaga antidumpningsåtgärderna vid tribunalen, bör upphöra att gälla. Av tydlighetsskäl och för att skapa rättslig säkerhet bör genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 därför upphävas.

| (92) | De slutgiltiga antidumpningstullar som betalats i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 på import av biodiesel från Indonesien och de provisoriska tullar som slutgiltigt tagits ut i enlighet med artikel 2 i den förordningen, ska återbetalas eller efterges i den mån de avser import av biodiesel som såldes för export till unionen av de företag som med framgång överklagade den förordningen i domstolen, dvs. de argentinska tillverkarna Unitec Bio SA, Molinos Rio de la Plata SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Vicentin SAIC, Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA, Cargill SACI, Louis Dreyfus Commodities SA (LDC Argentina SA), och de indonesiska exporterande tillverkarna PT Pelita Agung Agrindustri, PT Ciliandra Perkasa, PT Wilmar Bioenergi Indonesia, PT Wilmar Nabati Indonesia, PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas). Ansökan om återbetalning eller eftergift ska göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med tillämplig tullagstiftning. |
| --- | --- |

(92)

De slutgiltiga antidumpningstullar som betalats i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 på import av biodiesel från Indonesien och de provisoriska tullar som slutgiltigt tagits ut i enlighet med artikel 2 i den förordningen, ska återbetalas eller efterges i den mån de avser import av biodiesel som såldes för export till unionen av de företag som med framgång överklagade den förordningen i domstolen, dvs. de argentinska tillverkarna Unitec Bio SA, Molinos Rio de la Plata SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Vicentin SAIC, Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA, Cargill SACI, Louis Dreyfus Commodities SA (LDC Argentina SA), och de indonesiska exporterande tillverkarna PT Pelita Agung Agrindustri, PT Ciliandra Perkasa, PT Wilmar Bioenergi Indonesia, PT Wilmar Nabati Indonesia, PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas). Ansökan om återbetalning eller eftergift ska göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med tillämplig tullagstiftning.

| (93) | Efter tillkännagivandet hävdade PT Cermerlang Energi Perkasa att återbetalning och eftergift av antidumpningstullar bör vara tillgängliga för alla företag som ådragit sig sådana tullar och inte bara för de företag som med framgång i domstolen ifrågasatt förordningen om slutgiltig tull. Företaget hävdar även att inte bara genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 men även genomförandeförordning 2017/1578 bör upphävas, |
| --- | --- |

(93)

Efter tillkännagivandet hävdade PT Cermerlang Energi Perkasa att återbetalning och eftergift av antidumpningstullar bör vara tillgängliga för alla företag som ådragit sig sådana tullar och inte bara för de företag som med framgång i domstolen ifrågasatt förordningen om slutgiltig tull. Företaget hävdar även att inte bara genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 men även genomförandeförordning 2017/1578 bör upphävas,

| (94) | För det första erinrade kommissionen om att genomförandeförordning 2017/1578 endast ändrade genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013. Eftersom den senare förordningen upphävts förlorar ändringsförordningen sin rättsliga verkan. Det finns därför inget behov av att uttryckligen upphäva även den förordningen. För det andra är tribunalens annullering av genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 endast tillämplig på de företag som ifrågasatte den förordningen inför domstolen. Följaktligen har de antidumpningstullar som tagits ut på andra företag krävts in enligt unionslagstiftningen. I den mån som WTO:s indonesiska rapport fann att antidumpningsåtgärderna gällande import från Indonesien bör anpassas i enlighet med unionens skyldigheter mot WTO, har kommissionen enats med Indonesien om att genomföra dessa resultat senast i oktober 2018. I enlighet med WTO:s principer för tvistlösning ska ett sådant genomförande vara effektivt från dagen för genomförandet. Kommissionen avvisade därför påståendet att även dessa tullar bör återbetalas eller efterges. |
| --- | --- |

(94)

För det första erinrade kommissionen om att genomförandeförordning 2017/1578 endast ändrade genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013. Eftersom den senare förordningen upphävts förlorar ändringsförordningen sin rättsliga verkan. Det finns därför inget behov av att uttryckligen upphäva även den förordningen. För det andra är tribunalens annullering av genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 endast tillämplig på de företag som ifrågasatte den förordningen inför domstolen. Följaktligen har de antidumpningstullar som tagits ut på andra företag krävts in enligt unionslagstiftningen. I den mån som WTO:s indonesiska rapport fann att antidumpningsåtgärderna gällande import från Indonesien bör anpassas i enlighet med unionens skyldigheter mot WTO, har kommissionen enats med Indonesien om att genomföra dessa resultat senast i oktober 2018. I enlighet med WTO:s principer för tvistlösning ska ett sådant genomförande vara effektivt från dagen för genomförandet. Kommissionen avvisade därför påståendet att även dessa tullar bör återbetalas eller efterges.

| (95) | Mot bakgrund av domstolens rättspraxis under senare tid (22) är det även lämpligt att föreskriva en dröjsmålsränta vid återbetalning av slutgiltiga tullar, eftersom de relevanta gällande bestämmelserna för tullar inte föreskriver en sådan ränta, och tillämpningen av nationella regler skulle leda till en otillbörlig snedvridning mellan ekonomiska aktörer beroende på vilken medlemsstat som väljs för förtullning. |
| --- | --- |

(95)

Mot bakgrund av domstolens rättspraxis under senare tid (22) är det även lämpligt att föreskriva en dröjsmålsränta vid återbetalning av slutgiltiga tullar, eftersom de relevanta gällande bestämmelserna för tullar inte föreskriver en sådan ränta, och tillämpningen av nationella regler skulle leda till en otillbörlig snedvridning mellan ekonomiska aktörer beroende på vilken medlemsstat som väljs för förtullning.

22

7.   UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

| (96) | Alla parter underrättades om kommissionens undersökningsresultat och beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(96)

Alla parter underrättades om kommissionens undersökningsresultat och beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter.

| (97) | Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen har inte avgett något yttrande. |
| --- | --- |

(97)

Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen har inte avgett något yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Antidumpningsförfarandet beträffande import av fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, i ren form eller i en blandning med ursprung i Argentina och Indonesien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209821, 1516209829 och 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009121, 1518009129 och 1518009130), ex 1518 00 95 (Taric-nummer 1518009510), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009921, 1518009929 och 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194321, 2710194329 och 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194621, 2710194629 och 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194721, 2710194729 och 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999210, 3824999212 och 3824999220), 3826 00 10 och ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009011, 3826009019 och 3826009030) (nedan kallad biodiesel) avslutas härmed.

Artikel 2

De slutgiltiga antidumpningstullar som betalats i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 på import av biodiesel från Argentina och Indonesien och de provisoriska antidumpningstullar som slutgiltigt tagits ut i enlighet med artikel 2 i den förordningen ska återbetalas eller efterges i den mån de avser import av biodiesel som såldes för export till unionen av följande företag:

| Företag | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| Argentina |
| Unitec Bio SA, Buenos Aires | C 330 |
| Molinos Agro SA, Buenos Aires | B 784 |
| Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Bahia Blanca | B 784 |
| Vicentin SAIC, Avellaneda | B 784 |
| Aceitera General Deheza SA, General Deheza | B 782 |
| Bunge Argentina SA, Buenos Aires | B 782 |
| Cargill SACI, Buenos Aires | C 330 |
| Louis Dreyfus Commodities SA (LDC Argentina SA), Buenos Aires | B 783 |
| Indonesien |
| PT Pelita Agung Agrindustri, Medan | B 788 |
| PT Ciliandra Perkasa | B 786 |
| PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan | B 789 |
| PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | B 789 |
| PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas), Medan | B 787 |

Företag

Taric-tilläggsnummer

Argentina

Unitec Bio SA, Buenos Aires

C 330

Molinos Agro SA, Buenos Aires

B 784

Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Bahia Blanca

B 784

Vicentin SAIC, Avellaneda

B 784

Aceitera General Deheza SA, General Deheza

B 782

Bunge Argentina SA, Buenos Aires

B 782

Cargill SACI, Buenos Aires

C 330

Louis Dreyfus Commodities SA (LDC Argentina SA), Buenos Aires

B 783

Indonesien

PT Pelita Agung Agrindustri, Medan

B 788

PT Ciliandra Perkasa

B 786

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan

B 789

PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

B 789

PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas), Medan

B 787

Ansökan om återbetalning eller eftergift ska göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med tillämplig tullagstiftning.

Om inte annat anges ska gällande tullbestämmelser tillämpas. Den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning som ger rätt till betalning av dröjsmålsränta ska vara den ränta som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning och som gäller den första kalenderdagen i den månad då förfallodagen infaller, plus en procentenhet.

Artikel 3

Genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 ska upphöra att gälla.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT L 83, 27.3.2015, s. 6.

2

(3)  
  EUT L 141, 28.5.2013, s. 6.

3

(4)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 av den 19 november 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien (EUT L 315, 26.11.2013, s. 2).

4

(5)  Domar av den 15 september 2016 i mål T-80/14, PT Musim Mas mot rådet, mål T-111/14 Unitec Bio SA mot Europeiska unionens råd, förenade målen T-112/14 – T-116/14 och T-119/14, Molinos Río de la Plata m.fl. mot Europeiska unionens råd, mål T-117/14, Cargill SACI mot Europeiska unionens råd, mål T-118/14, LDC Argentina SA mot Europeiska unionens råd, mål T-120/14, PT Ciliandra Perkasa mot Europeiska unionens råd, mål T-121/14, PT Pelita Agung Agrindustri mot Europeiska unionens råd (EUT C 402, 31.10.2016, s. 28).

5

(6)  Mål T-139/14, PT Wilmar Bioenergi Indonesia och PT Wilmar Nabati Indonesia mot Europeiska unionens råd (EUT C 392, 24.10.2016, s. 26).

6

(7)  De argentinska exporterande tillverkarna Unitec Bio SA, Molinos Rio de la Plata SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Vicentin SAIC, Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA, Cargill SACI, Louis Dreyfus Commodities SA (LDC Argentina SA), och de indonesiska exporterande tillverkarna PT Pelita Agung Agrindustri, PT Ciliandra Perkasa, PT Wilmar Bioenergi Indonesia, PT Wilmar Nabati Indonesia, PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas).

7

(8)  Beslut av domstolens ordförande av den 15 februari 2018 i de förenade målen C-602/16 P och C-607/16 P till C-609/16 P, och av den 16 februari 2018 i mål C-603/16 P till C-606/16 P.

8

(9)  WTO, överprövningsorganets rapport, AB-2016-4, WT/DS473/AB/R, av den 6 oktober 2016, och WTO, panelens rapport, WT/DS473/R, av den 29 mars 2016.

9

(10)  WTO, panelens rapport av den 25 januari 2018, WT/DS480/R.

10

(11)  Tillkännagivande om inledande i fråga om gällande antidumpningsåtgärder beträffande import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien efter rekommendationerna och utslagen från Världshandelsorganisationens tvistlösningsorgan i tvisten EU – antidumpningsåtgärder beträffande biodiesel (DS473) (EUT C 476, 20.12.2016, s. 3).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/476 av den 11 mars 2015 om de åtgärder som unionen får vidta till följd av rapporter som antagits av Världshandelsorganisationens tvistlösningsorgan när det gäller antidumpningsåtgärder eller antisubventionsåtgärder (EUT L 83, 27.3.2015, s. 6).

12

(13)  Genomförandeförordning (EU) 2017/1578 av den 18 september 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien (EUT L 239, 19.9.2017, s. 9).

13

(14)  Tillkännagivande rörande tribunalens domar av den 15 september 2016 i målen T-80/14, T-111/14 – T-121/14 och T-139/14 beträffande rådets genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien, efter rekommendationerna och utslagen från Världshandelsorganisationens (WTO) tvistlösningsorgan i tvisterna DS473 och DS480 (EU – antidumpningsåtgärder beträffande biodiesel) (EUT C 181, 28.5.2018, s. 5).

14

(15)  Mål C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques mot Europeiska unionens råd, REG 2000, s. I-08147.

15

(16)  Mål C-256/16, Deichmann SE, ECLI:EU:C:2018:187, punkt 87.

16

(17)  Mål C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques mot Europeiska unionens råd, REG 2000, s. I-08147.

17

(18)  
  EUT L 141, 28.5.2013, s. 6.

18

(19)  United States Department of Commerce, Investigation A-560-830, Memorandum, ”Cost of Production and Constructed Value Calculation Adjustments for the Final Determination – Wilmar Trading Pte. Ltd”, 20 February 2018.

19

(20)  Genomförandeförordning (EU) 2017/1578 av den 18 september 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien (EUT L 239, 19.9.2017, s. 9).

20

(21)  I enlighet med WTO:s avgörande i ärendet om EU:s utjämningsåtgärder för visst polyetentereftalat från Pakistan, i vilket överprövningsorganet fastställde att ”Huvudsyftet i en analys av orsakssambandet enligt artikel 15.5 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder för en undersökande myndighet är att fastställa huruvida det finns ett ”äkta och betydande orsakssamband” mellan den subventionerade importen och skadan för den inhemska industrin.” Rapport från överprövningsorganet, AB-2017-5, WT/DS486/AB/R, den 16 maj 2018, punkt 5.226.

21

(22)  Domstolens dom av den 18 januari 2017, C-365/15, Wortmann ECLI:EU:C:2017:19, punkterna 35–39.

22

Wortmann

---

| 19.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 262/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 262/54

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1571

av den 18 oktober 2018

om fastställande av det lägsta försäljningspriset för skummjölkspulver för den tjugosjätte delanbudsinfordran inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 av den 18 maj 2016 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller offentlig intervention och stöd för privat lagring (2), särskilt artikel 32, och

av följande skäl:

| (1) | På grundval av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2080 (3) inleddes försäljning av skummjölkspulver genom anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

På grundval av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2080 (3) inleddes försäljning av skummjölkspulver genom anbudsinfordran.

| (2) | Mot bakgrund av de anbud som tagits emot avseende den tjugosjätte delanbudsinfordran bör det fastställas ett lägsta försäljningspris. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av de anbud som tagits emot avseende den tjugosjätte delanbudsinfordran bör det fastställas ett lägsta försäljningspris.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den tjugosjätte delanbudsinfordran för försäljning av skummjölkspulver inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom genomförandeförordning (EU) 2016/2080, för vilken tidsfristen för inlämnande av anbud löpte ut den 16 oktober 2018, ska det lägsta försäljningspriset vara 123,10 euro/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 206, 30.7.2016, s. 71.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2080 av den 25 november 2016 om inledande av försäljning av skummjölkspulver genom anbudsinfordran (EUT L 321, 29.11.2016, s. 45).

3

---

BESLUT

| 19.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 262/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 262/55

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/1572

av den 15 oktober 2018

om tillämpningen av föreskrifterna nr 9, 63 och 92 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa om enhetliga bestämmelser om godkännande av trehjuliga fordon, mopeder och ersättande avgasljuddämpningssystem för fordon av kategori L med avseende på ljudemission

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 114 och 207 jämförda med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets beslut 97/836/EG (1) anslöt sig unionen till Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade i enlighet med dessa föreskrifter (2) (nedan kallad den reviderade överenskommelsen av år 1958). |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets beslut 97/836/EG (1) anslöt sig unionen till Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade i enlighet med dessa föreskrifter (2) (nedan kallad den reviderade överenskommelsen av år 1958).

| (2) | De harmoniserade kraven i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas (Unece) föreskrifter nr 9 Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon av kategorierna L2, L4 och L5 med avseende på ljudemission, Unece-föreskrifter nr 63 Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon av kategori L1 med avseende på ljudemission och Unece-föreskrifter nr 92 Enhetliga bestämmelser om godkännande av icke-ursprungliga ersättande avgasljuddämpningssystem för fordon av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5 med avseende på ljudemission (nedan kallade FN-föreskrifterna nr 9, 63 och 92) är avsedda att avlägsna tekniska hinder för handeln med motorfordon mellan de avtalsslutande parterna i den reviderade överenskommelsen av år 1958 och se till att fordonen håller fullgod säkerhet och skydd. Fordon av kategori L omfattar lätta fordon såsom motordrivna cyklar, två- eller trehjuliga mopeder, motorcyklar med eller utan sidovagn, trehjulingar och fyrhjulingar. |
| --- | --- |

(2)

De harmoniserade kraven i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas (Unece) föreskrifter nr 9 Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon av kategorierna L2, L4 och L5 med avseende på ljudemission, Unece-föreskrifter nr 63 Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon av kategori L1 med avseende på ljudemission och Unece-föreskrifter nr 92 Enhetliga bestämmelser om godkännande av icke-ursprungliga ersättande avgasljuddämpningssystem för fordon av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5 med avseende på ljudemission (nedan kallade FN-föreskrifterna nr 9, 63 och 92) är avsedda att avlägsna tekniska hinder för handeln med motorfordon mellan de avtalsslutande parterna i den reviderade överenskommelsen av år 1958 och se till att fordonen håller fullgod säkerhet och skydd. Fordon av kategori L omfattar lätta fordon såsom motordrivna cyklar, två- eller trehjuliga mopeder, motorcyklar med eller utan sidovagn, trehjulingar och fyrhjulingar.

| (3) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 (3) och kommissionens delegerade förordning (EU) nr 134/2014 (4) ger mandat för antagandet av tillåtna ljudnivåer, krav för ersättande avgasljuddämpningssystem och provningsförfaranden för två- och trehjuliga motorfordon och fyrhjulingar. |
| --- | --- |

(3)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 (3) och kommissionens delegerade förordning (EU) nr 134/2014 (4) ger mandat för antagandet av tillåtna ljudnivåer, krav för ersättande avgasljuddämpningssystem och provningsförfaranden för två- och trehjuliga motorfordon och fyrhjulingar.

| (4) | Bilagorna IV, V och VI till förordning (EU) nr 168/2013 och bilaga IX till förordning (EU) nr 134/2014 innehåller krav för typgodkännande av fordon av kategori L med avseende på tillåten ljudnivå och avgassystem. |
| --- | --- |

(4)

Bilagorna IV, V och VI till förordning (EU) nr 168/2013 och bilaga IX till förordning (EU) nr 134/2014 innehåller krav för typgodkännande av fordon av kategori L med avseende på tillåten ljudnivå och avgassystem.

| (5) | Vid tidpunkten för unionens anslutning till den reviderade överenskommelsen av år 1958 anslöt sig också unionen till ett antal FN-föreskrifter, som förtecknas i bilaga II till beslut 97/836/EG; FN-föreskrifterna nr 9, 63 och 92 ingick inte i den förteckningen. |
| --- | --- |

(5)

Vid tidpunkten för unionens anslutning till den reviderade överenskommelsen av år 1958 anslöt sig också unionen till ett antal FN-föreskrifter, som förtecknas i bilaga II till beslut 97/836/EG; FN-föreskrifterna nr 9, 63 och 92 ingick inte i den förteckningen.

| (6) | I enlighet med artikel 3.3 i beslut 97/836/EG och artikel 1.7 i den reviderade överenskommelsen av år 1958 får unionen besluta att tillämpa någon, några eller alla av de FN-föreskrifter som den inte hade anslutit sig till när den anslöt sig till den reviderade överenskommelsen av år 1958. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 3.3 i beslut 97/836/EG och artikel 1.7 i den reviderade överenskommelsen av år 1958 får unionen besluta att tillämpa någon, några eller alla av de FN-föreskrifter som den inte hade anslutit sig till när den anslöt sig till den reviderade överenskommelsen av år 1958.

| (7) | Efter att de senaste ändringarna av FN-föreskrifterna nr 9, 63 och 92 har anpassat dem till de relevanta tekniska bestämmelserna i förordningarna (EU) nr 168/2013 och (EU) nr 134/2014 är det nu lämpligt för unionen att tillämpa FN-föreskrifterna nr 9, 63 och 92 så att det skapas gemensamma harmoniserade krav på internationell nivå. På så sätt kan företagen i unionen följa en uppsättning regler som erkänns i större delen av världen, särskilt i de avtalsslutande parter som undertecknat den reviderade överenskommelsen av år 1958. |
| --- | --- |

(7)

Efter att de senaste ändringarna av FN-föreskrifterna nr 9, 63 och 92 har anpassat dem till de relevanta tekniska bestämmelserna i förordningarna (EU) nr 168/2013 och (EU) nr 134/2014 är det nu lämpligt för unionen att tillämpa FN-föreskrifterna nr 9, 63 och 92 så att det skapas gemensamma harmoniserade krav på internationell nivå. På så sätt kan företagen i unionen följa en uppsättning regler som erkänns i större delen av världen, särskilt i de avtalsslutande parter som undertecknat den reviderade överenskommelsen av år 1958.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska unionen ska tillämpa Unece-föreskrifter nr 9 Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon av kategorierna L2, L4 och L5 med avseende på ljudemission, Unece-föreskrifter nr 63 Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon av kategori L1 med avseende på ljudemission och Unice-föreskrifter nr 92 Enhetliga bestämmelser om godkännande av icke-ursprungliga ersättande avgasljuddämpningssystem för fordon av kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5 med avseende på ljudemission.

Artikel 2

Kommissionen ska anmäla detta beslut till Förenta nationernas generalsekreterare.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till kommissionen.

Utfärdat i Bryssel den Luxemburg den 15 oktober 2018.

På rådets vägnar

E. KÖSTINGER

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 97/836/EG av den 27 november 1997 om Europeiska gemenskapens anslutning av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter (”Reviderad överenskommelse av år 1958”) (EGT L 346, 17.12.1997, s. 78).

1

(2)  
  EGT L 346, 17.12.1997, s. 81.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 av den 15 januari 2013 om godkännande av och marknadskontroll för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (EUT L 60, 2.3.2013, s. 52).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 134/2014 av den 16 december 2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller krav på miljöprestanda och framdrivningenheters prestanda och om ändring av bilaga V till förordningen (EUT L 53, 21.2.2014, s. 1).

4

---

| 19.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 262/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 262/57

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/1573

av den 15 oktober 2018

om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i AEP-kommittén, inrättad genom det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, beträffande antagandet av ett beslut av AEP-kommittén om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 207 och 218.9,

med beaktande av det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet),

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet undertecknades på unionens vägnar den 28 juli 2016 enligt rådets beslut (EU) 2016/1850 (2) och har tillämpats provisoriskt sedan den 15 december 2016. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet undertecknades på unionens vägnar den 28 juli 2016 enligt rådets beslut (EU) 2016/1850 (2) och har tillämpats provisoriskt sedan den 15 december 2016.

| (2) | Fördraget om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallad unionen) undertecknades den 9 december 2011 och trädde i kraft den 1 juli 2013. |
| --- | --- |

(2)

Fördraget om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallad unionen) undertecknades den 9 december 2011 och trädde i kraft den 1 juli 2013.

| (3) | Republiken Kroatien anslöt sig till avtalet den 8 november 2017 genom att deponera sin anslutningsakt. |
| --- | --- |

(3)

Republiken Kroatien anslöt sig till avtalet den 8 november 2017 genom att deponera sin anslutningsakt.

| (4) | Enligt artikel 77 i avtalet får AEP-kommittén besluta om eventuella ändringar som kan vara nödvändiga med anledning av anslutningen av nya medlemsstater till unionen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 77 i avtalet får AEP-kommittén besluta om eventuella ändringar som kan vara nödvändiga med anledning av anslutningen av nya medlemsstater till unionen.

| (5) | Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar beträffande antagandet av ett beslut av AEP-kommittén, vid dess årliga möte, om ändringar av avtalet som är nödvändiga med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till unionen. |
| --- | --- |

(5)

Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar beträffande antagandet av ett beslut av AEP-kommittén, vid dess årliga möte, om ändringar av avtalet som är nödvändiga med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till unionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i AEP-kommittén, inrättad genom det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, beträffande antagandet av ett beslut av AEP-kommittén, vid dess årliga möte, om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, ska grunda sig på det utkast till beslut av AEP-kommittén som åtföljer det här beslutet.

Artikel 2

AEP-kommitténs beslut ska efter antagandet offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 15 oktober 2018.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 287, 21.10.2016, s. 3.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2016/1850 av den 21 november 2008 om undertecknande och provisorisk tillämpning av det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (EUT L 287, 21.10.2016, s. 1).

2

---

UTKAST TILL

BESLUT nr .../2018 AV AEP-KOMMITTÉN

inrättad genom det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan

av den

om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

AEP-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av det inledande avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Ghana, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (nedan kallat avtalet), som undertecknades i Bryssel den 28 juli 2016 och som tillämpats provisoriskt sedan den 15 december 2016, särskilt artiklarna 76, 77 och 81,

med beaktande av fördraget om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallad unionen) och den akt om anslutning till avtalet som deponerades av Republiken Kroatien den 8 november 2017, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet är tillämpligt, å ena sidan, på de territorier där fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpligt och i enlighet med de villkor som fastställs i det fördraget och, å andra sidan, på Ghanas territorium. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet är tillämpligt, å ena sidan, på de territorier där fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpligt och i enlighet med de villkor som fastställs i det fördraget och, å andra sidan, på Ghanas territorium.

| (2) | I enlighet med artikel 77 i avtalet får AEP-kommittén besluta om eventuella ändringar som kan bli nödvändiga med anledning av anslutningen av nya medlemsstater till unionen. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 77 i avtalet får AEP-kommittén besluta om eventuella ändringar som kan bli nödvändiga med anledning av anslutningen av nya medlemsstater till unionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I egenskap av part i avtalet ska Republiken Kroatien, på samma sätt som unionens övriga medlemsstater, anta och beakta texterna till avtalet samt bilagorna, protokollen och förklaringarna till det.

Artikel 2

Artikel 81 i avtalet ska ersättas med följande:

”Artikel 81

Giltiga texter

Detta avtal är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska, vilka alla texter är lika giltiga.”

Artikel 3

Unionen ska sända den kroatiska språkversionen av avtalet till Ghana.

Artikel 4

1.   Bestämmelserna i avtalet ska tillämpas på varor som exporteras antingen från Ghana till Republiken Kroatien eller från Republiken Kroatien till Ghana, som uppfyller de ursprungsregler som är i kraft på avtalsparternas territorium och som den 15 december 2016 var under transitering eller i tillfällig lagring, i ett tullager eller i en frizon i Ghana eller i Republiken Kroatien.

2.   Förmånsbehandling ska beviljas i de fall som avses i punkt 1 under förutsättning att ett ursprungsintyg som utfärdats i efterhand av tullmyndigheterna i exportlandet lämnas in till tullmyndigheterna i importlandet inom fyra månader från den dag då detta beslut träder i kraft.

Artikel 5

Ghana åtar sig att inte ställa några anspråk eller krav, göra invändningar eller ändra eller frånträda medgivanden enligt artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 eller artikel XXI i allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats) med avseende på Republiken Kroatiens anslutning till unionen.

Artikel 6

Detta beslut träder i kraft samma dag som det undertecknas.

Artiklarna 3 och 4 ska dock tillämpas med verkan från och med den 15 december 2016.

Utfärdat i

För Ghana

För Europeiska unionen

---

| 19.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 262/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 262/60

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/1574

av den 16 oktober 2018

om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Republiken Italien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den italienska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020.

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Luciano D'ALFONSO har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Luciano D'ALFONSO har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till ledamot i Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2020,

| — | Giovanni LOLLI, Vicepresidente della Regione Abruzzo. |
| --- | --- |

—

Giovanni LOLLI, Vicepresidente della Regione Abruzzo.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 16 oktober 2018.

På rådets vägnar

G. BLÜMEL

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2015/116 av den 26 januari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2015/190 av den 5 februari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2015/994 av den 23 juni 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 19.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 262/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 262/61

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2018/1575

av den 9 augusti 2018

om åtgärder för vissa grekiska kasinon SA.28973 – C 16/2010 (f.d. NN 22/2010, f.d. CP 318/2009) genomförda av Grekland

[delgivet med nr C(2018) 5267]

(Endast den grekiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artikel ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Den 8 juli 2009 lämnade konsortiet DAET Loutraki AE – Club Hotel Loutraki AE (2) (nedan kallat klaganden eller kasinot i Loutraki) in ett klagomål till Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) avseende den grekiska lagstiftningen om ett system av avgifter för inträde till kasinon och hävdade att detta system utgjorde statligt stöd till vissa kasinooperatörer. I ett e-postmeddelande av den 7 oktober 2009 uppgav klaganden att man inte hade några invändningar mot att företagets identitet offentliggjordes. Den 14 oktober 2009 anordnades ett möte mellan kommissionens avdelningar och företrädare för klaganden. Genom en skrivelse av den 26 oktober 2009 lämnade klaganden ytterligare uppgifter som stöd till sitt klagomål. |
| --- | --- |

(1)

Den 8 juli 2009 lämnade konsortiet DAET Loutraki AE – Club Hotel Loutraki AE (2) (nedan kallat klaganden eller kasinot i Loutraki) in ett klagomål till Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) avseende den grekiska lagstiftningen om ett system av avgifter för inträde till kasinon och hävdade att detta system utgjorde statligt stöd till vissa kasinooperatörer. I ett e-postmeddelande av den 7 oktober 2009 uppgav klaganden att man inte hade några invändningar mot att företagets identitet offentliggjordes. Den 14 oktober 2009 anordnades ett möte mellan kommissionens avdelningar och företrädare för klaganden. Genom en skrivelse av den 26 oktober 2009 lämnade klaganden ytterligare uppgifter som stöd till sitt klagomål.

2

klaganden

kasinot i Loutraki

kommissionen

| (2) | Den 21 oktober 2009 vidarebefordrade kommissionen klagomålet till Grekland och uppmanade Grekland att klargöra de frågeställningar som tas upp i klagomålet. Den 27 november 2009 lämnade Grekland sitt svar till kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Den 21 oktober 2009 vidarebefordrade kommissionen klagomålet till Grekland och uppmanade Grekland att klargöra de frågeställningar som tas upp i klagomålet. Den 27 november 2009 lämnade Grekland sitt svar till kommissionen.

| (3) | Den 15 december 2009 vidarebefordrade kommissionen Greklands svar till klaganden. Den 29 december 2009 svarade klaganden med synpunkter på Greklands svar. |
| --- | --- |

(3)

Den 15 december 2009 vidarebefordrade kommissionen Greklands svar till klaganden. Den 29 december 2009 svarade klaganden med synpunkter på Greklands svar.

| (4) | Den 25 februari, den 4 och 23 mars och den 13 april 2010 begärde kommissionen ytterligare upplysningar från Grekland, och Grekland svarade den 10 mars samt den 1 och 21 april 2010. |
| --- | --- |

(4)

Den 25 februari, den 4 och 23 mars och den 13 april 2010 begärde kommissionen ytterligare upplysningar från Grekland, och Grekland svarade den 10 mars samt den 1 och 21 april 2010.

| (5) | Genom ett beslut av den 6 juli 2010 (nedan kallat beslutet om att inleda ett förfarande) informerade kommissionen Grekland om att den hade inlett ett formellt granskningsförfarande i enlighet med artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) med avseende på den åtgärd som genomförts av Grekland, i synnerhet den lägre skatt som pålagts inträdet till vissa kasinon (nedan kallad åtgärden). Beslutet om att inleda ett förfarande offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (1) och innehöll en uppmaning till de berörda parterna att lämna in sina synpunkter. |
| --- | --- |

(5)

Genom ett beslut av den 6 juli 2010 (nedan kallat beslutet om att inleda ett förfarande) informerade kommissionen Grekland om att den hade inlett ett formellt granskningsförfarande i enlighet med artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) med avseende på den åtgärd som genomförts av Grekland, i synnerhet den lägre skatt som pålagts inträdet till vissa kasinon (nedan kallad åtgärden). Beslutet om att inleda ett förfarande offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (1) och innehöll en uppmaning till de berörda parterna att lämna in sina synpunkter.

beslutet om att inleda ett förfarande

EUF-fördraget

åtgärden

Europeiska unionens officiella tidning

1

| (6) | Den 4 augusti 2010 tog kommissionen emot synpunkter på beslutet om att inleda ett förfarande från två påstådda mottagare av åtgärden: kasinot i Mont Parnès (3) och kasinot i Thessaloniki (4). |
| --- | --- |

(6)

Den 4 augusti 2010 tog kommissionen emot synpunkter på beslutet om att inleda ett förfarande från två påstådda mottagare av åtgärden: kasinot i Mont Parnès (3) och kasinot i Thessaloniki (4).

3

4

| (7) | Genom en skrivelse av den 6 oktober 2010 tog kommissionen emot synpunkter från Grekland om beslutet om att inleda ett förfarande. Den 12 oktober 2010 lämnade de grekiska myndigheterna ytterligare upplysningar om den omtvistade åtgärden. |
| --- | --- |

(7)

Genom en skrivelse av den 6 oktober 2010 tog kommissionen emot synpunkter från Grekland om beslutet om att inleda ett förfarande. Den 12 oktober 2010 lämnade de grekiska myndigheterna ytterligare upplysningar om den omtvistade åtgärden.

| (8) | Genom skrivelser av den 8 och 25 oktober 2010 lämnade klaganden in sina synpunkter på beslutet om att inleda ett förfarande. |
| --- | --- |

(8)

Genom skrivelser av den 8 och 25 oktober 2010 lämnade klaganden in sina synpunkter på beslutet om att inleda ett förfarande.

| (9) | Genom en skrivelse av den 29 oktober 2010 vidarebefordrade kommissionen de synpunkter som lämnats av kasinot i Mont Parnès och kasinot i Thessaloniki till de grekiska myndigheterna. Genom en skrivelse av den 6 december 2010 presenterade de grekiska myndigheterna sina synpunkter på de tredje parternas yttranden. |
| --- | --- |

(9)

Genom en skrivelse av den 29 oktober 2010 vidarebefordrade kommissionen de synpunkter som lämnats av kasinot i Mont Parnès och kasinot i Thessaloniki till de grekiska myndigheterna. Genom en skrivelse av den 6 december 2010 presenterade de grekiska myndigheterna sina synpunkter på de tredje parternas yttranden.

| (10) | Den 24 maj 2011 antog kommissionen beslut 2011/716/EU (5) (nedan kallat 2011 års slutliga beslut), där kommissionen drog slutsatsen att åtgärden utgjorde oförenligt och olagligt statligt stöd och begärde att stödet skulle återkrävas. |
| --- | --- |

(10)

Den 24 maj 2011 antog kommissionen beslut 2011/716/EU (5) (nedan kallat 2011 års slutliga beslut), där kommissionen drog slutsatsen att åtgärden utgjorde oförenligt och olagligt statligt stöd och begärde att stödet skulle återkrävas.

5

2011 års slutliga beslut

| (11) | Genom ett yrkande som inkom till tribunalens kansli den 3 augusti 2011 väckte Republiken Grekland talan om ogiltigförklaring av 2011 års slutliga beslut (mål T-425/11). Yrkanden om ogiltigförklaring lämnades även av Etaireia Akiniton Dimosiou AE (mål T-419/11), kasinot i Thessaloniki (mål T-635/11), kasinot i Mont Parnès (mål T-14/12) och Athens Resort Casino AE Symmetochon (mål T-36/12), som är delägare i kasinot i Thessaloniki och kasinot i Mont Parnès. |
| --- | --- |

(11)

Genom ett yrkande som inkom till tribunalens kansli den 3 augusti 2011 väckte Republiken Grekland talan om ogiltigförklaring av 2011 års slutliga beslut (mål T-425/11). Yrkanden om ogiltigförklaring lämnades även av Etaireia Akiniton Dimosiou AE (mål T-419/11), kasinot i Thessaloniki (mål T-635/11), kasinot i Mont Parnès (mål T-14/12) och Athens Resort Casino AE Symmetochon (mål T-36/12), som är delägare i kasinot i Thessaloniki och kasinot i Mont Parnès.

| (12) | Genom en dom av den 11 september 2014 i mål T-425/11, Grekland mot kommissionen (6), (nedan kallad 2014 års dom) ogiltigförklarade tribunalen 2011 års slutliga beslut efter att ha dragit slutsatsen att kommissionen hade misslyckats med att bevisa förekomsten av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(12)

Genom en dom av den 11 september 2014 i mål T-425/11, Grekland mot kommissionen (6), (nedan kallad 2014 års dom) ogiltigförklarade tribunalen 2011 års slutliga beslut efter att ha dragit slutsatsen att kommissionen hade misslyckats med att bevisa förekomsten av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Grekland mot kommissionen

6

2014 års dom

| (13) | Den 22 november 2014 överklagade kommissionen 2014 års dom. Genom ett beslut av den 22 oktober 2015 i mål C-530/14 P, Kommissionen mot Grekland (7) (nedan kallat 2015 års beslut) ogillade EU-domstolen kommissionens överklagande och fastställde 2014 års dom. Som en följd av detta förklarade tribunalen att de yrkanden om ogiltigförklaring av 2011 års slutliga beslut som lämnats in av Etaireia Akiniton Dimosiou AE, kasinot i Thessaloniki, kasinot i Mont Parnès och Athens Resort Casino AE Symmetochon inte längre hade något syfte och att det inte fanns anledning att pröva dem. |
| --- | --- |

(13)

Den 22 november 2014 överklagade kommissionen 2014 års dom. Genom ett beslut av den 22 oktober 2015 i mål C-530/14 P, Kommissionen mot Grekland (7) (nedan kallat 2015 års beslut) ogillade EU-domstolen kommissionens överklagande och fastställde 2014 års dom. Som en följd av detta förklarade tribunalen att de yrkanden om ogiltigförklaring av 2011 års slutliga beslut som lämnats in av Etaireia Akiniton Dimosiou AE, kasinot i Thessaloniki, kasinot i Mont Parnès och Athens Resort Casino AE Symmetochon inte längre hade något syfte och att det inte fanns anledning att pröva dem.

Kommissionen mot Grekland

7

2015 års beslut

| (14) | Följaktligen var kommissionen tvungen att göra en ny granskning av åtgärden och anta ett nytt slutligt beslut. |
| --- | --- |

(14)

Följaktligen var kommissionen tvungen att göra en ny granskning av åtgärden och anta ett nytt slutligt beslut.

| (15) | Den 14 april 2017 lämnade kasinot i Loutraki in ett nytt klagomål med en begäran om att kommissionen skulle anta ett nytt slutligt beslut med slutsatsen att åtgärden står i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget och är oförenlig med den inre marknaden, och att stödet därför bör återkrävas. |
| --- | --- |

(15)

Den 14 april 2017 lämnade kasinot i Loutraki in ett nytt klagomål med en begäran om att kommissionen skulle anta ett nytt slutligt beslut med slutsatsen att åtgärden står i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget och är oförenlig med den inre marknaden, och att stödet därför bör återkrävas.

| (16) | Den 17 november 2017 vidarebefordrade kommissionen det nya klagomålet till Grekland och uppmanade Grekland att lämna synpunkter. Som svar på en begäran från Grekland om en översättning till grekiska skickade kommissionen på nytt ut samma handlingar på grekiska den 20 december 2017. Den 26 januari 2018 lämnade Grekland sitt svar till kommissionen. |
| --- | --- |

(16)

Den 17 november 2017 vidarebefordrade kommissionen det nya klagomålet till Grekland och uppmanade Grekland att lämna synpunkter. Som svar på en begäran från Grekland om en översättning till grekiska skickade kommissionen på nytt ut samma handlingar på grekiska den 20 december 2017. Den 26 januari 2018 lämnade Grekland sitt svar till kommissionen.

2.   DEN BERÖRDA ÅTGÄRDEN

DEN BERÖRDA ÅTGÄRDEN

2.1   Åtgärden

Åtgärden

| (17) | Den åtgärd som är föremål för utredning gäller det system av avgifter för inträde till kasinon i Grekland som användes fram till november 2012. Enligt detta system togs en differentierad skatt ut på inträdesavgiften till kasinon i Grekland, beroende på om kasinot var statligt ägt eller privatägt. |
| --- | --- |

(17)

Den åtgärd som är föremål för utredning gäller det system av avgifter för inträde till kasinon i Grekland som användes fram till november 2012. Enligt detta system togs en differentierad skatt ut på inträdesavgiften till kasinon i Grekland, beroende på om kasinot var statligt ägt eller privatägt.

| (18) | Sedan år 1995 måste alla kasinon i Grekland ta ut en inträdesavgift på 15 euro av varje kund. De är därefter skyldiga att betala tillbaka 80 % av beloppet (12 euro) till den grekiska staten som en skatt på inträdesavgiften. De har rätt att behålla de återstående 20 % av avgiften (3 euro) som ersättning för utfärdandet av biljetten och övriga utgifter. |
| --- | --- |

(18)

Sedan år 1995 måste alla kasinon i Grekland ta ut en inträdesavgift på 15 euro av varje kund. De är därefter skyldiga att betala tillbaka 80 % av beloppet (12 euro) till den grekiska staten som en skatt på inträdesavgiften. De har rätt att behålla de återstående 20 % av avgiften (3 euro) som ersättning för utfärdandet av biljetten och övriga utgifter.

| (19) | Ett undantag när det gäller nivån på den inträdesavgift som tas ut av kasinona hade i praktiken tillämpats för kasinon som ägs av staten (nedan kallade statliga kasinon) och för det privatägda kasinot i Thessaloniki. Dessa kasinon ska ta ut en avgift på 6 euro från varje kund som beviljas inträde. De är därefter skyldiga att betala tillbaka 80 % av beloppet (4,80 euro) till den grekiska staten som en skatt på inträdesavgiften. De har rätt att behålla de återstående 20 % av avgiften (1,20 euro) som ersättning för utfärdandet av biljetten och övriga utgifter. |
| --- | --- |

(19)

Ett undantag när det gäller nivån på den inträdesavgift som tas ut av kasinona hade i praktiken tillämpats för kasinon som ägs av staten (nedan kallade statliga kasinon) och för det privatägda kasinot i Thessaloniki. Dessa kasinon ska ta ut en avgift på 6 euro från varje kund som beviljas inträde. De är därefter skyldiga att betala tillbaka 80 % av beloppet (4,80 euro) till den grekiska staten som en skatt på inträdesavgiften. De har rätt att behålla de återstående 20 % av avgiften (1,20 euro) som ersättning för utfärdandet av biljetten och övriga utgifter.

statliga kasinon

| (20) | Som ett resultat av åtgärden överför privata kasinon 12 euro till staten för varje kund som beviljats inträde, medan statliga kasinon och Casino Thessaloniki överför 4,80 euro per kund som beviljats inträde. Enligt lagen kan kasinona även bevilja kunderna gratis inträde under vissa omständigheter, men då är de fortfarande skyldiga att betala in skatt på inträdet till staten på antingen 12 euro eller 4,80 euro per kund som beviljats inträde, även om de inte tar ut någon inträdesavgift. |
| --- | --- |

(20)

Som ett resultat av åtgärden överför privata kasinon 12 euro till staten för varje kund som beviljats inträde, medan statliga kasinon och Casino Thessaloniki överför 4,80 euro per kund som beviljats inträde. Enligt lagen kan kasinona även bevilja kunderna gratis inträde under vissa omständigheter, men då är de fortfarande skyldiga att betala in skatt på inträdet till staten på antingen 12 euro eller 4,80 euro per kund som beviljats inträde, även om de inte tar ut någon inträdesavgift.

2.2   De relevanta nationella bestämmelserna

De relevanta nationella bestämmelserna

| (21) | Innan den grekiska kasinomarknaden liberaliserades år 1994 var endast tre kasinon verksamma i Grekland, nämligen kasinona i Mont Parnès, på Korfu och på Rhodos. Vid den tidpunkten var dessa kasinon statliga företag som drevs som statligt ägda klubbar av den grekiska turistbyrån (EOT) (8). Den inträdesavgift som togs ut av dessa kasinon fastställdes genom ett beslut av EOT:s generalsekreterare (9) till 1 500 grekiska drakmer (cirka 4,50 euro) eller 2 000 grekiska drakmer (cirka 6 euro). Efter att Grekland införde euro som valuta år 2002 blev 6 euro den lagstadgade avgiften för inträde till statliga kasinon. |
| --- | --- |

(21)

Innan den grekiska kasinomarknaden liberaliserades år 1994 var endast tre kasinon verksamma i Grekland, nämligen kasinona i Mont Parnès, på Korfu och på Rhodos. Vid den tidpunkten var dessa kasinon statliga företag som drevs som statligt ägda klubbar av den grekiska turistbyrån (EOT) (8). Den inträdesavgift som togs ut av dessa kasinon fastställdes genom ett beslut av EOT:s generalsekreterare (9) till 1 500 grekiska drakmer (cirka 4,50 euro) eller 2 000 grekiska drakmer (cirka 6 euro). Efter att Grekland införde euro som valuta år 2002 blev 6 euro den lagstadgade avgiften för inträde till statliga kasinon.

8

9

| (22) | Den grekiska kasinomarknaden liberaliserades år 1994 som ett resultat av att lag 2206/1994 (10) antogs, varvid de tre befintliga statliga kasinona fick sällskap av sex nystartade privata kasinon. I artikel 2.10 i lag 2206/1994 föreskrevs att inträdesavgiften till kasinon som ligger i vissa områden skulle fastställas genom ett ministerbeslut, där det även skulle fastställas hur stor andel av avgiften som skulle utgöra intäkter till den grekiska staten. Enligt ett ministerbeslut (11) av den 16 november 1995 (nedan kallat 1995 års ministerbeslut) fastställde finansministern att alla kasinooperatörer som omfattades av lag 2206/1994 (12) var förpliktade att ta ut en inträdesavgift på 5 000 grekiska drakmer (13) (cirka 15 euro) från och med den 15 december 1995. Enligt 1995 års ministerbeslut hade kasinoföretagen dessutom en rättslig förpliktelse att behålla 20 % av priset, inklusive tillämplig mervärdesskatt, som ersättning för utfärdandet av biljetten och övriga utgifter, medan det resterande beloppet skulle utgöra en avgift till staten (14). I 1995 års ministerbeslut föreskrevs att kasinon fick bevilja fritt inträde under vissa omständigheter (15). Även i dessa fall skulle kasinona betala in 80 % av den lagstadgade inträdesavgiften till staten, trots att de inte tagit emot någon inträdesavgift under sådana omständigheter (16). Enligt 1995 års ministerbeslut skulle varje kasino betala in den statliga avgiften varje månad (17). I ministerbeslutet föreskrevs även särskilda rabatter för inträdesbiljetter som var giltiga i 15 eller 30dagar (18). När Grekland införde euro som valuta år 2002 blev 15 euro den lagstadgade standardavgiften för inträde till kasinon. |
| --- | --- |

(22)

Den grekiska kasinomarknaden liberaliserades år 1994 som ett resultat av att lag 2206/1994 (10) antogs, varvid de tre befintliga statliga kasinona fick sällskap av sex nystartade privata kasinon. I artikel 2.10 i lag 2206/1994 föreskrevs att inträdesavgiften till kasinon som ligger i vissa områden skulle fastställas genom ett ministerbeslut, där det även skulle fastställas hur stor andel av avgiften som skulle utgöra intäkter till den grekiska staten. Enligt ett ministerbeslut (11) av den 16 november 1995 (nedan kallat 1995 års ministerbeslut) fastställde finansministern att alla kasinooperatörer som omfattades av lag 2206/1994 (12) var förpliktade att ta ut en inträdesavgift på 5 000 grekiska drakmer (13) (cirka 15 euro) från och med den 15 december 1995. Enligt 1995 års ministerbeslut hade kasinoföretagen dessutom en rättslig förpliktelse att behålla 20 % av priset, inklusive tillämplig mervärdesskatt, som ersättning för utfärdandet av biljetten och övriga utgifter, medan det resterande beloppet skulle utgöra en avgift till staten (14). I 1995 års ministerbeslut föreskrevs att kasinon fick bevilja fritt inträde under vissa omständigheter (15). Även i dessa fall skulle kasinona betala in 80 % av den lagstadgade inträdesavgiften till staten, trots att de inte tagit emot någon inträdesavgift under sådana omständigheter (16). Enligt 1995 års ministerbeslut skulle varje kasino betala in den statliga avgiften varje månad (17). I ministerbeslutet föreskrevs även särskilda rabatter för inträdesbiljetter som var giltiga i 15 eller 30dagar (18). När Grekland införde euro som valuta år 2002 blev 15 euro den lagstadgade standardavgiften för inträde till kasinon.

10

11

1995 års ministerbeslut

12

13

14

15

16

17

18

| (23) | Även om driften av kasinon i Grekland generellt regleras av lag 2206/1994 och 1995 års ministerbeslut, undantogs de statligt ägda kasinona i Mont Parnès, på Korfu och på Rhodos från tillämpningen av den lagen och det ministerbeslutet fram till dess att de beviljades tillstånd av nämnden för kasinoverksamhet. Mer konkret föreskrevs i lag 2160/1993 att dessa kasinon även i fortsättningen skulle drivas som klubbar av EOT, på grundval av den lagstiftning som reglerar EOT – dvs. lag 1624/1951 (19), dekret 4109/1960 (20) och lag 2160/1993 (21). Som ett resultat av detta fortsatte kasinona i Mont Parnès, på Korfu och på Rhodos att tillämpa inträdesavgiften på 6 euro. |
| --- | --- |

(23)

Även om driften av kasinon i Grekland generellt regleras av lag 2206/1994 och 1995 års ministerbeslut, undantogs de statligt ägda kasinona i Mont Parnès, på Korfu och på Rhodos från tillämpningen av den lagen och det ministerbeslutet fram till dess att de beviljades tillstånd av nämnden för kasinoverksamhet. Mer konkret föreskrevs i lag 2160/1993 att dessa kasinon även i fortsättningen skulle drivas som klubbar av EOT, på grundval av den lagstiftning som reglerar EOT – dvs. lag 1624/1951 (19), dekret 4109/1960 (20) och lag 2160/1993 (21). Som ett resultat av detta fortsatte kasinona i Mont Parnès, på Korfu och på Rhodos att tillämpa inträdesavgiften på 6 euro.

19

20

21

| (24) | Alla nya privata kasinon som etablerats efter antagandet av lag 2206/1994 har däremot genomfört 1995 års ministerbeslut och tillämpat inträdesavgiften på 15 euro, med undantag av kasinot i Thessaloniki. Trots att kasinot i Thessaloniki etablerades och beviljades tillstånd år 1995 enligt lag 2206/1994, har kasinot tagit ut den reducerade inträdesavgift på 6 euro som tillämpades av statligt ägda kasinon fram till november 2012 genom att åberopa lag 2687/1953 (22), i vilken det föreskrevs att företag som bildas med stöd av utländska investeringar ska ges en minst lika gynnsam behandling som den som gäller för liknande företag i landet (23). Kasinot i Thessaloniki har omfattats av kravet att återbetala 80 % av det nominella värdet av inträdesavgifterna till staten sedan kasinots tillstånd beviljades år 1995 (24). |
| --- | --- |

(24)

Alla nya privata kasinon som etablerats efter antagandet av lag 2206/1994 har däremot genomfört 1995 års ministerbeslut och tillämpat inträdesavgiften på 15 euro, med undantag av kasinot i Thessaloniki. Trots att kasinot i Thessaloniki etablerades och beviljades tillstånd år 1995 enligt lag 2206/1994, har kasinot tagit ut den reducerade inträdesavgift på 6 euro som tillämpades av statligt ägda kasinon fram till november 2012 genom att åberopa lag 2687/1953 (22), i vilken det föreskrevs att företag som bildas med stöd av utländska investeringar ska ges en minst lika gynnsam behandling som den som gäller för liknande företag i landet (23). Kasinot i Thessaloniki har omfattats av kravet att återbetala 80 % av det nominella värdet av inträdesavgifterna till staten sedan kasinots tillstånd beviljades år 1995 (24).

22

23

24

| (25) | Enligt Grekland ska de särskilda bestämmelser som är tillämpliga för statliga kasinon och som existerade före ikraftträdandet av lag 2206/1994 betraktas som undantag från tillämpningen av de allmänna bestämmelserna i lag 2206/1994 och 1995 års ministerbeslut. Följaktligen ansågs att 1995 års ministerbeslut inte var tillämpligt för statliga kasinon fram till det datum då de beviljades tillstånd enligt lag 2206/1994, varken i fråga om den allmänna inträdesavgiften på 15 euro eller kravet att betala 80 % av denna inträdesavgift till staten. Eftersom inträdesavgiften till de statliga kasinona i undantagsfall låg kvar på 6 euro på grundval av EOT:s sedan tidigare gällande beslut, vilka ansågs utgöra ett särskilt undantag (en s.k. lex specialis, dvs. en sedan tidigare gällande specifik lag som har företräde framför en allmän lag) som inte påverkades av de allmänna bestämmelserna i lag 2206/1994 och 1995 års ministerbeslut, betalade de statliga kasinona emellertid endast 80 % av 6 euro. EOT:s beslut ansågs inte förlora laga kraft förrän dessa kasinon hade privatiserats och inte längre helt ägdes av staten. Det var först efter privatiseringen som dessa kasinon började ta ut den allmänna inträdesavgiften på 15 euro och blev skyldiga att betala 80 % av 15 euro som en avgift till staten. |
| --- | --- |

(25)

Enligt Grekland ska de särskilda bestämmelser som är tillämpliga för statliga kasinon och som existerade före ikraftträdandet av lag 2206/1994 betraktas som undantag från tillämpningen av de allmänna bestämmelserna i lag 2206/1994 och 1995 års ministerbeslut. Följaktligen ansågs att 1995 års ministerbeslut inte var tillämpligt för statliga kasinon fram till det datum då de beviljades tillstånd enligt lag 2206/1994, varken i fråga om den allmänna inträdesavgiften på 15 euro eller kravet att betala 80 % av denna inträdesavgift till staten. Eftersom inträdesavgiften till de statliga kasinona i undantagsfall låg kvar på 6 euro på grundval av EOT:s sedan tidigare gällande beslut, vilka ansågs utgöra ett särskilt undantag (en s.k. lex specialis, dvs. en sedan tidigare gällande specifik lag som har företräde framför en allmän lag) som inte påverkades av de allmänna bestämmelserna i lag 2206/1994 och 1995 års ministerbeslut, betalade de statliga kasinona emellertid endast 80 % av 6 euro. EOT:s beslut ansågs inte förlora laga kraft förrän dessa kasinon hade privatiserats och inte längre helt ägdes av staten. Det var först efter privatiseringen som dessa kasinon började ta ut den allmänna inträdesavgiften på 15 euro och blev skyldiga att betala 80 % av 15 euro som en avgift till staten.

| (26) | Ett ytterligare undantag från tillämpningen av de allmänna bestämmelserna i lag 2206/1994 och 1995 års ministerbeslut gällde till förmån för kasinot i Mont Parnès, efter att det delvis privatiserats på grundval av lag 3139/2003, i vilken det uttryckligen föreskrevs att inträdesavgiften till kasinot i Mont Parnès skulle ligga kvar på 6 euro. |
| --- | --- |

(26)

Ett ytterligare undantag från tillämpningen av de allmänna bestämmelserna i lag 2206/1994 och 1995 års ministerbeslut gällde till förmån för kasinot i Mont Parnès, efter att det delvis privatiserats på grundval av lag 3139/2003, i vilken det uttryckligen föreskrevs att inträdesavgiften till kasinot i Mont Parnès skulle ligga kvar på 6 euro.

| (27) | År 2000 övertog Ellinika Touristika Akinita AE (ETA), som helt ägdes av grekiska staten, driften av kasinot i Mont Parnès och kasinot på Korfu från EOT. Från och med utgången av år 2000 och fram till år 2003, då dessa kasinon beviljades tillstånd enligt lag 2206/1994, började ETA (25), först frivilligt och senare i enlighet med artikel 24 i lag 2919/2001, att gradvis anpassa de skyldigheter som fastställts för kasinon i lag 2206/1994 som en förberedelse för att dessa två tidigare statliga kasinon skulle beviljas tillstånd och privatiseras fullt ut. Under denna övergångsperiod betalade ETA 80 % av den inträdesavgift på 6 euro som togs ut av kasinot i Mont Parnès och kasinot på Korfu till staten. Enligt de upplysningar som lämnats till kommissionen har inget nytt ministerbeslut utfärdats, och kasinot på Korfu fortsatte att ta ut en inträdesavgift på 6 euro fram till dess att kasinot privatiserades i augusti 2010 (26), då det började tillämpa inträdesavgiften på 15 euro. |
| --- | --- |

(27)

År 2000 övertog Ellinika Touristika Akinita AE (ETA), som helt ägdes av grekiska staten, driften av kasinot i Mont Parnès och kasinot på Korfu från EOT. Från och med utgången av år 2000 och fram till år 2003, då dessa kasinon beviljades tillstånd enligt lag 2206/1994, började ETA (25), först frivilligt och senare i enlighet med artikel 24 i lag 2919/2001, att gradvis anpassa de skyldigheter som fastställts för kasinon i lag 2206/1994 som en förberedelse för att dessa två tidigare statliga kasinon skulle beviljas tillstånd och privatiseras fullt ut. Under denna övergångsperiod betalade ETA 80 % av den inträdesavgift på 6 euro som togs ut av kasinot i Mont Parnès och kasinot på Korfu till staten. Enligt de upplysningar som lämnats till kommissionen har inget nytt ministerbeslut utfärdats, och kasinot på Korfu fortsatte att ta ut en inträdesavgift på 6 euro fram till dess att kasinot privatiserades i augusti 2010 (26), då det började tillämpa inträdesavgiften på 15 euro.

25

26

| (28) | När det gäller kasinot på Rhodos utfärdades tillståndet enligt lag 2206/1994 år 1996 (27). Kasinot fortsatte emellertid att ta ut den reducerade inträdesavgiften fram till år 1999 och gick över till avgiften på 15 euro först efter kasinots privatisering i april 1999. |
| --- | --- |

(28)

När det gäller kasinot på Rhodos utfärdades tillståndet enligt lag 2206/1994 år 1996 (27). Kasinot fortsatte emellertid att ta ut den reducerade inträdesavgiften fram till år 1999 och gick över till avgiften på 15 euro först efter kasinots privatisering i april 1999.

27

| (29) | I november 2012 införde Grekland ny lagstiftning (28) som fastställde att alla kasinon, både statliga och privata, skulle ta ut samma lagstadgade inträdesavgift på 6 euro, med kravet att alla kasinon skulle behålla 20 % (1,20 euro) av inträdesavgiften som ersättning för utfärdandet av biljetten och övriga utgifter och varje månad betala in de återstående 80 % (4,80 euro) till staten som en statlig avgift. Grekland har bekräftat att denna lagstiftning fortfarande gäller i dagsläget. |
| --- | --- |

(29)

I november 2012 införde Grekland ny lagstiftning (28) som fastställde att alla kasinon, både statliga och privata, skulle ta ut samma lagstadgade inträdesavgift på 6 euro, med kravet att alla kasinon skulle behålla 20 % (1,20 euro) av inträdesavgiften som ersättning för utfärdandet av biljetten och övriga utgifter och varje månad betala in de återstående 80 % (4,80 euro) till staten som en statlig avgift. Grekland har bekräftat att denna lagstiftning fortfarande gäller i dagsläget.

28

3.   SKÄLEN TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

SKÄLEN TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| (30) | Kommissionen inledde ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget, eftersom den hyste farhågor om att det kunde föreligga diskriminerande skattebehandling till förmån för flera särskilt identifierade kasinon i Grekland som åtnjöt mer gynnsamma skattebestämmelser än andra kasinon i landet. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen inledde ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget, eftersom den hyste farhågor om att det kunde föreligga diskriminerande skattebehandling till förmån för flera särskilt identifierade kasinon i Grekland som åtnjöt mer gynnsamma skattebestämmelser än andra kasinon i landet.

| (31) | Kommissionen ansåg att den omtvistade åtgärden avvek från de allmänna grekiska rättsregler som fastställer den normala nivån för avgifter på inträdesbiljetter till kasinon, och därmed ökade stödmottagarnas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen ansåg att den omtvistade åtgärden avvek från de allmänna grekiska rättsregler som fastställer den normala nivån för avgifter på inträdesbiljetter till kasinon, och därmed ökade stödmottagarnas konkurrenskraft.

| (32) | Kommissionen påpekade att den omtvistade åtgärden föreföll medföra en inkomstförlust för den grekiska staten och ge kasinon med lägre inträdesavgifter en fördel. Som svar på de grekiska myndigheternas argument att den direkta förmånstagaren av en lägre inträdesavgift var kunden, påpekade kommissionen att subventioner till konsumenter kan utgöra statligt stöd till företag om de är förbundna med användningen av en viss produkt eller tjänst från det företaget (29). |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen påpekade att den omtvistade åtgärden föreföll medföra en inkomstförlust för den grekiska staten och ge kasinon med lägre inträdesavgifter en fördel. Som svar på de grekiska myndigheternas argument att den direkta förmånstagaren av en lägre inträdesavgift var kunden, påpekade kommissionen att subventioner till konsumenter kan utgöra statligt stöd till företag om de är förbundna med användningen av en viss produkt eller tjänst från det företaget (29).

29

| (33) | Kommissionen ansåg vidare att storleken på skatteavgiften inte verkade fastställas på grundval av omständigheterna för varje enskilt kasino (30), och drog därför preliminärt slutsatsen att åtgärden var selektiv (31). |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen ansåg vidare att storleken på skatteavgiften inte verkade fastställas på grundval av omständigheterna för varje enskilt kasino (30), och drog därför preliminärt slutsatsen att åtgärden var selektiv (31).

30

31

| (34) | Kommissionen ansåg att den omtvistade åtgärden skulle kunna snedvrida konkurrensen mellan kasinon i Grekland och på marknaden för företagsförvärv i Europa. Kommissionen uppgav att den, om inte annat följde av EU-rätten, fullt ut respekterade medlemsstaternas rätt att reglera hasardspel på sitt eget territorium, men att detta inte kunde vara ett argument för att åtgärden inte skulle kunna snedvrida konkurrensen eller påverka handeln mellan medlemsstaterna. Aktörerna inom sektorn var ofta internationella hotellgrupper vars beslut att investera hade kunnat påverkas av åtgärden, och kasinon kan i många fall locka turister att besöka Grekland. Kommissionen drog därför slutsatsen att åtgärden kunde snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna (32). |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen ansåg att den omtvistade åtgärden skulle kunna snedvrida konkurrensen mellan kasinon i Grekland och på marknaden för företagsförvärv i Europa. Kommissionen uppgav att den, om inte annat följde av EU-rätten, fullt ut respekterade medlemsstaternas rätt att reglera hasardspel på sitt eget territorium, men att detta inte kunde vara ett argument för att åtgärden inte skulle kunna snedvrida konkurrensen eller påverka handeln mellan medlemsstaterna. Aktörerna inom sektorn var ofta internationella hotellgrupper vars beslut att investera hade kunnat påverkas av åtgärden, och kasinon kan i många fall locka turister att besöka Grekland. Kommissionen drog därför slutsatsen att åtgärden kunde snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna (32).

32

| (35) | Kommissionen drog den preliminära slutsatsen att åtgärden utgjorde olagligt stöd, eftersom den hade genomförts av de grekiska myndigheterna utan att kommissionen först hade godkänt den, och att stödet därför omfattades av tillämpningen av artikel 15 i den procedurförordning som var tillämplig vid den aktuella tidpunkten (rådets förordning (EG) nr 659/1999 (33)) när det gäller återkrav (34). |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen drog den preliminära slutsatsen att åtgärden utgjorde olagligt stöd, eftersom den hade genomförts av de grekiska myndigheterna utan att kommissionen först hade godkänt den, och att stödet därför omfattades av tillämpningen av artikel 15 i den procedurförordning som var tillämplig vid den aktuella tidpunkten (rådets förordning (EG) nr 659/1999 (33)) när det gäller återkrav (34).

33

34

| (36) | Kommissionen kunde inte finna någon grund för att den omtvistade åtgärden skulle kunna betraktas som förenlig med den inre marknaden, eftersom åtgärden ansågs utgöra oberättigat driftsstöd till de stödmottagande kasinona (35). |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen kunde inte finna någon grund för att den omtvistade åtgärden skulle kunna betraktas som förenlig med den inre marknaden, eftersom åtgärden ansågs utgöra oberättigat driftsstöd till de stödmottagande kasinona (35).

35

| (37) | Slutligen påpekade kommissionen att om de farhågor den hyste om att åtgärden omfattade oförenligt statligt stöd bekräftades, skulle den vara skyldig att uppmana Grekland att återkräva stödet från stödmottagarna i enlighet med artikel 14.1 i procedurförordningen, såvida detta inte stod i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten (36). |
| --- | --- |

(37)

Slutligen påpekade kommissionen att om de farhågor den hyste om att åtgärden omfattade oförenligt statligt stöd bekräftades, skulle den vara skyldig att uppmana Grekland att återkräva stödet från stödmottagarna i enlighet med artikel 14.1 i procedurförordningen, såvida detta inte stod i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten (36).

36

4.   SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND OCH BERÖRDA TREDJE PARTER

SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND OCH BERÖRDA TREDJE PARTER

| (38) | Under det formella granskningsförfarandet tog kommissionen emot synpunkter från Grekland, kasinot i Mont Parnès, kasinot i Thessaloniki och kasinot i Loutraki. |
| --- | --- |

(38)

Under det formella granskningsförfarandet tog kommissionen emot synpunkter från Grekland, kasinot i Mont Parnès, kasinot i Thessaloniki och kasinot i Loutraki.

4.1   Synpunkter från Grekland och från kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki

Synpunkter från Grekland och från kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki

| (39) | Eftersom de synpunkter som lämnades in av företrädarna för de stödmottagande kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki i stort sett är identiska med de synpunkter som lämnades in av de grekiska myndigheterna kommer de att sammanfattas tillsammans i detta avsnitt. |
| --- | --- |

(39)

Eftersom de synpunkter som lämnades in av företrädarna för de stödmottagande kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki i stort sett är identiska med de synpunkter som lämnades in av de grekiska myndigheterna kommer de att sammanfattas tillsammans i detta avsnitt.

| (40) | Både Grekland och kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki bestrider förekomsten av statligt stöd med motiveringen att staten inte avstår från några intäkter och att kasinona, om så hade varit fallet, inte drar någon fördel av åtgärden. |
| --- | --- |

(40)

Både Grekland och kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki bestrider förekomsten av statligt stöd med motiveringen att staten inte avstår från några intäkter och att kasinona, om så hade varit fallet, inte drar någon fördel av åtgärden.

| (41) | De grekiska myndigheterna hävdar att den differentierade prissättningen endast är en fråga om prisreglering, eftersom den skatt som tas ut är enhetlig i förhållande till storleken på de respektive inträdesavgifter som tas ut. |
| --- | --- |

(41)

De grekiska myndigheterna hävdar att den differentierade prissättningen endast är en fråga om prisreglering, eftersom den skatt som tas ut är enhetlig i förhållande till storleken på de respektive inträdesavgifter som tas ut.

| (42) | Enligt de grekiska myndigheterna motiveras fastställandet av storleken på inträdesavgiften och kravet på betalning till staten inte av syftet att uppbära intäkter till staten utan av målet att avskräcka personer med låg inkomst från att delta i hasardspel. Det faktum att inträdesavgiften även ger intäkter till staten ändrar inte dess karaktär som en kontrollåtgärd. De grekiska myndigheterna anser följaktligen att kravet på att en inträdesbiljett måste utfärdas till ett fastställt pris till kunder som besöker spelområdet i ett kasino är en betungande administrativ kontrollåtgärd som emellertid inte har karaktären av en skatt och som därför inte kan betraktas som en skattebörda enligt dom nr 4027/1998 av statsrådet (Greklands högsta förvaltningsdomstol). |
| --- | --- |

(42)

Enligt de grekiska myndigheterna motiveras fastställandet av storleken på inträdesavgiften och kravet på betalning till staten inte av syftet att uppbära intäkter till staten utan av målet att avskräcka personer med låg inkomst från att delta i hasardspel. Det faktum att inträdesavgiften även ger intäkter till staten ändrar inte dess karaktär som en kontrollåtgärd. De grekiska myndigheterna anser följaktligen att kravet på att en inträdesbiljett måste utfärdas till ett fastställt pris till kunder som besöker spelområdet i ett kasino är en betungande administrativ kontrollåtgärd som emellertid inte har karaktären av en skatt och som därför inte kan betraktas som en skattebörda enligt dom nr 4027/1998 av statsrådet (Greklands högsta förvaltningsdomstol).

| (43) | När det gäller skillnaderna i inträdesavgift mellan de olika kasinona hävdar Grekland att de ekonomiska och sociala förutsättningarna för de olika kasinona inte är jämförbara. De grekiska myndigheterna gör gällande att den differentierade prissättningen är motiverad med hänsyn till allmän ordning. De hävdar bland annat att de omständigheter som föreligger gör det motiverat och helt förenligt med praxis att ta ut olika inträdesavgifter för kasinon som ligger i närheten av stora stadscentrum och kasinon på landsbygden, där det främst bor landsortsbor som – mestadels – har en lägre inkomst och utbildningsnivå, och där behovet att avskräcka från hasardspel är större än i stadsområden. |
| --- | --- |

(43)

När det gäller skillnaderna i inträdesavgift mellan de olika kasinona hävdar Grekland att de ekonomiska och sociala förutsättningarna för de olika kasinona inte är jämförbara. De grekiska myndigheterna gör gällande att den differentierade prissättningen är motiverad med hänsyn till allmän ordning. De hävdar bland annat att de omständigheter som föreligger gör det motiverat och helt förenligt med praxis att ta ut olika inträdesavgifter för kasinon som ligger i närheten av stora stadscentrum och kasinon på landsbygden, där det främst bor landsortsbor som – mestadels – har en lägre inkomst och utbildningsnivå, och där behovet att avskräcka från hasardspel är större än i stadsområden.

| (44) | Klaganden (kasinot i Loutraki) påpekade att inträdesavgiften till kasinot i Korfu höjdes från 6 euro till 15 euro när det privatiserades år 2010, vilket de grekiska myndigheterna motiverade med att Korfu är en avlägset belägen ö och att kasinot inte konkurrerar med något annat kasino i Grekland (och att konkurrensen därför inte snedvrids). De grekiska myndigheterna hävdar vidare att det är viktigt att inträdesavgiften är avskräckande för att skydda invånarna på Korfu, eftersom de förändrade driftsvillkoren för kasinot efter en privatisering oundvikligen kommer att leda till en betydande förlängning av kasinots öppettider, en ökning av den allmänna verksamhetsnivån och en ökad attraktionskraft. |
| --- | --- |

(44)

Klaganden (kasinot i Loutraki) påpekade att inträdesavgiften till kasinot i Korfu höjdes från 6 euro till 15 euro när det privatiserades år 2010, vilket de grekiska myndigheterna motiverade med att Korfu är en avlägset belägen ö och att kasinot inte konkurrerar med något annat kasino i Grekland (och att konkurrensen därför inte snedvrids). De grekiska myndigheterna hävdar vidare att det är viktigt att inträdesavgiften är avskräckande för att skydda invånarna på Korfu, eftersom de förändrade driftsvillkoren för kasinot efter en privatisering oundvikligen kommer att leda till en betydande förlängning av kasinots öppettider, en ökning av den allmänna verksamhetsnivån och en ökad attraktionskraft.

| (45) | Även om kasinon med lägre inträdesavgift hade gynnats (eftersom de lockar fler kunder) menar de grekiska myndigheterna och kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki att staten av samma skäl inte hade förlorat några intäkter. Det är inte heller säkert att en högre inträdesavgift skulle innebära att alla dessa påstådda stödmottagare skulle generera mer intäkter för staten, och den påstådda förlusten av intäkter är därför hypotetisk. De grekiska myndigheterna och kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki hävdar vidare att det är kunden som är förmånstagare av en lägre inträdesavgift, och att den del av avgiften som kasinot får behålla är större för de kasinon som tar ut en inträdesavgift på 15 euro, vilket därför är en fördel för dem. |
| --- | --- |

(45)

Även om kasinon med lägre inträdesavgift hade gynnats (eftersom de lockar fler kunder) menar de grekiska myndigheterna och kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki att staten av samma skäl inte hade förlorat några intäkter. Det är inte heller säkert att en högre inträdesavgift skulle innebära att alla dessa påstådda stödmottagare skulle generera mer intäkter för staten, och den påstådda förlusten av intäkter är därför hypotetisk. De grekiska myndigheterna och kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki hävdar vidare att det är kunden som är förmånstagare av en lägre inträdesavgift, och att den del av avgiften som kasinot får behålla är större för de kasinon som tar ut en inträdesavgift på 15 euro, vilket därför är en fördel för dem.

| (46) | De grekiska myndigheterna och kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki gör också gällande att åtgärden inte kan snedvrida konkurrensen eller handeln, eftersom varje kasino betjänar en lokal marknad. De bestrider att det kan föreligga konkurrens med andra former av hasardspel, vilket hävdas i beslutet om att inleda ett förfarande, och påpekar att hasardspel på Internet för närvarande är olagligt i Grekland. |
| --- | --- |

(46)

De grekiska myndigheterna och kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki gör också gällande att åtgärden inte kan snedvrida konkurrensen eller handeln, eftersom varje kasino betjänar en lokal marknad. De bestrider att det kan föreligga konkurrens med andra former av hasardspel, vilket hävdas i beslutet om att inleda ett förfarande, och påpekar att hasardspel på Internet för närvarande är olagligt i Grekland.

| (47) | De grekiska myndigheterna och kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki påpekar att även om den lägre inträdesavgiften på 6 euro kan ha påverkat eller skulle kunna påverka ett utländskt företags beslut att investera i ett kasino i Grekland skulle det utländska företaget alltid kunna åberopa lag 2687/1953, vilket företaget Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Thessaloniki) AE gjorde i fråga om kasinot i Thessaloniki. |
| --- | --- |

(47)

De grekiska myndigheterna och kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki påpekar att även om den lägre inträdesavgiften på 6 euro kan ha påverkat eller skulle kunna påverka ett utländskt företags beslut att investera i ett kasino i Grekland skulle det utländska företaget alltid kunna åberopa lag 2687/1953, vilket företaget Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Thessaloniki) AE gjorde i fråga om kasinot i Thessaloniki.

| (48) | Klaganden hävdar att stödmottagarna helt kan ta bort inträdesavgiften samtidigt som de i det fallet ändå måste betala 80 % av avgiften, vilket man menar gör det mycket tydligt att åtgärden utgör statligt stöd. De grekiska myndigheterna har anmärkt att denna praxis är exceptionell, eftersom kasinona endast utnyttjar denna möjlighet för att framför allt låta mycket viktiga personer (s.k. VIP-gäster) och kändisar gå in gratis, och att denna praxis går emot skattelagen (lag 2238/1994) eftersom erläggandet av 80 % av inträdesavgiften till staten från företagets egna medel inte erkänns som en produktiv utgift och inte kan dras av från företagets inkomster, vilket innebär att ett företag som tillämpar en sådan praxis ådrar sig en avsevärd skattebörda. |
| --- | --- |

(48)

Klaganden hävdar att stödmottagarna helt kan ta bort inträdesavgiften samtidigt som de i det fallet ändå måste betala 80 % av avgiften, vilket man menar gör det mycket tydligt att åtgärden utgör statligt stöd. De grekiska myndigheterna har anmärkt att denna praxis är exceptionell, eftersom kasinona endast utnyttjar denna möjlighet för att framför allt låta mycket viktiga personer (s.k. VIP-gäster) och kändisar gå in gratis, och att denna praxis går emot skattelagen (lag 2238/1994) eftersom erläggandet av 80 % av inträdesavgiften till staten från företagets egna medel inte erkänns som en produktiv utgift och inte kan dras av från företagets inkomster, vilket innebär att ett företag som tillämpar en sådan praxis ådrar sig en avsevärd skattebörda.

| (49) | De grekiska myndigheterna och kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki riktar även kommissionens uppmärksamhet mot andra åtgärder som medför skattemässiga och rättsliga skillnader mellan kasinon. De anser att dessa skillnader gynnar kasinot i Loutraki (klaganden) genom att de kompenserar de fördelar som stödmottagarna åtnjuter till följd av den lägre inträdesavgiften. Exempelvis betalar varje kasino en andel av sin årliga bruttovinst till staten, men enligt lag betalar kasinot i Loutraki en mindre andel än de andra kasinona. Kommissionen konstaterar för det första att om dessa andra åtgärder som de grekiska myndigheterna och kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki hänvisar till verkligen existerar, skulle de kunna utgöra en separat stödåtgärd till förmån för kasinot i Loutraki, under förutsättning att alla tillämpliga villkor i EU:s regler om statligt stöd är uppfyllda. Hur som helst skiljer de sig från den åtgärd som bedömningen gäller, och faller därför utanför räckvidden för detta beslut. |
| --- | --- |

(49)

De grekiska myndigheterna och kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki riktar även kommissionens uppmärksamhet mot andra åtgärder som medför skattemässiga och rättsliga skillnader mellan kasinon. De anser att dessa skillnader gynnar kasinot i Loutraki (klaganden) genom att de kompenserar de fördelar som stödmottagarna åtnjuter till följd av den lägre inträdesavgiften. Exempelvis betalar varje kasino en andel av sin årliga bruttovinst till staten, men enligt lag betalar kasinot i Loutraki en mindre andel än de andra kasinona. Kommissionen konstaterar för det första att om dessa andra åtgärder som de grekiska myndigheterna och kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki hänvisar till verkligen existerar, skulle de kunna utgöra en separat stödåtgärd till förmån för kasinot i Loutraki, under förutsättning att alla tillämpliga villkor i EU:s regler om statligt stöd är uppfyllda. Hur som helst skiljer de sig från den åtgärd som bedömningen gäller, och faller därför utanför räckvidden för detta beslut.

| (50) | De grekiska myndigheterna och kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki har inte inkommit med några synpunkter på stödets förenlighet eller laglighet. |
| --- | --- |

(50)

De grekiska myndigheterna och kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki har inte inkommit med några synpunkter på stödets förenlighet eller laglighet.

| (51) | Som svar på klagandens nya klagomål av den 14 april 2017 och, i synnerhet, påståendet att de stödmottagande kasinonas större attraktionskraft till följd av de lägre inträdesavgifterna och den utbredda användningen av fribiljetter har lett till en avvikelse i efterfrågan och en ökad total inkomst, och därigenom medfört en fördel (se nedanstående skäl (56)), hävdar de grekiska myndigheterna att varken de lägre inträdesavgifterna eller utdelningen av fribiljetter sammanfaller med en ökning av de berörda kasinonas totala intäkter. |
| --- | --- |

(51)

Som svar på klagandens nya klagomål av den 14 april 2017 och, i synnerhet, påståendet att de stödmottagande kasinonas större attraktionskraft till följd av de lägre inträdesavgifterna och den utbredda användningen av fribiljetter har lett till en avvikelse i efterfrågan och en ökad total inkomst, och därigenom medfört en fördel (se nedanstående skäl (56)), hävdar de grekiska myndigheterna att varken de lägre inträdesavgifterna eller utdelningen av fribiljetter sammanfaller med en ökning av de berörda kasinonas totala intäkter.

4.2   Synpunkter från kasinot i Loutraki

Synpunkter från kasinot i Loutraki

| (52) | Kasinot i Loutraki hävdar att de åtgärder som fastställs i den nationella lagstiftningen utgör skattediskriminering till förmån för vissa kasinon, i den mening att den enhetliga avgift på 80 % av priset på inträdesbiljetter till kasinon som måste överlåtas till staten tillämpas på olika beskattningsunderlag, nämligen de två olika inträdesavgifter som staten fastställt. Eftersom inträdesavgiften till de stödmottagande kasinona är betydligt lägre än inträdesavgiften till de andra kasinona (6 euro jämfört med 15 euro) innebär detta uteblivna inkomster för staten och utgör därmed statligt stöd med hänsyn till den snedvridning av konkurrensen som detta ger upphov till. |
| --- | --- |

(52)

Kasinot i Loutraki hävdar att de åtgärder som fastställs i den nationella lagstiftningen utgör skattediskriminering till förmån för vissa kasinon, i den mening att den enhetliga avgift på 80 % av priset på inträdesbiljetter till kasinon som måste överlåtas till staten tillämpas på olika beskattningsunderlag, nämligen de två olika inträdesavgifter som staten fastställt. Eftersom inträdesavgiften till de stödmottagande kasinona är betydligt lägre än inträdesavgiften till de andra kasinona (6 euro jämfört med 15 euro) innebär detta uteblivna inkomster för staten och utgör därmed statligt stöd med hänsyn till den snedvridning av konkurrensen som detta ger upphov till.

| (53) | Kasinot i Loutraki hävdar vidare att åtgärden inte är objektivt berättigad, eftersom införandet av en lägre inträdesavgift till de stödmottagande kasinona i själva verket strider mot den sociala målsättningen och mot motiveringen och omständigheterna för fastställandet av en inträdesavgift till kasinon enligt vad som slogs fast i det grekiska statsrådets dom nr 4027/1998. Kasinot i Loutraki menar att man inte rimligen kan göra gällande att det går att uppnå administrativ kontroll och socialt skydd genom att ta ut olika inträdesavgifter – inträdesavgiften till kasinot i Mont Parnès, som endast ligger cirka 20 km från Atens centrum, är 6 euro, medan inträdesavgiften till kasinot i Loutraki, som ligger cirka 85 km från Atens centrum, är 15 euro. På motsvarande sätt uppgår inträdesavgiften till kasinot i Thessaloniki, som endast ligger cirka 8 km från Thessalonikis centrum, till 6 euro, medan inträdesavgiften till kasinot i Chalkidiki, cirka 120 km från Thessalonikis centrum, är 15 euro. |
| --- | --- |

(53)

Kasinot i Loutraki hävdar vidare att åtgärden inte är objektivt berättigad, eftersom införandet av en lägre inträdesavgift till de stödmottagande kasinona i själva verket strider mot den sociala målsättningen och mot motiveringen och omständigheterna för fastställandet av en inträdesavgift till kasinon enligt vad som slogs fast i det grekiska statsrådets dom nr 4027/1998. Kasinot i Loutraki menar att man inte rimligen kan göra gällande att det går att uppnå administrativ kontroll och socialt skydd genom att ta ut olika inträdesavgifter – inträdesavgiften till kasinot i Mont Parnès, som endast ligger cirka 20 km från Atens centrum, är 6 euro, medan inträdesavgiften till kasinot i Loutraki, som ligger cirka 85 km från Atens centrum, är 15 euro. På motsvarande sätt uppgår inträdesavgiften till kasinot i Thessaloniki, som endast ligger cirka 8 km från Thessalonikis centrum, till 6 euro, medan inträdesavgiften till kasinot i Chalkidiki, cirka 120 km från Thessalonikis centrum, är 15 euro.

| (54) | Kasinot i Loutraki påpekar att Grekland tidigare hävdat att den lägre inträdesavgiften på 6 euro motiverades av de särskilda omständigheterna för varje mottagande kasino, i första hand det geografiska läget (vilket är avgörande för vissa ekonomiska, sociala, demografiska och andra särskilda omständigheter), men att kasinot på Korfu trots detta började ta ut 15 euro i inträdesavgift när det privatiserades i augusti 2010 utan någon förklaring till varför dessa särskilda omständigheter inte längre gällde. |
| --- | --- |

(54)

Kasinot i Loutraki påpekar att Grekland tidigare hävdat att den lägre inträdesavgiften på 6 euro motiverades av de särskilda omständigheterna för varje mottagande kasino, i första hand det geografiska läget (vilket är avgörande för vissa ekonomiska, sociala, demografiska och andra särskilda omständigheter), men att kasinot på Korfu trots detta började ta ut 15 euro i inträdesavgift när det privatiserades i augusti 2010 utan någon förklaring till varför dessa särskilda omständigheter inte längre gällde.

| (55) | När det gäller de separata åtgärder som Grekland och Mont Parnès hänvisar till och som de anser gynnar kasinot i Loutraki (huvudsakligen att kasinot i Loutraki påstås betala en mindre andel av sin årliga bruttovinst till staten än andra kasinon), hävdar kasinot i Loutraki att det i praktiken har betalat samma belopp som sina konkurrenter inom ramen för ett separat avtal med myndigheterna. |
| --- | --- |

(55)

När det gäller de separata åtgärder som Grekland och Mont Parnès hänvisar till och som de anser gynnar kasinot i Loutraki (huvudsakligen att kasinot i Loutraki påstås betala en mindre andel av sin årliga bruttovinst till staten än andra kasinon), hävdar kasinot i Loutraki att det i praktiken har betalat samma belopp som sina konkurrenter inom ramen för ett separat avtal med myndigheterna.

| (56) | I sitt nya klagomål av den 14 april 2017, efter tribunalens ogiltigförklaring av 2011 års slutliga beslut, betonar kasinot i Loutraki att den fördel som följer av den berörda åtgärden består i de stödmottagande kasinonas större attraktionskraft, såväl som den tillhörande inflationen av stödmottagarnas totala intäkter. Enligt kasinot i Loutraki borde kommissionen fastställa att en sådan fördel förekommer och anta ett nytt slutligt beslut om att den berörda åtgärden har lett till en sådan fördel för stödmottagarna, med beaktande av alla upplysningar som lämnats in av de grekiska myndigheterna under förfarandet före 2011 års slutliga beslut. |
| --- | --- |

(56)

I sitt nya klagomål av den 14 april 2017, efter tribunalens ogiltigförklaring av 2011 års slutliga beslut, betonar kasinot i Loutraki att den fördel som följer av den berörda åtgärden består i de stödmottagande kasinonas större attraktionskraft, såväl som den tillhörande inflationen av stödmottagarnas totala intäkter. Enligt kasinot i Loutraki borde kommissionen fastställa att en sådan fördel förekommer och anta ett nytt slutligt beslut om att den berörda åtgärden har lett till en sådan fördel för stödmottagarna, med beaktande av alla upplysningar som lämnats in av de grekiska myndigheterna under förfarandet före 2011 års slutliga beslut.

| (57) | Vidare hävdar kasinot i Loutraki att de stödmottagande kasinonas omfattande utdelning av fribiljetter utgör en oberoende, tredje del av den fördel som uppstått. När det gäller denna aspekt uppmanar kasinot i Loutraki kommissionen att tillhandahålla all information och bevisning som behövs för att fastställa att sedvänjan att bevilja fritt inträde var allmänt utbredd och gick längre än målen för det undantag som föreskrevs i 1995 års ministerbeslut. |
| --- | --- |

(57)

Vidare hävdar kasinot i Loutraki att de stödmottagande kasinonas omfattande utdelning av fribiljetter utgör en oberoende, tredje del av den fördel som uppstått. När det gäller denna aspekt uppmanar kasinot i Loutraki kommissionen att tillhandahålla all information och bevisning som behövs för att fastställa att sedvänjan att bevilja fritt inträde var allmänt utbredd och gick längre än målen för det undantag som föreskrevs i 1995 års ministerbeslut.

| (58) | Kasinot i Loutraki hävdar att åtgärden även uppfyller de andra kriterierna för statligt stöd och att den är oförenlig med den inre marknaden. Kasinot vidhåller att kommissionen därför borde anta ett nytt slutligt beslut om att stödåtgärden har genomförts utan stöd i lagen och i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget, och att fördelen ska återkrävas. |
| --- | --- |

(58)

Kasinot i Loutraki hävdar att åtgärden även uppfyller de andra kriterierna för statligt stöd och att den är oförenlig med den inre marknaden. Kasinot vidhåller att kommissionen därför borde anta ett nytt slutligt beslut om att stödåtgärden har genomförts utan stöd i lagen och i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget, och att fördelen ska återkrävas.

5.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

| (59) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. För att en åtgärd ska kategoriseras som stöd i den mening som avses i ovanstående bestämmelse måste alla villkor som fastställs i bestämmelsen vara uppfyllda. För det första måste det röra sig om en statlig åtgärd eller en åtgärd som vidtas med hjälp av statliga medel. För det andra måste denna åtgärd kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna. För det tredje ska åtgärden ge mottagaren en selektiv fördel. För det fjärde ska åtgärden snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen (37). |
| --- | --- |

(59)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. För att en åtgärd ska kategoriseras som stöd i den mening som avses i ovanstående bestämmelse måste alla villkor som fastställs i bestämmelsen vara uppfyllda. För det första måste det röra sig om en statlig åtgärd eller en åtgärd som vidtas med hjälp av statliga medel. För det andra måste denna åtgärd kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna. För det tredje ska åtgärden ge mottagaren en selektiv fördel. För det fjärde ska åtgärden snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen (37).

37

| (60) | När det gäller det tredje villkoret för förekomsten av stöd görs det en åtskillnad mellan villkoren för fördel och selektivitet för att säkerställa att inte alla statliga åtgärder som medför en fördel (dvs. förbättrar ett företags totala finansiella ställning) utgör statligt stöd, utan endast de som leder till en sådan fördel på ett selektivt sätt till vissa företag eller vissa kategorier av företag eller till vissa ekonomiska sektorer (38). |
| --- | --- |

(60)

När det gäller det tredje villkoret för förekomsten av stöd görs det en åtskillnad mellan villkoren för fördel och selektivitet för att säkerställa att inte alla statliga åtgärder som medför en fördel (dvs. förbättrar ett företags totala finansiella ställning) utgör statligt stöd, utan endast de som leder till en sådan fördel på ett selektivt sätt till vissa företag eller vissa kategorier av företag eller till vissa ekonomiska sektorer (38).

38

| (61) | Med fördel avses varje ekonomisk fördel som ett företag inte hade kunnat erhålla under normala marknadsförhållanden, dvs. utan statligt ingripande (39). Det är endast åtgärdens effekt på företaget som är relevant, och inte orsaken till eller målet med det statliga ingripandet (40). En fördel föreligger när ett företags ekonomiska situation förbättras till följd av ett statligt ingripande under villkor som skiljer sig från normala marknadsförhållanden. För att kunna bedöma detta bör företagets ekonomiska situation efter stödåtgärden jämföras med dess ekonomiska situation om åtgärden inte hade vidtagits (40). Eftersom endast åtgärdens effekter på företaget är av betydelse är det irrelevant om fördelen var obligatorisk, dvs. att företaget inte kunde undvika eller vägra att ta emot den (41). |
| --- | --- |

(61)

Med fördel avses varje ekonomisk fördel som ett företag inte hade kunnat erhålla under normala marknadsförhållanden, dvs. utan statligt ingripande (39). Det är endast åtgärdens effekt på företaget som är relevant, och inte orsaken till eller målet med det statliga ingripandet (40). En fördel föreligger när ett företags ekonomiska situation förbättras till följd av ett statligt ingripande under villkor som skiljer sig från normala marknadsförhållanden. För att kunna bedöma detta bör företagets ekonomiska situation efter stödåtgärden jämföras med dess ekonomiska situation om åtgärden inte hade vidtagits (40). Eftersom endast åtgärdens effekter på företaget är av betydelse är det irrelevant om fördelen var obligatorisk, dvs. att företaget inte kunde undvika eller vägra att ta emot den (41).

fördel

39

40

40

41

| (62) | Åtgärdens exakta utformning är också irrelevant när det gäller att fastställa huruvida den ger en fördel för företaget (42). Det är inte bara beviljandet av positiva ekonomiska fördelar som är relevant för begreppet statligt stöd, utan befrielse från ekonomiska bördor kan också utgöra en fördel. Det sistnämnda är en bred kategori som omfattar all minskning av de kostnader som normalt ingår i ett företags budget (43). Detta omfattar alla situationer där ekonomiska aktörer befrias från de kostnader som hör ihop med deras ekonomiska verksamhet (44). |
| --- | --- |

(62)

Åtgärdens exakta utformning är också irrelevant när det gäller att fastställa huruvida den ger en fördel för företaget (42). Det är inte bara beviljandet av positiva ekonomiska fördelar som är relevant för begreppet statligt stöd, utan befrielse från ekonomiska bördor kan också utgöra en fördel. Det sistnämnda är en bred kategori som omfattar all minskning av de kostnader som normalt ingår i ett företags budget (43). Detta omfattar alla situationer där ekonomiska aktörer befrias från de kostnader som hör ihop med deras ekonomiska verksamhet (44).

42

statligt stöd

43

44

| (63) | I 2014 års dom framhöll tribunalen att den differentierade skatt som togs ut på inträdesavgiften till statliga kasinon och privata kasinon i Grekland inte utgjorde någon skattereduktion till förmån för statliga kasinon som gav upphov till en fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Enligt domen finner tribunalen ”att den omtvistade åtgärden är utformad på så sätt att de belopp som kasinona betalar till staten i avgift på inträdesbiljetterna endast utgör en proportionell andel av vad varje kasino tar ut i inträdesavgifter. [Tribunalen anser] vidare att den omtvistade åtgärden inte är att likställa med en minskning av beskattningsunderlaget, eftersom de belopp som varje kasino ska betala motsvarar en proportionell andel på 80 procent av samtliga inträdesavgifter som det faktiskt har tagit ut. [...] [E]ftersom avgiften på 80 procent som samtliga kasinon betalar till staten beräknas som en proportionell andel av det som kasinona faktiskt har tagit ut i inträdesavgifter” (45), ”finner tribunalen att den omständigheten att den omtvistade åtgärden medför att kasinona med en inträdesavgift på 6 euro betalar mindre i statlig avgift än kasinona med en inträdesavgift på 15 euro inte räcker för att det ska anses visat att det föreligger en fördel för den förstnämnda kategorin kasinon.” (46). |
| --- | --- |

(63)

I 2014 års dom framhöll tribunalen att den differentierade skatt som togs ut på inträdesavgiften till statliga kasinon och privata kasinon i Grekland inte utgjorde någon skattereduktion till förmån för statliga kasinon som gav upphov till en fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Enligt domen finner tribunalen ”att den omtvistade åtgärden är utformad på så sätt att de belopp som kasinona betalar till staten i avgift på inträdesbiljetterna endast utgör en proportionell andel av vad varje kasino tar ut i inträdesavgifter. [Tribunalen anser] vidare att den omtvistade åtgärden inte är att likställa med en minskning av beskattningsunderlaget, eftersom de belopp som varje kasino ska betala motsvarar en proportionell andel på 80 procent av samtliga inträdesavgifter som det faktiskt har tagit ut. [...] [E]ftersom avgiften på 80 procent som samtliga kasinon betalar till staten beräknas som en proportionell andel av det som kasinona faktiskt har tagit ut i inträdesavgifter” (45), ”finner tribunalen att den omständigheten att den omtvistade åtgärden medför att kasinona med en inträdesavgift på 6 euro betalar mindre i statlig avgift än kasinona med en inträdesavgift på 15 euro inte räcker för att det ska anses visat att det föreligger en fördel för den förstnämnda kategorin kasinon.” (46).

45

46

| (64) | I 2015 års beslut vidareutvecklade domstolen detta resonemang och uppgav att tribunalen gjorde rätt när den förlitade sig på det faktum att skillnaden mellan de två absoluta belopp som ska betalas tillbaka till den grekiska staten motsvarar samma procentandel av de olika belopp som tas emot av de två kategorierna av kasinon (47). |
| --- | --- |

(64)

I 2015 års beslut vidareutvecklade domstolen detta resonemang och uppgav att tribunalen gjorde rätt när den förlitade sig på det faktum att skillnaden mellan de två absoluta belopp som ska betalas tillbaka till den grekiska staten motsvarar samma procentandel av de olika belopp som tas emot av de två kategorierna av kasinon (47).

47

| (65) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att den omtvistade åtgärden inte medför någon fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(65)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att den omtvistade åtgärden inte medför någon fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (66) | När det gäller sedvänjan att bevilja gratis inträdesbiljetter konstaterade tribunalen i 2014 års dom att ”kasinona med en inträdesavgift på 6 euro får en fördel, eftersom de betalar ett lägre belopp i avgift till staten än kasinona med en inträdesavgift på 15 euro, trots att de inte tar ut någon inträdesavgift (vilken i nämnda fall är lika med noll).” (48). Senare framhöll tribunalen emellertid att systemet med gratisbiljetter inte kan anses stärka den fördel som följer av systemet med inträdesavgifter till kasinon i Grekland, eftersom detta system inte medför någon fördel för de kasinon som tar ut en inträdesavgift på 6 euro (49). Tribunalen hävdade vidare att ”[e]ftersom systemet med inträdesavgifter till kasinon inte medför någon fördel i den mening som avses i artikel 107.1 FEUF i fråga om sålda inträdesbiljetter och eftersom Grekland får tillåta att kasinona utfärdar gratis inträdesbiljetter av precisa och berättigade skäl, till exempel i marknadsföringssyfte eller på grund av sociala förpliktelser, är det rimligt att Grekland som ytterligare villkor anger att kasinona ska betala de avgifter som de normalt skulle ha betalat till staten även när de utfärdar gratis inträdesbiljetter.” (50). Följaktligen uteslöt tribunalen att det skulle finnas någon separat och specifik fördel med metoden att lämna ut gratisbiljetter (51). |
| --- | --- |

(66)

När det gäller sedvänjan att bevilja gratis inträdesbiljetter konstaterade tribunalen i 2014 års dom att ”kasinona med en inträdesavgift på 6 euro får en fördel, eftersom de betalar ett lägre belopp i avgift till staten än kasinona med en inträdesavgift på 15 euro, trots att de inte tar ut någon inträdesavgift (vilken i nämnda fall är lika med noll).” (48). Senare framhöll tribunalen emellertid att systemet med gratisbiljetter inte kan anses stärka den fördel som följer av systemet med inträdesavgifter till kasinon i Grekland, eftersom detta system inte medför någon fördel för de kasinon som tar ut en inträdesavgift på 6 euro (49). Tribunalen hävdade vidare att ”[e]ftersom systemet med inträdesavgifter till kasinon inte medför någon fördel i den mening som avses i artikel 107.1 FEUF i fråga om sålda inträdesbiljetter och eftersom Grekland får tillåta att kasinona utfärdar gratis inträdesbiljetter av precisa och berättigade skäl, till exempel i marknadsföringssyfte eller på grund av sociala förpliktelser, är det rimligt att Grekland som ytterligare villkor anger att kasinona ska betala de avgifter som de normalt skulle ha betalat till staten även när de utfärdar gratis inträdesbiljetter.” (50). Följaktligen uteslöt tribunalen att det skulle finnas någon separat och specifik fördel med metoden att lämna ut gratisbiljetter (51).

48

49

50

51

| (67) | I 2015 års beslut vidareutvecklade domstolen detta resonemang och hävdade att tribunalen hade rätt som framhöll att den enda skillnaden mellan de belopp som ska betalas till staten per såld inträdesbiljett inte medför någon fördel för de kasinon som tar ut en inträdesavgift på 6 euro och att metoden att dela ut gratisbiljetter därför inte kan stärka denna fördel (52). |
| --- | --- |

(67)

I 2015 års beslut vidareutvecklade domstolen detta resonemang och hävdade att tribunalen hade rätt som framhöll att den enda skillnaden mellan de belopp som ska betalas till staten per såld inträdesbiljett inte medför någon fördel för de kasinon som tar ut en inträdesavgift på 6 euro och att metoden att dela ut gratisbiljetter därför inte kan stärka denna fördel (52).

52

| (68) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att metoden att dela ut gratisbiljetter inte medför någon fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(68)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att metoden att dela ut gratisbiljetter inte medför någon fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (69) | Slutligen hävdar klaganden att systemet med inträdesavgifter till kasinon i Grekland leder till att de statliga kasinona har större attraktionskraft för kunderna till följd av den lägre lagstadgade inträdesavgiften och därigenom högre totala intäkter (från andra inkomstkällor som hasardspel, boende, bar- och restaurangtjänster) på grund av att fler kunder lockas av den lägre inträdesavgiften. Precis som i fallet med gratisbiljetterna kan en ökad attraktionskraft eller extra intäkter från ytterligare kunder som lockas av den lägre inträdesavgiften inte anses ge upphov till någon fördel, eftersom systemet med inträdesavgifter till kasinon i Grekland i sig inte medför någon fördel för statliga kasinon. Även om det skulle visa sig att en sådan fördel föreligger kan under alla omständigheter endast fördelar som skapas direkt eller indirekt genom statliga medel utgöra stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget (53). Enligt domstolen utgör inte en negativ indirekt effekt på statens intäkter som härrör från lagstiftningsåtgärder någon överföring av statliga medel om den är en inneboende egenskap hos åtgärden (54). Exempelvis innebär inte en nationell föreskrift som fastställer ett minimipris på vissa varor någon överföring av statliga medel (55). Även om en förlust av statliga medel följer av den differentierade skatt som betalas in till den grekiska staten av statliga och privata kasinon, innebär det faktum att statliga kasinon fick ta ut en lägre inträdesavgift än privata kasinon i sig inte någon förlust av statliga medel. Följaktligen drar kommissionen slutsatsen att den fördel som åberopas av klaganden, även om det visar sig att den föreligger, inte utgörs av statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(69)

Slutligen hävdar klaganden att systemet med inträdesavgifter till kasinon i Grekland leder till att de statliga kasinona har större attraktionskraft för kunderna till följd av den lägre lagstadgade inträdesavgiften och därigenom högre totala intäkter (från andra inkomstkällor som hasardspel, boende, bar- och restaurangtjänster) på grund av att fler kunder lockas av den lägre inträdesavgiften. Precis som i fallet med gratisbiljetterna kan en ökad attraktionskraft eller extra intäkter från ytterligare kunder som lockas av den lägre inträdesavgiften inte anses ge upphov till någon fördel, eftersom systemet med inträdesavgifter till kasinon i Grekland i sig inte medför någon fördel för statliga kasinon. Även om det skulle visa sig att en sådan fördel föreligger kan under alla omständigheter endast fördelar som skapas direkt eller indirekt genom statliga medel utgöra stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget (53). Enligt domstolen utgör inte en negativ indirekt effekt på statens intäkter som härrör från lagstiftningsåtgärder någon överföring av statliga medel om den är en inneboende egenskap hos åtgärden (54). Exempelvis innebär inte en nationell föreskrift som fastställer ett minimipris på vissa varor någon överföring av statliga medel (55). Även om en förlust av statliga medel följer av den differentierade skatt som betalas in till den grekiska staten av statliga och privata kasinon, innebär det faktum att statliga kasinon fick ta ut en lägre inträdesavgift än privata kasinon i sig inte någon förlust av statliga medel. Följaktligen drar kommissionen slutsatsen att den fördel som åberopas av klaganden, även om det visar sig att den föreligger, inte utgörs av statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

53

54

55

| (70) | Eftersom en åtgärd måste uppfylla alla kumulativa villkor som fastställs i artikel 107.1 i EUF-fördraget för att utgöra statligt stöd finns det inte något behov av att utreda huruvida de andra de andra villkoren är uppfyllda i det föreliggande fallet. |
| --- | --- |

(70)

Eftersom en åtgärd måste uppfylla alla kumulativa villkor som fastställs i artikel 107.1 i EUF-fördraget för att utgöra statligt stöd finns det inte något behov av att utreda huruvida de andra de andra villkoren är uppfyllda i det föreliggande fallet.

kumulativa

6.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (71) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att systemet med avgifter för inträde till kasinon i Grekland som användes fram till november 2012 inte utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(71)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att systemet med avgifter för inträde till kasinon i Grekland som användes fram till november 2012 inte utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Systemet med avgifter för inträde till kasinon i Grekland som användes fram till november 2012 utgör inte stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel den 9 augusti 2018.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 235, 31.8.2010, s. 3.

1

(2)  
  Konsortiet DAET Loutraki AE– Club Hotel Casino Loutraki AE (Κοινοπραξια Δ.Α.Ε.Τ.– Λουτρακι Α.Ε.– Κλαμπ Οτελ Λουτρακι Α.Ε.), Voukourestiou 11, Akti Poseidonos 48, Loutraki, Aten 10671, Grekland.

2

(3)  
  Casino Mont Parnès, société anonyme ”Elliniko Kasino Parnithas A.E.”, Agiou Konstantinou 49, 15124 Marousi Attikis, Grekland.

3

(4)  
  Casino Thessaloniki, ”Regency Entertainment Psychagogiki kai Touristiki A.E.”, Agiou Konstantinou 49, 15124 Marousi Attikis, Grekland och 13th km Thessaloniki-Polygyrou Street, 55103 Thessaloniki, Grekland.

4

(5)  Kommissionens beslut 2011/716/EU av den 24 maj 2011 om det statliga stöd som Republiken Grekland har genomfört till förmån för vissa grekiska kasinon C 16/10 (f.d. NN 22/10, f.d. CP 318/09) (EUT L 285, 1.11.2011, s. 25).

5

(6)  Tribunalens dom av den 11 september 2014, Republiken Grekland mot Europeiska kommissionen, T-425/11, ECLI:EU:T:2014:768.

6

(7)  Domstolens beslut av den 22 oktober 2015, Europeiska kommissionen/Republiken Grekland, C-530/14 P, ECLI:EU:C:2015:727.

7

(8)  De tre kasinona drevs som serviceklubbar av EOT på grundval av lag 1624/1951, dekret 4109/1960 och lag 2160/1993. Driften av kasinona på Korfu och i Mont Parnès övertogs senare av Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis (grekiska byrån för utveckling av turism, ETA), som helt ägdes av grekiska staten, enligt lagarna 2636/1998 och 2837/2000, fram till dess att de ovanstående två kasinona beviljades tillstånd i enlighet med lag 3139/2003 (kasinot på Rhodos drevs av EOT fram till dess att det beviljades tillstånd år 1996).

8

(9)  Följande beslut utfärdades av EOT:s generalsekreterare (i enlighet med lag 1624/1951 och dekret 4109/1960): EOT:s beslut 535633 av den 21 november 1991 (som fastställde inträdesavgiften till kasinot i Mont Parnès till 2 000 grekiska drakmer). EOT:s beslut 508049 av den 24 mars 1992 (som fastställde inträdesavgiften till kasinona på Korfu och Rhodos till 1 500 grekiska drakmer). EOT:s beslut 532691 av den 24 november 1997 (som ändrade inträdesavgiften till kasinot på Korfu till 2 000 grekiska drakmer).

9

(10)  Lag 2206/1994 om etablering, organisation, drift och tillsyn av kasinon och andra frågor, Νόμος 2206, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 62 – 20.4.1994.

10

(11)  Ministerbeslut Y.A 1128269/1226/0015/ΠΟΛ.1292/16.11.1995 – ΦΕΚ 982/B'/1995.

11

(12)  Punkt 1 i 1995 års ministerbeslut: ”Kasinooperatörer (lag 2206/1994) är, från och med den 15 december 1995, förpliktade att utfärda en inträdesbiljett till varje besökare enligt de särskilda bestämmelser som fastställs i följande punkter.”

12

(13)  Punkt 5 i 1995 års ministerbeslut: ”Det enhetliga biljettpriset för inträde till området med enarmade banditer och spelbord ska uppgå till 5 000 GRD.”

13

(14)  I det första stycket i punkt 7 i 1995 års ministerbeslut anges följande: ”Av inträdesbiljettens totala värde ska kasinot behålla en procentsats på 20 % som en avgift för att utfärda biljetten och täcka kostnader, inklusive den mervärdesskatt som ska erläggas. Resten ska utgöra en avgift till staten.”

14

(15)  I punkt 6 i 1995 års ministerbeslut anges följande: ”Om kasinot av marknadsföringsskäl eller skäl som hänför sig till sociala förpliktelser inte tar ut en inträdesavgift från en besökare ska kasinot utfärda en biljett märkt ’fribiljett’ från en särskild biljettserie eller trycka på den särskilda knappen på det av skattemyndigheten godkända kassaregister som används för att registrera gratiskunder.”

15

(16)  I det andra stycket i punkt 7 i 1995 års ministerbeslut anges följande: ”När det gäller fribiljetter ska avgiften till staten betalas på grundval av biljettpriset på den relevanta dag som fastställs i punkt 5 i detta beslut.”

16

(17)  I det första stycket i punkt 10 i 1995 års ministerbeslut anges följande: ”Statliga avgifter ska deponeras hos det korrekta skattekontoret den 10:e varje månad, med uppgift om de avgifter som uppburits under föregående månad.”

17

(18)  I det första och det andra stycket i punkt 8 i 1995 års ministerbeslut anges följande: ”Om inte annat följer av punkterna 2–7, i tillämpliga delar, är det tillåtet [för kasinooperatörer] att utfärda biljetter med längre giltighet som gäller under 15 eller 30 dagar i rad eller under en kalendermånad. För sådana biljetter med längre giltighet kan man ge rabatt, enligt följande:

18

| a) | För 15-dagarsbiljetter, 40 % av det totala värdet av 15 dagsbiljetter. Om sådana biljetter utfärdas för hälften av en kalendermånad, täcker den sista hälften av en månad den period som börjar den 16:e dagen i månaden och slutar vid månadens utgång. |
| --- | --- |

a)

För 15-dagarsbiljetter, 40 % av det totala värdet av 15 dagsbiljetter. Om sådana biljetter utfärdas för hälften av en kalendermånad, täcker den sista hälften av en månad den period som börjar den 16:e dagen i månaden och slutar vid månadens utgång.

| b) | För 30-dagarsbiljetter eller månadsbiljetter, 50 % av det totala värdet av 30 dagsbiljetter.” |
| --- | --- |

b)

För 30-dagarsbiljetter eller månadsbiljetter, 50 % av det totala värdet av 30 dagsbiljetter.”

(19)  Lag 1624/1951 om ratificering, ändring och komplettering av lag 1565/1950 om etablering av den grekiska byrån för utveckling av turism, Νόμος 1624, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 7 – 8.1.1951.

19

(20)  Dekret 4109/1960 om ändring och komplettering av lagstiftningen avseende den grekiska byrån för utveckling av turism och vissa andra bestämmelser, Νομοθετικό Διάταγμα 4109, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 153 – 29.9.1960.

20

(21)  Lag 2160/1993 om turism och andra frågor, Νόμος 2160, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 118 – 19.7.1993.

21

(22)  Lag 2687/1953 om investeringar och skydd av utländskt kapital, Νομοθετικό Διάταγμα 2687, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 317 – 10.11.1953.

22

(23)  Kasinot i Thessaloniki blev föremål för bestämmelserna i lag 2687/1953 genom presidentdekret Π.Λ. 290/1995 (om godkännande av en utländsk kapitalinvestering av Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki, Προεδρικό Διάταγμα 290, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 163 – 9.8.1995) i vilket det angavs att det skulle ges samma behandling som kasinot i Mont Parnès och det på Korfu.

23

(24)  Se punkterna 16, 17 och 18 i beslutet om att inleda ett förfarande.

24

(25)  Kasinot i Mont Parnès drevs av Elliniko Kasino Parnithas A.E. (EKP), som grundades år 2001 som ett dotterbolag till ETA och som kontrolleras fullt ut av den grekiska staten.

25

(26)  Enligt de upplysningar som lämnades av de grekiska myndigheterna under det formella granskningsförfarandet privatiserades kasinot på Korfu den 30 augusti 2010, efter en internationell anbudsfordran, genom försäljningen av 100 % av aktiekapitalet i företaget Elliniki Kazino Kerkyras AE (EKK) till V&T Corfu Ependyseis Casino AE, som hade grundats av den vinnande anbudsgivaren, konsortiet Vivere Entertainment Emporiki & Symmetochon AE – Theros International Gaming Inc. EKK hade grundats år 2001 som ett dotterbolag till ETA.

26

(27)  I enlighet med ministerbeslut Τ/633/29.5.1996.

27

(28)  Lag 4093/2012, Greklands officiella tidning I 222 av den 12 november 2012.

28

(29)  Se punkterna 19–23 i beslutet om att inleda ett förfarande.

29

(30)  Se punkterna 26, 27, 28 och 37 i beslutet om att inleda ett förfarande.

30

(31)  Se punkterna 24–29 i beslutet om att inleda ett förfarande.

31

(32)  Se punkterna 30, 31 och 32 i beslutet om att inleda ett förfarande.

32

(33)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1).

33

(34)  Se punkterna 34 och 35 i beslutet om att inleda ett förfarande.

34

(35)  Se punkterna 36, 37 och 38 i beslutet om att inleda ett förfarande.

35

(36)  Se punkterna 39 och 40 i beslutet om att inleda ett förfarande.

36

(37)  Domstolens dom av den 21 december 2016 i de förenade målen C-20/15 P och C-21/15 P Kommissionen mot World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, punkt 53, och den rättspraxis som det hänvisas till i domen.

37

(38)  Se målen C-20/15 P och C-21/15 P Kommissionen mot World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, punkt 56 och mål C-6/12 P Oy, ECLI:EU:C:2013:525, punkt 18.

38

P Oy

(39)  Domstolens dom av den 11 juli 1996, SFEI m.fl, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, punkt 60; domstolens dom av den 29 april 1999, Spanien mot kommissionen, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, punkt 41.

39

(40)  Domstolens dom av den 2 juli 1974, Italien mot kommissionen, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, punkt 13.

40

(41)  Kommissionens beslut 2004/339/EG av den 15 oktober 2003 (som vidtagits av Italien) till förmån för RAI SpA (EUT L 119, 23.4.2004, s. 1), skäl 69; generaladvokat Fennellys yttrande av den 26 november 1998, Frankrike mot kommissionen, C-251/97, ECLI:EU:C:1998:572, punkt 26.

41

(42)  Domstolens dom av den 24 juli 2003, Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, punkt 84.

42

(43)  Domstolens dom av den 15 mars 1994, Banco Exterior de España, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, punkt 13; domstolens dom av den 19 september 2000, Tyskland mot kommissionen, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, punkt 25; domstolens dom av den 19 maj 1999, Italien mot kommissionen, C-6/97, ECLI:EU:C:1999:251, punkt 15; domstolens dom av den 3 mars 2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, punkt 36.

43

(44)  Domstolens dom av den 20 november 2003, GEMO SA, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, punkterna 28–31.

44

(45)  2014 års dom, punkt 55.

45

(46)  Ibid, punkt 57.

46

(47)  2015 års beslut, punkt 35 (ej översatt till svenska).

47

(48)  2014 års dom, punkt 76.

48

(49)  Ibid, punkt 77.

49

(50)  Ibid, punkt 78.

50

(51)  Ibid, punkt 80.

51

(52)  2015 års beslut, punkt 55 (ej översatt till svenska).

52

(53)  Domstolens dom av den 24 januari 1978, Van Tiggele, 82/77, ECLI:EU:C:1978:10, punkterna 25 och 26; tribunalens dom av den 12 december 1996, Air France mot kommissionen, T-358/94, ECLI:EU:T:1996:194, punkt 63.

53

(54)  Domstolens dom av den 13 mars 2001, PreussenElektra AG mot Schleswag AG, C-379/98, EU:C:2001:160, punkt 62.

54

(55)  Domstolens dom av den 24 januari 1978, Openbar Ministerie i Nederländerna mot Jacobus Philippus van Tiggele, 82/77, ECLI:EU:C:1978:10, punkterna 25 och 26.

55

---

| 19.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 262/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 262/71

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/1576

av den 18 oktober 2018

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2018) 6961]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som bör återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1512 (5) till följd av nya fall av afrikansk svinpest i Ungern och Polen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som bör återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1512 (5) till följd av nya fall av afrikansk svinpest i Ungern och Polen.

| (2) | Risken att afrikansk svinpest sprids till vilda djur är kopplad till den naturliga långsamma spridningen av sjukdomen bland vildsvinspopulationer och även till risker kopplade till mänsklig verksamhet, vilket har påvisats av den senaste epidemiologiska utvecklingen av sjukdomen i unionen och dokumenterats av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i ett vetenskapligt yttrande av Efsas panel för djurs hälsa och välbefinnande av den 14 juli 2015, i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland av den 23 mars 2017 samt i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland av den 8 november 2017 (6). |
| --- | --- |

(2)

Risken att afrikansk svinpest sprids till vilda djur är kopplad till den naturliga långsamma spridningen av sjukdomen bland vildsvinspopulationer och även till risker kopplade till mänsklig verksamhet, vilket har påvisats av den senaste epidemiologiska utvecklingen av sjukdomen i unionen och dokumenterats av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i ett vetenskapligt yttrande av Efsas panel för djurs hälsa och välbefinnande av den 14 juli 2015, i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland av den 23 mars 2017 samt i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland av den 8 november 2017 (6).

| (3) | I rådets direktiv 2002/60/EG (7) fastställs de minimiåtgärder som ska vidtas inom unionen för bekämpning av afrikansk svinpest. I artikel 9 i direktiv 2002/60/EG föreskrivs särskilt att det ska upprättas en skydds- och övervakningszon när afrikansk svinpest officiellt har bekräftats hos svin på en anläggning och i artiklarna 10 och 11 i samma direktiv fastställs de åtgärder som ska vidtas i skydds- och övervakningszonerna för att förhindra att sjukdomen sprids. I artikel 15 i direktiv 2002/60/EG föreskrivs dessutom de åtgärder som ska vidtas när afrikansk svinpest bekräftas hos viltlevande svin, inklusive att anläggningar för svinhållning i det område som definierats som smittat ska ställas under officiell övervakning. Den senaste tidens erfarenheter har visat att de åtgärder som fastställs i direktiv 2002/60/EG effektivt förhindrar spridningen av sjukdomen, särskilt åtgärderna för rengöring och desinfektion av smittade anläggningar. |
| --- | --- |

(3)

I rådets direktiv 2002/60/EG (7) fastställs de minimiåtgärder som ska vidtas inom unionen för bekämpning av afrikansk svinpest. I artikel 9 i direktiv 2002/60/EG föreskrivs särskilt att det ska upprättas en skydds- och övervakningszon när afrikansk svinpest officiellt har bekräftats hos svin på en anläggning och i artiklarna 10 och 11 i samma direktiv fastställs de åtgärder som ska vidtas i skydds- och övervakningszonerna för att förhindra att sjukdomen sprids. I artikel 15 i direktiv 2002/60/EG föreskrivs dessutom de åtgärder som ska vidtas när afrikansk svinpest bekräftas hos viltlevande svin, inklusive att anläggningar för svinhållning i det område som definierats som smittat ska ställas under officiell övervakning. Den senaste tidens erfarenheter har visat att de åtgärder som fastställs i direktiv 2002/60/EG effektivt förhindrar spridningen av sjukdomen, särskilt åtgärderna för rengöring och desinfektion av smittade anläggningar.

| (4) | Eftersom de åtgärder som tillämpas i de berörda medlemsstaterna enligt direktiv 2002/60/EG är effektiva, särskilt åtgärderna i artiklarna 10.4 b, 10.5 och 15 bör, i överensstämmelse med de riskreducerande åtgärder avseende afrikansk svinpest som fastställs i Terrestrial Animal Health Code från Världsorganisationen för djurhälsa, vissa områden i Lettland, Litauen och Polen som för närvarande förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU nu förtecknas i del II eller del I i den bilagan, med hänsyn till att tremånadersperioden från dagen för den slutliga rengöringen och desinfektionen av de smittade anläggningarna löper ut. Eftersom de områden där situationen fortfarande utvecklas förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU måste alltid effekten på de angränsande områdena särskilt beaktas när eventuella ändringar görs av de områden som förtecknas i den delen. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom de åtgärder som tillämpas i de berörda medlemsstaterna enligt direktiv 2002/60/EG är effektiva, särskilt åtgärderna i artiklarna 10.4 b, 10.5 och 15 bör, i överensstämmelse med de riskreducerande åtgärder avseende afrikansk svinpest som fastställs i Terrestrial Animal Health Code från Världsorganisationen för djurhälsa, vissa områden i Lettland, Litauen och Polen som för närvarande förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU nu förtecknas i del II eller del I i den bilagan, med hänsyn till att tremånadersperioden från dagen för den slutliga rengöringen och desinfektionen av de smittade anläggningarna löper ut. Eftersom de områden där situationen fortfarande utvecklas förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU måste alltid effekten på de angränsande områdena särskilt beaktas när eventuella ändringar görs av de områden som förtecknas i den delen.

| (5) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2018/1512 antogs har dessutom den epidemiologiska situationen i unionen utvecklats vad gäller afrikansk svinpest, och det har förekommit ytterligare fall av sjukdomen som måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(5)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2018/1512 antogs har dessutom den epidemiologiska situationen i unionen utvecklats vad gäller afrikansk svinpest, och det har förekommit ytterligare fall av sjukdomen som måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (6) | I september 2018 konstaterades ett fall av afrikansk svinpest hos ett viltlevande svin i länet Tauragė i Litauen. Detta fall av afrikansk svinpest hos ett viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Följaktligen bör detta område i Litauen som drabbats av afrikansk svinpest nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan. |
| --- | --- |

(6)

I september 2018 konstaterades ett fall av afrikansk svinpest hos ett viltlevande svin i länet Tauragė i Litauen. Detta fall av afrikansk svinpest hos ett viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Följaktligen bör detta område i Litauen som drabbats av afrikansk svinpest nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan.

| (7) | I oktober 2018 konstaterades ett fall av afrikansk svinpest hos ett viltlevande svin i länet Puławy i Polen. Detta fall av afrikansk svinpest hos ett viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Följaktligen bör detta område i Polen som drabbats av afrikansk svinpest nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan. |
| --- | --- |

(7)

I oktober 2018 konstaterades ett fall av afrikansk svinpest hos ett viltlevande svin i länet Puławy i Polen. Detta fall av afrikansk svinpest hos ett viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Följaktligen bör detta område i Polen som drabbats av afrikansk svinpest nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan.

| (8) | I oktober 2018 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i länet Teleorman i Rumänien. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Följaktligen bör detta område i Rumänien som drabbats av afrikansk svinpest nu förtecknas i del III i stället för i del I i den bilagan. |
| --- | --- |

(8)

I oktober 2018 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i länet Teleorman i Rumänien. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Följaktligen bör detta område i Rumänien som drabbats av afrikansk svinpest nu förtecknas i del III i stället för i del I i den bilagan.

| (9) | För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Lettland, Litauen och Polen och tas med i förteckningarna i delarna I och II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU samt vissa områden överföras från del III till del I eller II i bilagan efter utgången av tremånadersperioden från dagen för den slutliga rengöringen och desinfektionen av de smittade anläggningarna. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Lettland, Litauen och Polen och tas med i förteckningarna i delarna I och II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU samt vissa områden överföras från del III till del I eller II i bilagan efter utgången av tremånadersperioden från dagen för den slutliga rengöringen och desinfektionen av de smittade anläggningarna. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 18 oktober 2018.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1512 av den 10 oktober 2018 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 255, 11.10.2018, s. 18).

5

(6)  
  EFSA Journal, vol. 13(2015):7, artikelnr 4163. EFSA Journal, vol. 15(2017):3, artikelnr 4732. EFSA Journal, vol. 15(2017):11, artikelnr 5068.

6

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

(7)  Rådets direktiv 2002/60/EG av den 27 juni 2002 om särskilda bestämmelser för bekämpning av afrikansk svinpest och om ändring av direktiv 92/119/EEG beträffande Teschensjuka och afrikansk svinpest (EGT L 192, 20.7.2002, s. 27).

7

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med följande:

”BILAGA

DEL I

1.   Tjeckien

Följande områden i Tjeckien:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

2.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658403, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658403, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901560, 901590, 901850, 901950, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901560, 901590, 901850, 901950, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550120, 550130, 550210, 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550120, 550130, 550210, 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Skrundas novada Rudbāržu pagasts, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

5.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Sintautų, Slavikų, Sudargo ir Žvirgždaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Sintautų, Slavikų, Sudargo ir Žvirgždaičių seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivalybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivalybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

6.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Dubeninki, Gołdap i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gminy Dubeninki, Gołdap i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gmina Bisztynek w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Bisztynek w powiecie bartoszyckim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim. |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim.

| gminy Orneta, Lubomino, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Orneta, Lubomino, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Elbląg, Godkowo, Gronowo Elbląskie, Markusy, Pasłęk i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Elbląg, Godkowo, Gronowo Elbląskie, Markusy, Pasłęk i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Kolno w powiecie olsztyńskim,

| gmina Miłakowo w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Miłakowo w powiecie ostródzkim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim. |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| część gminy Kotuń położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim, |
| --- |

część gminy Kotuń położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Mrozy, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Mrozy, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gminy Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Sobolew, Trojanów, Żelechów i część gminy Miastków Kościelny położona na południe od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Sobolew, Trojanów, Żelechów i część gminy Miastków Kościelny położona na południe od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów, i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów, i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim. |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osada w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osada w powiecie zamojskim,

| gminy Trzeszczany i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Trzeszczany i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Jeziorzany i Kock, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock, w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| powiat rycki, |
| --- |

powiat rycki,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Karczmiska, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Karczmiska, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim,

| gminy Gorzków, Izbica, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Izbica, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin. |
| --- |

powiat miejski Lublin.

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików i Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików i Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim. |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim.

7.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Alba county with the following delimitation:






  — | North of National Road no. 7 |
| --- | --- | --- |

—

Alba county with the following delimitation:

—

North of National Road no. 7

| — | Arad county with the following delimitation:






  — | In the North side of the line described by following localities:






  — | Macea, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Arad county with the following delimitation:

—

In the North side of the line described by following localities:

—

Macea,

| — | Șiria, |
| --- | --- |

—

Șiria,

| — | Bârzava, |
| --- | --- |

—

Bârzava,

| — | Toc, which is junction with National Road no. 7, |
| --- | --- |

—

Toc, which is junction with National Road no. 7,

| — | North of National Road no. 7, |
| --- | --- |

—

North of National Road no. 7,

| — | Arges county, |
| --- | --- |

—

Arges county,

| — | Bistrița county, |
| --- | --- |

—

Bistrița county,

| — | Brașov county, |
| --- | --- |

—

Brașov county,

| — | Cluj county, |
| --- | --- |

—

Cluj county,

| — | Covasna county, |
| --- | --- |

—

Covasna county,

| — | Dolj county, |
| --- | --- |

—

Dolj county,

| — | Harghita county, |
| --- | --- |

—

Harghita county,

| — | Hunedoara county with the following delimitation:






  — | North of the line described by following localities:






  — | Brănișca, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Hunedoara county with the following delimitation:

—

North of the line described by following localities:

—

Brănișca,

| — | Deva municipality, |
| --- | --- |

—

Deva municipality,

| — | Turdaș, |
| --- | --- |

—

Turdaș,

| — | Zam and Aurel Vlaicu localities which are at junction with National Road no. 7, |
| --- | --- |

—

Zam and Aurel Vlaicu localities which are at junction with National Road no. 7,

| — | North of National Road no. 7, |
| --- | --- |

—

North of National Road no. 7,

| — | Iasi county, |
| --- | --- |

—

Iasi county,

| — | Maramureș county, |
| --- | --- |

—

Maramureș county,

| — | Neamt county, |
| --- | --- |

—

Neamt county,

| — | Vâlcea county. |
| --- | --- |

—

Vâlcea county.

DEL II

1.   Tjeckien

Följande områden i Tjeckien:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

2.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

3.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902 és 659000 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902 és 659000 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas un Kabiles, pagasts, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P118, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas un Kabiles, pagasts, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P118, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Šķēdes, Nīgrandes, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, un Pampāļu pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Šķēdes, Nīgrandes, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, un Pampāļu pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Nīkrāces, Skrundas un Raņķu pagasts, Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Nīkrāces, Skrundas un Raņķu pagasts, Skrundas pilsēta,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Krokialaukio, Miroslavo ir Simno seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Krokialaukio, Miroslavo ir Simno seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Palomenės, Pravieniškių, Rumšiškių, Žiežmarių ir Žiežmarių apylinkės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Palomenės, Pravieniškių, Rumšiškių, Žiežmarių ir Žiežmarių apylinkės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417 ir Tyrulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417 ir Tyrulių seniūnija,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybės: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Karnavės, Musninkų, Širvintų, Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Karnavės, Musninkų, Širvintų, Zibalų seniūnijos,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų, Žujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų, Žujūnų seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gmina Milejewo i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gmina Milejewo i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 i miasto Braniewow powiecie braniewskim, |
| --- |

gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 i miasto Braniewow powiecie braniewskim,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 oraz na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i miasto Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 oraz na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i miasto Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo, |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo,

| w województwie podlaskim: |
| --- |

w województwie podlaskim:

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla i Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla i Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gmina Puńsk, część gminy Krasnopol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 653, część gminy Sejny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 653 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 663 i miasto Sejny w powiecie sejneńskim, |
| --- |

gmina Puńsk, część gminy Krasnopol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 653, część gminy Sejny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 653 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 663 i miasto Sejny w powiecie sejneńskim,

| gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok. |
| --- |

powiat miejski Białystok.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Przesmyki, Wodynie, Skórzec i część gminy Mordy położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Przesmyki, Wodynie, Skórzec i część gminy Mordy położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gmina Brochów w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gmina Brochów w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Sulejówek miasto Mińsk Mazowiecki i części gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Sulejówek miasto Mińsk Mazowiecki i części gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga i Garwolin z miastem Garwolin, Maciejowice i część gminy Miastków Kościelny położona na północ od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga i Garwolin z miastem Garwolin, Maciejowice i część gminy Miastków Kościelny położona na północ od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Celestynów, Józefów, Karczew, Osieck, Otwock, Sobienie Jeziory i Wiązowna w powiecie otwockim |
| --- |

gminy Celestynów, Józefów, Karczew, Osieck, Otwock, Sobienie Jeziory i Wiązowna w powiecie otwockim

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa. |
| --- |

powiat miejski Warszawa.

| w województwie lubelskim:





  gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim,

| część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim, |
| --- |

część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim,

| gmina Fajsławice, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim. |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim.

DEL III

1.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Kuldīgas novada Pelču, Snēpeles un Vārmes pagasts, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz dienvidrietumiem no autoceļa P118, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Pelču, Snēpeles un Vārmes pagasts, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz dienvidrietumiem no autoceļa P118,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu, Zaņas, Ezeres un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu, Zaņas, Ezeres un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Skirsnemunės, Šimkaičių ir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Skirsnemunės, Šimkaičių ir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė: Paparčių ir Žaslių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė: Paparčių ir Žaslių seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių, Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių, Giedraičių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių seniūnijos, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių seniūnijos, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio, Kidulių, Plokščių ir Šakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio, Kidulių, Plokščių ir Šakių seniūnijos,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių seniūnija,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės sen. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės sen.

3.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia, Wilczęta i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 w powiecie braniewskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia, Wilczęta i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 w powiecie braniewskim,

| gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce, Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce, Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gmina Młynary w powiecie elbląskim, |
| --- |

gmina Młynary w powiecie elbląskim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 i część gminy Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 i część gminy Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gmina Kołbiel w powiecie otwockim, |
| --- |

gmina Kołbiel w powiecie otwockim,

| gminy Parysów i Pilawa w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Parysów i Pilawa w powiecie garwolińskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie radzyńskim,

| gminy, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gminy Wojcieszków, część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków, część miasta Łuków położona na zachód i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą do wschodniej granicy miasta Łuków, część gminy Stanin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807 i część gminy Krzywda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Wojcieszków, część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków, część miasta Łuków położona na zachód i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą do wschodniej granicy miasta Łuków, część gminy Stanin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807 i część gminy Krzywda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim.

4.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Area of Bucharest, |
| --- | --- |

—

Area of Bucharest,

| — | Constanța county, |
| --- | --- |

—

Constanța county,

| — | Satu Mare county, |
| --- | --- |

—

Satu Mare county,

| — | Tulcea county, |
| --- | --- |

—

Tulcea county,

| — | Bacau county, |
| --- | --- |

—

Bacau county,

| — | Bihor county, |
| --- | --- |

—

Bihor county,

| — | Brăila county, |
| --- | --- |

—

Brăila county,

| — | Buzău county, |
| --- | --- |

—

Buzău county,

| — | Călărași county, |
| --- | --- |

—

Călărași county,

| — | Dambovita county, |
| --- | --- |

—

Dambovita county,

| — | Galați county, |
| --- | --- |

—

Galați county,

| — | Giurgiu county, |
| --- | --- |

—

Giurgiu county,

| — | Ialomița county, |
| --- | --- |

—

Ialomița county,

| — | Ilfov county, |
| --- | --- |

—

Ilfov county,

| — | Prahova county, |
| --- | --- |

—

Prahova county,

| — | Salaj county, |
| --- | --- |

—

Salaj county,

| — | Vaslui county, |
| --- | --- |

—

Vaslui county,

| — | Vrancea county, |
| --- | --- |

—

Vrancea county,

| — | Teleorman county, |
| --- | --- |

—

Teleorman county,

| — | Olt county. |
| --- | --- |

—

Olt county.

DEL IV

Italien

Följande områden i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Rättelser

| 19.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 262/90 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 262/90

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 260 av den 17 oktober 2018
  )

Denna rättelse ska betraktas som ogiltig.

---