# Euroopan unionin L 262/2018

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 262 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 61. vuosikerta19. lokakuuta 2018 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 262

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

61. vuosikerta19. lokakuuta 2018

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (Euratom) 2018/1563, annettu 15 päivänä lokakuuta 2018, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2019–2020) ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1314/2013 kumoamisesta | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1564, annettu 17 päivänä lokakuuta 2018, dolomiitti-magnesiittia sisältävän valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena lukuun ottamatta lypsylehmiä ja muita lypsäviä märehtijöitä, vieroitettuja porsaita ja lihasikoja (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1565, annettu 17 päivänä lokakuuta 2018, Paenibacillus lentus (DSM 28088) -organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-mannanaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä broilerien, kananuorikoiden ja muiden toissijaisten siipikarjalajien kuin munivien siipikarjalajien, lihakalkkunoiden, siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden, vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja toissijaisten sikaeläinten rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Elanco GmbH) (
  1
  ) | 24 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1566, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, Aspergillus niger (NRRL 25541) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia ja endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja Aspergillus niger (ATCC66222) -organismin tuottamaa alfa-amylaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä vieroitettujen porsaiden ja (vieroitettujen) toissijaisten sikaeläinten rehun lisäaineena sekä asetuksen (EY) N:o 1453/2004 muuttamisesta (hyväksynnän haltija Andrès Pintaluba SA) (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1567, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/249 oikaisemisesta siltä osin kuin on kyse tauriinin, beta-alaniinin, L-alaniinin, L-arginiinin, L-asparagiinihapon, L-histidiinin, DL-isoleusiinin, L-leusiinin, L-fenyylialaniinin, L-proliinin, DL-seriinin, L-tyrosiinin, L-metioniinin, L-valiinin, L-kysteiinin, glysiinin, mononatriumglutamaatin ja L-glutamiinihapon hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja L-kysteiinihydrokloridimonohydraatin hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena kissoja ja koiria lukuun ottamatta (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1568, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, Komagataella phaffii (DSM 32159) -organismin tuottamaa fumonisiiniesteraasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä kaikkien sikojen ja kaikkien siipikarjalajien rehun lisäaineena (
  1
  ) | 34 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1569, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, Trichoderma reesei (CBS 114044) -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävän entsyymivalmisteen hyväksymisestä munivien kanojen, toissijaisten siipikarjalajien ja lihasikojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Roal Oy) annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1110/2011 muuttamisesta (
  1
  ) | 37 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1570, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuontia koskevan menettelyn päättämisestä ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1194/2013 kumoamisesta | 40 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1571, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, rasvattoman maitojauheen vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/2080 aloitetun tarjouskilpailumenettelyn mukaisessa kahdennessakymmenennessäkuudennessa osatarjouskilpailussa | 54 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2018/1572, annettu 15 päivänä lokakuuta 2018, kolmipyöräisten ajoneuvojen, mopojen sekä luokan L ajoneuvojen korvaavien pakoäänenvaimennusjärjestelmien hyväksyntään melupäästöjen osalta sovellettavia yhdenmukaisia vaatimuksia koskevien Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöjen nro 9, 63 ja 92 soveltamisesta unionissa | 55 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2018/1573, annettu 15 päivänä lokakuuta 2018, Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta talouskumppanuussopimuskomitean päätöksen, joka koskee Kroatian tasavallan liittymistä Euroopan unioniin, hyväksymiseen | 57 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2018/1574, annettu 16 päivänä lokakuuta 2018, alueiden komitean yhden jäsenen, jota Italian tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä | 60 |
| | * | Komission päätös (EU) 2018/1575, annettu 9 päivänä elokuuta 2018, toimenpiteistä, jotka Kreikka on toteuttanut eräiden Kreikan kasinoiden hyväksi SA.28973 – C 16/2010 (ex NN 22/2010, ex CP 318/2009)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 5267)

   (
  1
  ) | 61 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1576, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 6961)

   (
  1
  ) | 71 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (Euratom) 2018/1563, annettu 15 päivänä lokakuuta 2018, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2019–2020) ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1314/2013 kumoamisesta

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1564, annettu 17 päivänä lokakuuta 2018, dolomiitti-magnesiittia sisältävän valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena lukuun ottamatta lypsylehmiä ja muita lypsäviä märehtijöitä, vieroitettuja porsaita ja lihasikoja (
  1
  )

1

20

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1565, annettu 17 päivänä lokakuuta 2018, Paenibacillus lentus (DSM 28088) -organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-mannanaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä broilerien, kananuorikoiden ja muiden toissijaisten siipikarjalajien kuin munivien siipikarjalajien, lihakalkkunoiden, siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden, vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja toissijaisten sikaeläinten rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Elanco GmbH) (
  1
  )

Paenibacillus lentus

1

24

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1566, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, Aspergillus niger (NRRL 25541) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia ja endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja Aspergillus niger (ATCC66222) -organismin tuottamaa alfa-amylaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä vieroitettujen porsaiden ja (vieroitettujen) toissijaisten sikaeläinten rehun lisäaineena sekä asetuksen (EY) N:o 1453/2004 muuttamisesta (hyväksynnän haltija Andrès Pintaluba SA) (
  1
  )

Aspergillus niger

Aspergillus niger

1

27

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1567, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/249 oikaisemisesta siltä osin kuin on kyse tauriinin, beta-alaniinin, L-alaniinin, L-arginiinin, L-asparagiinihapon, L-histidiinin, DL-isoleusiinin, L-leusiinin, L-fenyylialaniinin, L-proliinin, DL-seriinin, L-tyrosiinin, L-metioniinin, L-valiinin, L-kysteiinin, glysiinin, mononatriumglutamaatin ja L-glutamiinihapon hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja L-kysteiinihydrokloridimonohydraatin hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena kissoja ja koiria lukuun ottamatta (
  1
  )

1

31

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1568, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, Komagataella phaffii (DSM 32159) -organismin tuottamaa fumonisiiniesteraasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä kaikkien sikojen ja kaikkien siipikarjalajien rehun lisäaineena (
  1
  )

Komagataella phaffii

1

34

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1569, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, Trichoderma reesei (CBS 114044) -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävän entsyymivalmisteen hyväksymisestä munivien kanojen, toissijaisten siipikarjalajien ja lihasikojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Roal Oy) annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1110/2011 muuttamisesta (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

37

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1570, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuontia koskevan menettelyn päättämisestä ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1194/2013 kumoamisesta

40

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1571, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, rasvattoman maitojauheen vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/2080 aloitetun tarjouskilpailumenettelyn mukaisessa kahdennessakymmenennessäkuudennessa osatarjouskilpailussa

54

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2018/1572, annettu 15 päivänä lokakuuta 2018, kolmipyöräisten ajoneuvojen, mopojen sekä luokan L ajoneuvojen korvaavien pakoäänenvaimennusjärjestelmien hyväksyntään melupäästöjen osalta sovellettavia yhdenmukaisia vaatimuksia koskevien Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöjen nro 9, 63 ja 92 soveltamisesta unionissa

55

*

Neuvoston päätös (EU) 2018/1573, annettu 15 päivänä lokakuuta 2018, Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta talouskumppanuussopimuskomitean päätöksen, joka koskee Kroatian tasavallan liittymistä Euroopan unioniin, hyväksymiseen

57

*

Neuvoston päätös (EU) 2018/1574, annettu 16 päivänä lokakuuta 2018, alueiden komitean yhden jäsenen, jota Italian tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

60

*

Komission päätös (EU) 2018/1575, annettu 9 päivänä elokuuta 2018, toimenpiteistä, jotka Kreikka on toteuttanut eräiden Kreikan kasinoiden hyväksi SA.28973 – C 16/2010 (ex NN 22/2010, ex CP 318/2009)
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 5267)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 5267)

1

61

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1576, annettu 18 päivänä lokakuuta 2018, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 6961)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 6961)

1

71

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2018/848, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 kumoamisesta ( EUVL L 260, 17.10.2018 ) | 90 |

Oikaisuja

*

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2018/848, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 kumoamisesta ( EUVL L 260, 17.10.2018 )

( EUVL L 260, 17.10.2018 )

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 19.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 262/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 262/1

---

NEUVOSTON ASETUS (Euratom) 2018/1563,

annettu 15 päivänä lokakuuta 2018,

tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2019–2020) ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1314/2013 kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan ensimmäisen kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

on kuullut tieteellis-teknistä komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan atomienergiayhteisön, jäljempänä ’yhteisö’, eräänä tavoitteena on edistää elintason nostamista jäsenvaltioissa muun muassa edistämällä ja helpottamalla jäsenvaltioissa tehtävää ydinalan tutkimusta ja täydentämällä sitä toteuttamalla yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan atomienergiayhteisön, jäljempänä ’yhteisö’, eräänä tavoitteena on edistää elintason nostamista jäsenvaltioissa muun muassa edistämällä ja helpottamalla jäsenvaltioissa tehtävää ydinalan tutkimusta ja täydentämällä sitä toteuttamalla yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma.

| (2) | Ydinalan tutkimus voi edistää yhteiskunnallista ja taloudellista hyvinvointia sekä ympäristön kestävyyttä parantamalla ydinturvallisuutta, turva- ja varmuusjärjestelyjä ja säteilysuojelua. Yhtä tärkeää on se, että ydinalan tutkimus voi edistää pitkällä aikavälillä energiajärjestelmän irtautumista hiilestä turvallisella, tehokkaalla ja varmalla tavalla. |
| --- | --- |

(2)

Ydinalan tutkimus voi edistää yhteiskunnallista ja taloudellista hyvinvointia sekä ympäristön kestävyyttä parantamalla ydinturvallisuutta, turva- ja varmuusjärjestelyjä ja säteilysuojelua. Yhtä tärkeää on se, että ydinalan tutkimus voi edistää pitkällä aikavälillä energiajärjestelmän irtautumista hiilestä turvallisella, tehokkaalla ja varmalla tavalla.

| (3) | Neuvoston asetuksella (Euratom) N:o 1314/2013 (2) perustetun yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelman 2014–2018, jäljempänä ’vuosien 2014–2018 ohjelma’, väliarvioinnissa todettiin toiminnan jatkuva merkitys ja keskeisyys pyrittäessä ratkaisemaan haasteita, jotka liittyvät ydinturvallisuuteen, turva- ja varmuusjärjestelyihin ja ydinmateriaalivalvontaan, radioaktiivisten jätteiden huoltoon, säteilysuojeluun ja fuusioenergiaan. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston asetuksella (Euratom) N:o 1314/2013 (2) perustetun yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelman 2014–2018, jäljempänä ’vuosien 2014–2018 ohjelma’, väliarvioinnissa todettiin toiminnan jatkuva merkitys ja keskeisyys pyrittäessä ratkaisemaan haasteita, jotka liittyvät ydinturvallisuuteen, turva- ja varmuusjärjestelyihin ja ydinmateriaalivalvontaan, radioaktiivisten jätteiden huoltoon, säteilysuojeluun ja fuusioenergiaan.

| (4) | Jotta voidaan varmistaa ydinalan tutkimuksen jatkuvuus yhteisön tasolla, on tarpeen vahvistaa yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma 1 päivän tammikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliselle ajalle, jäljempänä ’vuosien 2019–2020 ohjelma’. Vuosien 2019–2020 ohjelmalla olisi oltava samat tavoitteet kuin vuosien 2014–2018 ohjelmalla ja sen olisi tuettava samaa toimintaa ja käytettävä samaa toteuttamistapaa, joka on osoittautunut tehokkaaksi ja tarkoituksenmukaiseksi vuosien 2014–2018 ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

(4)

Jotta voidaan varmistaa ydinalan tutkimuksen jatkuvuus yhteisön tasolla, on tarpeen vahvistaa yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma 1 päivän tammikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliselle ajalle, jäljempänä ’vuosien 2019–2020 ohjelma’. Vuosien 2019–2020 ohjelmalla olisi oltava samat tavoitteet kuin vuosien 2014–2018 ohjelmalla ja sen olisi tuettava samaa toimintaa ja käytettävä samaa toteuttamistapaa, joka on osoittautunut tehokkaaksi ja tarkoituksenmukaiseksi vuosien 2014–2018 ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

| (5) | Ydinalan tutkimusta tukemalla vuosien 2019–2020 ohjelma edistää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (3) perustetun tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020”, jäljempänä ’Horisontti 2020 -puiteohjelma’, tavoitteiden saavuttamista ja helpottaa Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen luomista ja toimintaa. |
| --- | --- |

(5)

Ydinalan tutkimusta tukemalla vuosien 2019–2020 ohjelma edistää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (3) perustetun tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020”, jäljempänä ’Horisontti 2020 -puiteohjelma’, tavoitteiden saavuttamista ja helpottaa Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen luomista ja toimintaa.

| (6) | Ydinenergia voi potentiaalisesti vaikuttaa energiahuoltoon ja taloudelliseen kehitykseen, mutta toisaalta vakavat ydinonnettomuudet voivat vaarantaa ihmisten terveyden. Vuosien 2019–2020 ohjelmassa olisi sen vuoksi kiinnitettävä mahdollisimman suurta huomiota ydinturvallisuuteen ja tarvittaessa turva- ja varmuusjärjestelyihin, joita yhteinen tutkimuskeskus (Joint Research Centre, jäljempänä ’JRC’) käsittelee. |
| --- | --- |

(6)

Ydinenergia voi potentiaalisesti vaikuttaa energiahuoltoon ja taloudelliseen kehitykseen, mutta toisaalta vakavat ydinonnettomuudet voivat vaarantaa ihmisten terveyden. Vuosien 2019–2020 ohjelmassa olisi sen vuoksi kiinnitettävä mahdollisimman suurta huomiota ydinturvallisuuteen ja tarvittaessa turva- ja varmuusjärjestelyihin, joita yhteinen tutkimuskeskus (Joint Research Centre, jäljempänä ’JRC’) käsittelee.

| (7) | Neuvoston 28 päivänä helmikuuta 2008 Brysselissä pidetyn istunnonpäätelmissä esitetyllä Euroopan strategisella energiateknologiasuunnitelmalla, jäljempänä ’SET-suunnitelma’, vauhditetaan vähähiilisten energiateknologioiden valikoiman kehittämistä. Eurooppa-neuvosto sopi 4 päivänä helmikuuta 2011 pitämässään kokouksessa, että unioni ja sen jäsenvaltiot edistävät investointeja uusiutuviin energialähteisiin sekä turvallisiin ja kestäviin vähähiilisiin teknologioihin ja keskittyvät SET-suunnitelmassa asetettujen, teknologiaa koskevien ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseen. Kukin jäsenvaltio voi vapaasti päättää, millaisia teknologioita se tukee. |
| --- | --- |

(7)

Neuvoston 28 päivänä helmikuuta 2008 Brysselissä pidetyn istunnonpäätelmissä esitetyllä Euroopan strategisella energiateknologiasuunnitelmalla, jäljempänä ’SET-suunnitelma’, vauhditetaan vähähiilisten energiateknologioiden valikoiman kehittämistä. Eurooppa-neuvosto sopi 4 päivänä helmikuuta 2011 pitämässään kokouksessa, että unioni ja sen jäsenvaltiot edistävät investointeja uusiutuviin energialähteisiin sekä turvallisiin ja kestäviin vähähiilisiin teknologioihin ja keskittyvät SET-suunnitelmassa asetettujen, teknologiaa koskevien ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseen. Kukin jäsenvaltio voi vapaasti päättää, millaisia teknologioita se tukee.

| (8) | Koska kaikilla jäsenvaltioilla on ydinlaitoksia tai ne käyttävät radioaktiivisia materiaaleja erityisesti lääketieteellisiin tarkoituksiin, neuvosto totesi 1 ja 2 päivänä joulukuuta 2008 Brysselissä pidetyssä istunnossa antamissaan päätelmissä, että ydinalan osaamista on pidettävä jatkuvasti yllä erityisesti asianmukaisella koulutuksella, joka kytkeytyy tutkimukseen ja jota koordinoidaan yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

(8)

Koska kaikilla jäsenvaltioilla on ydinlaitoksia tai ne käyttävät radioaktiivisia materiaaleja erityisesti lääketieteellisiin tarkoituksiin, neuvosto totesi 1 ja 2 päivänä joulukuuta 2008 Brysselissä pidetyssä istunnossa antamissaan päätelmissä, että ydinalan osaamista on pidettävä jatkuvasti yllä erityisesti asianmukaisella koulutuksella, joka kytkeytyy tutkimukseen ja jota koordinoidaan yhteisön tasolla.

| (9) | Kunkin jäsenvaltion asiana on valita, hyödyntääkö se ydinvoimaa, mutta on myös todettava, että ydinenergialla on eri jäsenvaltioissa erilainen merkitys. |
| --- | --- |

(9)

Kunkin jäsenvaltion asiana on valita, hyödyntääkö se ydinvoimaa, mutta on myös todettava, että ydinenergialla on eri jäsenvaltioissa erilainen merkitys.

| (10) | Allekirjoittamalla ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-järjestön perustamisesta tehdyn sopimuksen (4) yhteisö on sitoutunut osallistumaan ITER-hankkeen toteuttamiseen ja sen tulevaan käyttöön. Yhteisön osuutta hallinnoidaan neuvoston päätöksellä 2007/198/Euratom (5) ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustetun eurooppalaisen yhteisyrityksen, jäljempänä ’Fusion for Energy -yhteisyritys’, kautta. |
| --- | --- |

(10)

Allekirjoittamalla ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-järjestön perustamisesta tehdyn sopimuksen (4) yhteisö on sitoutunut osallistumaan ITER-hankkeen toteuttamiseen ja sen tulevaan käyttöön. Yhteisön osuutta hallinnoidaan neuvoston päätöksellä 2007/198/Euratom (5) ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten perustetun eurooppalaisen yhteisyrityksen, jäljempänä ’Fusion for Energy -yhteisyritys’, kautta.

| (11) | Jotta fuusiosta voi tulla uskottava vaihtoehto kaupallisessa energiantuotannossa, on ensinnäkin tarpeen huolehtia siitä, että ITERin rakentaminen saatetaan päätökseen aikataulun mukaisesti ja että sen toiminta aloitetaan onnistuneesti. Toiseksi on tarpeen laatia kunnianhimoinen mutta realistinen etenemissuunnitelma sähköntuotannon aloittamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää Euroopan fuusio-ohjelman suuntaamista niin, että perustetaan yhteinen toimintaohjelma, jolla tämä etenemissuunnitelma pannaan täytäntöön. Jotta käynnissä olevan fuusiotutkimustoiminnan saavutukset ja fuusioalan sidosryhmien pitkäaikaiset sitoumukset kuten myös niiden välinen yhteistyö voitaisiin turvata, on varmistettava yhteisön tuen jatkuvuus. Olisi keskityttävä enemmän ensisijaisesti ITERiä tukeviin toimiin mutta myös demonstraatioreaktorin kehittämiseen, mukaan lukien tarvittaessa yksityisen sektorin aiempaa laajempi osallistuminen. Tämä rationalisointi ja uudelleensuuntaaminen olisi toteutettava vaarantamatta Euroopan johtajuutta fuusiotutkimusyhteisössä. |
| --- | --- |

(11)

Jotta fuusiosta voi tulla uskottava vaihtoehto kaupallisessa energiantuotannossa, on ensinnäkin tarpeen huolehtia siitä, että ITERin rakentaminen saatetaan päätökseen aikataulun mukaisesti ja että sen toiminta aloitetaan onnistuneesti. Toiseksi on tarpeen laatia kunnianhimoinen mutta realistinen etenemissuunnitelma sähköntuotannon aloittamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää Euroopan fuusio-ohjelman suuntaamista niin, että perustetaan yhteinen toimintaohjelma, jolla tämä etenemissuunnitelma pannaan täytäntöön. Jotta käynnissä olevan fuusiotutkimustoiminnan saavutukset ja fuusioalan sidosryhmien pitkäaikaiset sitoumukset kuten myös niiden välinen yhteistyö voitaisiin turvata, on varmistettava yhteisön tuen jatkuvuus. Olisi keskityttävä enemmän ensisijaisesti ITERiä tukeviin toimiin mutta myös demonstraatioreaktorin kehittämiseen, mukaan lukien tarvittaessa yksityisen sektorin aiempaa laajempi osallistuminen. Tämä rationalisointi ja uudelleensuuntaaminen olisi toteutettava vaarantamatta Euroopan johtajuutta fuusiotutkimusyhteisössä.

| (12) | JRC:n olisi edelleen tarjottava riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknologista tukea yhteisön politiikkojen laatimiselle, kehittämiselle, täytäntöönpanolle ja seurannalle erityisesti ydinturvallisuuteen sekä turva- ja varmuusjärjestelyihin liittyvässä tutkimuksessa ja koulutuksessa. Henkilöresurssien optimoimiseksi ja sen varmistamiseksi, ettei unionissa ole päällekkäistä tutkimustoimintaa, olisi kaikki JRC:n toteuttamat uudet toimet analysoitava niiden johdonmukaisuuden tarkistamiseksi jäsenvaltioissa jo olemassa olevien toimien kanssa. Horisontti 2020 -puiteohjelman turvallisuusnäkökohdat olisi rajattava JRC:n suoriin toimiin. |
| --- | --- |

(12)

JRC:n olisi edelleen tarjottava riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknologista tukea yhteisön politiikkojen laatimiselle, kehittämiselle, täytäntöönpanolle ja seurannalle erityisesti ydinturvallisuuteen sekä turva- ja varmuusjärjestelyihin liittyvässä tutkimuksessa ja koulutuksessa. Henkilöresurssien optimoimiseksi ja sen varmistamiseksi, ettei unionissa ole päällekkäistä tutkimustoimintaa, olisi kaikki JRC:n toteuttamat uudet toimet analysoitava niiden johdonmukaisuuden tarkistamiseksi jäsenvaltioissa jo olemassa olevien toimien kanssa. Horisontti 2020 -puiteohjelman turvallisuusnäkökohdat olisi rajattava JRC:n suoriin toimiin.

| (13) | JRC:n olisi jatkettava lisäresurssien tuottamista kilpailutetun toiminnan kautta. Tähän sisältyvät osallistuminen vuosien 2019–2020 ohjelman epäsuoriin toimiin, ulkopuolisille asiakkaille tehtävä työ ja, vähemmässä määrin, teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntäminen. |
| --- | --- |

(13)

JRC:n olisi jatkettava lisäresurssien tuottamista kilpailutetun toiminnan kautta. Tähän sisältyvät osallistuminen vuosien 2019–2020 ohjelman epäsuoriin toimiin, ulkopuolisille asiakkaille tehtävä työ ja, vähemmässä määrin, teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntäminen.

| (14) | Kaikkien jäsenvaltioiden edun vuoksi unionin tehtävänä on kehittää kehys, jolla tuetaan yhteistä ydinfissioteknologioiden pioneeritutkimusta ja niihin liittyvän tietämyksen luomista ja säilyttämistä ja jossa kiinnitetään erityistä huomiota turvallisuuteen, turva- ja varmuusjärjestelyihin, säteilysuojeluun ja ydinaseiden leviämisen estämiseen. Tämä edellyttää puolueetonta tutkimustietoa, jonka tuottamiseen JRC voi osallistua keskeisellä tavalla. Tämä on tuotu esille komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 6 päivänä lokakuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni”, jossa komissio on esittänyt aikomuksensa hankkia entistä vankempaa tutkimustietoa poliittisen päätöksenteon perustaksi hyödyntämällä JRC:tä. JRC aikoo vastata tähän haasteeseen keskittämällä ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan tutkimuksensa unionin politiikan painopisteisiin. |
| --- | --- |

(14)

Kaikkien jäsenvaltioiden edun vuoksi unionin tehtävänä on kehittää kehys, jolla tuetaan yhteistä ydinfissioteknologioiden pioneeritutkimusta ja niihin liittyvän tietämyksen luomista ja säilyttämistä ja jossa kiinnitetään erityistä huomiota turvallisuuteen, turva- ja varmuusjärjestelyihin, säteilysuojeluun ja ydinaseiden leviämisen estämiseen. Tämä edellyttää puolueetonta tutkimustietoa, jonka tuottamiseen JRC voi osallistua keskeisellä tavalla. Tämä on tuotu esille komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 6 päivänä lokakuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni”, jossa komissio on esittänyt aikomuksensa hankkia entistä vankempaa tutkimustietoa poliittisen päätöksenteon perustaksi hyödyntämällä JRC:tä. JRC aikoo vastata tähän haasteeseen keskittämällä ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan tutkimuksensa unionin politiikan painopisteisiin.

| (15) | Jotta voitaisiin tiivistää tieteen ja yhteiskunnan välisiä suhteita ja vahvistaa kansalaisten luottamusta tieteeseen, vuosien 2019–2020 ohjelmassa olisi edistettävä kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan asiantuntevaa osallistumista tutkimus- ja innovaatiokysymyksiin edistämällä tiedekasvatusta, asettamalla tieteellinen tietämys helpommin saataville, kehittämällä vastuullisia tutkimus- ja innovaatiolinjauksia, joissa otetaan huomioon kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan huolenaiheet ja odotukset, sekä helpottamalla kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista vuosien 2019–2020 ohjelman toimiin. |
| --- | --- |

(15)

Jotta voitaisiin tiivistää tieteen ja yhteiskunnan välisiä suhteita ja vahvistaa kansalaisten luottamusta tieteeseen, vuosien 2019–2020 ohjelmassa olisi edistettävä kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan asiantuntevaa osallistumista tutkimus- ja innovaatiokysymyksiin edistämällä tiedekasvatusta, asettamalla tieteellinen tietämys helpommin saataville, kehittämällä vastuullisia tutkimus- ja innovaatiolinjauksia, joissa otetaan huomioon kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan huolenaiheet ja odotukset, sekä helpottamalla kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista vuosien 2019–2020 ohjelman toimiin.

| (16) | Vuosien 2019–2020 ohjelmaa täytäntöön pantaessa olisi otettava huomioon tieteen, teknologian, teollisuuden, politiikkojen ja yhteiskunnan kehittyvät mahdollisuudet ja tarpeet. Tutkimuslinjaukset olisi sen vuoksi vahvistettava läheisessä yhteistyössä kaikkien asianomaisten alojen sidosryhmien kanssa, ja niiden olisi oltava riittävän joustavia tulevan kehityksen huomioon ottamiseksi. Ulkopuolisia tahoja voitaisiin kuulla vuosien 2019–2020 ohjelman täytäntöönpanon aikana hyödyntäen myös asianmukaisia rakenteita, kuten eurooppalaisia teknologiayhteisöjä. |
| --- | --- |

(16)

Vuosien 2019–2020 ohjelmaa täytäntöön pantaessa olisi otettava huomioon tieteen, teknologian, teollisuuden, politiikkojen ja yhteiskunnan kehittyvät mahdollisuudet ja tarpeet. Tutkimuslinjaukset olisi sen vuoksi vahvistettava läheisessä yhteistyössä kaikkien asianomaisten alojen sidosryhmien kanssa, ja niiden olisi oltava riittävän joustavia tulevan kehityksen huomioon ottamiseksi. Ulkopuolisia tahoja voitaisiin kuulla vuosien 2019–2020 ohjelman täytäntöönpanon aikana hyödyntäen myös asianmukaisia rakenteita, kuten eurooppalaisia teknologiayhteisöjä.

| (17) | Komissio sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea järjestivät Brysselissä 26 ja 27 päivänä helmikuuta 2013 symposiumin, jossa käytyjen keskustelujen tuloksena todettiin, että ydinalan tutkimusta on tarpeen jatkaa Euroopan tasolla; symposiumin aiheena olivat ydinfissiotutkimuksen hyödyt ja rajoitukset vähähiilisen talouden kannalta ja sitä edelsi monialainen tutkimus, johon osallistui muun muassa energian, talouden ja yhteiskuntatieteiden alojen asiantuntijoita. |
| --- | --- |

(17)

Komissio sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea järjestivät Brysselissä 26 ja 27 päivänä helmikuuta 2013 symposiumin, jossa käytyjen keskustelujen tuloksena todettiin, että ydinalan tutkimusta on tarpeen jatkaa Euroopan tasolla; symposiumin aiheena olivat ydinfissiotutkimuksen hyödyt ja rajoitukset vähähiilisen talouden kannalta ja sitä edelsi monialainen tutkimus, johon osallistui muun muassa energian, talouden ja yhteiskuntatieteiden alojen asiantuntijoita.

| (18) | Vuosien 2019–2020 ohjelman olisi osaltaan lisättävä tutkijan ammatin houkuttelevuutta unionissa. Eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä 11 päivänä maaliskuuta 2005 annettu komission suositus (6) sekä eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa määritellyt muut asiaan liittyvät ohjeet olisi otettava asianmukaisesti huomioon kunnioittaen kuitenkin niiden vapaaehtoista luonnetta. |
| --- | --- |

(18)

Vuosien 2019–2020 ohjelman olisi osaltaan lisättävä tutkijan ammatin houkuttelevuutta unionissa. Eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä 11 päivänä maaliskuuta 2005 annettu komission suositus (6) sekä eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa määritellyt muut asiaan liittyvät ohjeet olisi otettava asianmukaisesti huomioon kunnioittaen kuitenkin niiden vapaaehtoista luonnetta.

| (19) | Vuosien 2019–2020 ohjelmaan sisältyvissä toimissa olisi pyrittävä edistämään naisten ja miesten tasa-arvoa tutkimuksessa ja innovoinnissa puuttumalla erityisesti sukupuolten välisen epätasapainon taustalla oleviin syihin, hyödyntämällä täysimääräisesti sekä nais- että miestutkijoiden potentiaali ja ottamalla sukupuoliulottuvuus mukaan hankkeiden sisältöön tutkimuksen laadun parantamiseksi ja innovoinnin edistämiseksi. Toimissa olisi myös pyrittävä soveltamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan mukaisia naisten ja miesten tasa-arvoa koskevia periaatteita. |
| --- | --- |

(19)

Vuosien 2019–2020 ohjelmaan sisältyvissä toimissa olisi pyrittävä edistämään naisten ja miesten tasa-arvoa tutkimuksessa ja innovoinnissa puuttumalla erityisesti sukupuolten välisen epätasapainon taustalla oleviin syihin, hyödyntämällä täysimääräisesti sekä nais- että miestutkijoiden potentiaali ja ottamalla sukupuoliulottuvuus mukaan hankkeiden sisältöön tutkimuksen laadun parantamiseksi ja innovoinnin edistämiseksi. Toimissa olisi myös pyrittävä soveltamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan mukaisia naisten ja miesten tasa-arvoa koskevia periaatteita.

| (20) | Vuosien 2019–2020 ohjelmasta tuettavissa tutkimus- ja innovointitoimissa olisi kunnioitettava eettisiä perusperiaatteita. Ohjelmassa olisi tarvittaessa otettava huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot energiakysymyksistä. Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 13 artikla ja vähennettävä eläinten käyttöä tutkimuksissa ja kokeissa pyrkien viime kädessä korvaamaan eläinten käyttö. Kaikki toimet olisi toteutettava siten, että varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. |
| --- | --- |

(20)

Vuosien 2019–2020 ohjelmasta tuettavissa tutkimus- ja innovointitoimissa olisi kunnioitettava eettisiä perusperiaatteita. Ohjelmassa olisi tarvittaessa otettava huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot energiakysymyksistä. Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 13 artikla ja vähennettävä eläinten käyttöä tutkimuksissa ja kokeissa pyrkien viime kädessä korvaamaan eläinten käyttö. Kaikki toimet olisi toteutettava siten, että varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.

| (21) | Suurempaan vaikutukseen olisi pyrittävä myös yhdistämällä vuosien 2019–2020 ohjelman ja yksityisen sektorin rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää unionin laajempia kilpailukykytavoitteita. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pienten ja keskisuurten yritysten osallistumiseen. |
| --- | --- |

(21)

Suurempaan vaikutukseen olisi pyrittävä myös yhdistämällä vuosien 2019–2020 ohjelman ja yksityisen sektorin rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää unionin laajempia kilpailukykytavoitteita. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pienten ja keskisuurten yritysten osallistumiseen.

| (22) | Vuosien 2019–2020 ohjelmassa olisi edistettävä kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä erityisesti turvallisuuden alalla yhteisen edun ja vastavuoroisen hyödyn pohjalta etenkin ydinturvallisuuden jatkuvan parantamisen edistämiseksi. |
| --- | --- |

(22)

Vuosien 2019–2020 ohjelmassa olisi edistettävä kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä erityisesti turvallisuuden alalla yhteisen edun ja vastavuoroisen hyödyn pohjalta etenkin ydinturvallisuuden jatkuvan parantamisen edistämiseksi.

| (23) | Jotta voidaan säilyttää tasavertaiset toimintaedellytykset kaikille sisämarkkinoilla toimiville yrityksille, vuosien 2019–2020 ohjelmasta myönnettävän rahoituksen olisi oltava sopusoinnussa valtiontukisääntöjen kanssa julkisten menojen tehokkuuden varmistamiseksi ja sellaisten markkinavääristymien kuten yksityisten varojen syrjäyttämisen, tehottomien markkinarakenteiden syntymisen ja tehottomien yritysten toiminnassa pysymisen estämiseksi. |
| --- | --- |

(23)

Jotta voidaan säilyttää tasavertaiset toimintaedellytykset kaikille sisämarkkinoilla toimiville yrityksille, vuosien 2019–2020 ohjelmasta myönnettävän rahoituksen olisi oltava sopusoinnussa valtiontukisääntöjen kanssa julkisten menojen tehokkuuden varmistamiseksi ja sellaisten markkinavääristymien kuten yksityisten varojen syrjäyttämisen, tehottomien markkinarakenteiden syntymisen ja tehottomien yritysten toiminnassa pysymisen estämiseksi.

| (24) | Eurooppa-neuvosto totesi 4 päivänä helmikuuta 2011 antamissaan päätelmissä, että unionin tutkimusrahoituksessa on tarpeen omaksua uusi lähestymistapa valvontaan ja riskinhallintaan, ja peräänkuulutti uudenlaista tasapainoa yhtäältä luottamuksen ja valvonnan sekä toisaalta riskinoton ja riskien välttämisen välille. Euroopan parlamentti peräänkuulutti tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta 11 päivänä marraskuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa (7) hallinnoinnin ja rahoituksen pragmaattista yksinkertaistamista ja totesi, että unionin tutkimusrahoituksen hallinnoinnin olisi oltava osallistujiin päin selvemmin luottamukseen perustuvaa ja riskisietoisempaa. |
| --- | --- |

(24)

Eurooppa-neuvosto totesi 4 päivänä helmikuuta 2011 antamissaan päätelmissä, että unionin tutkimusrahoituksessa on tarpeen omaksua uusi lähestymistapa valvontaan ja riskinhallintaan, ja peräänkuulutti uudenlaista tasapainoa yhtäältä luottamuksen ja valvonnan sekä toisaalta riskinoton ja riskien välttämisen välille. Euroopan parlamentti peräänkuulutti tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta 11 päivänä marraskuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa (7) hallinnoinnin ja rahoituksen pragmaattista yksinkertaistamista ja totesi, että unionin tutkimusrahoituksen hallinnoinnin olisi oltava osallistujiin päin selvemmin luottamukseen perustuvaa ja riskisietoisempaa.

| (25) | Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joihin kuuluvat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarpeen mukaan seuraamukset. Tarkistetun valvontastrategian, jossa keskitytään virhemäärien alentamisen sijaan enemmänkin riskiperusteiseen valvontaan ja petostentorjuntaan, pitäisi keventää osallistujien valvontataakkaa. |
| --- | --- |

(25)

Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joihin kuuluvat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarpeen mukaan seuraamukset. Tarkistetun valvontastrategian, jossa keskitytään virhemäärien alentamisen sijaan enemmänkin riskiperusteiseen valvontaan ja petostentorjuntaan, pitäisi keventää osallistujien valvontataakkaa.

| (26) | On tärkeää varmistaa, että vuosien 2019–2020 ohjelman varainhoito on moitteetonta ja että ohjelma on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen. Samanaikaisesti on syytä varmistaa vuosien 2019–2020 ohjelman oikeusvarmuus ja helppo hyödynnettävyys kaikkien osallistujien kannalta. On tarpeen varmistaa, että noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (8), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, asiaan liittyviä säännöksiä sekä yksinkertaistamista ja parempaa sääntelyä koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(26)

On tärkeää varmistaa, että vuosien 2019–2020 ohjelman varainhoito on moitteetonta ja että ohjelma on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen. Samanaikaisesti on syytä varmistaa vuosien 2019–2020 ohjelman oikeusvarmuus ja helppo hyödynnettävyys kaikkien osallistujien kannalta. On tarpeen varmistaa, että noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (8), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, asiaan liittyviä säännöksiä sekä yksinkertaistamista ja parempaa sääntelyä koskevia vaatimuksia.

| (27) | Jotta voidaan varmistaa, että vuosien 2019–2020 ohjelma pannaan täytäntöön mahdollisimman tehokkaasti ja että se on yksinkertaistettujen menettelyjen ansiosta helposti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä ja muodostaa yhtenäisen, kattavan ja selkeän kehyksen osallistujille, ohjelmaan osallistumiseen ja tutkimustulosten levittämiseen olisi sovellettava asetuksessa (EU) N:o 1291/2013 määritettyjä Horisontti 2020 -puiteohjelmaan sovellettavia sääntöjä tietyin mukautuksin tai poikkeuksin. |
| --- | --- |

(27)

Jotta voidaan varmistaa, että vuosien 2019–2020 ohjelma pannaan täytäntöön mahdollisimman tehokkaasti ja että se on yksinkertaistettujen menettelyjen ansiosta helposti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä ja muodostaa yhtenäisen, kattavan ja selkeän kehyksen osallistujille, ohjelmaan osallistumiseen ja tutkimustulosten levittämiseen olisi sovellettava asetuksessa (EU) N:o 1291/2013 määritettyjä Horisontti 2020 -puiteohjelmaan sovellettavia sääntöjä tietyin mukautuksin tai poikkeuksin.

| (28) | Jotta Horisontti 2020 -puiteohjelmassa perustettuja lainarahoitus- ja oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä voidaan käyttää mahdollisimman tehokkaasti säilyttäen kuitenkin vuosien 2019–2020 ohjelman toimien erityisluonne ja käyttäen täysimääräisesti hyväksi käytettävissä olevaa budjettia, vuosien 2019–2020 ohjelmasta tai vuosien 2014–2018 ohjelmasta saatavien määrärahojen käyttämättä jättämisestä johtuvien kyseisistä rahoitusvälineistä saatavien palautusten tulisi suoraan hyödyttää vuosien 2019–2020 ohjelmaa. |
| --- | --- |

(28)

Jotta Horisontti 2020 -puiteohjelmassa perustettuja lainarahoitus- ja oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä voidaan käyttää mahdollisimman tehokkaasti säilyttäen kuitenkin vuosien 2019–2020 ohjelman toimien erityisluonne ja käyttäen täysimääräisesti hyväksi käytettävissä olevaa budjettia, vuosien 2019–2020 ohjelmasta tai vuosien 2014–2018 ohjelmasta saatavien määrärahojen käyttämättä jättämisestä johtuvien kyseisistä rahoitusvälineistä saatavien palautusten tulisi suoraan hyödyttää vuosien 2019–2020 ohjelmaa.

| (29) | On tärkeää helpottaa edelleen osallistujien tuottamien teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntämistä samalla kun suojellaan muiden osallistujien ja yhteisön oikeutettuja etuja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’Euratomin perustamissopimus’, II luvun mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

On tärkeää helpottaa edelleen osallistujien tuottamien teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntämistä samalla kun suojellaan muiden osallistujien ja yhteisön oikeutettuja etuja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’Euratomin perustamissopimus’, II luvun mukaisesti.

| (30) | Neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1908/2006 (9) ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 139/2012 (10) nojalla perustetut ja komission hallinnoimat osallistujien takuurahastot ovat osoittautuneet tärkeäksi suojamekanismiksi, joka vähentää sellaisiin saataviin liittyviä riskejä, joita sääntöjen vastaisesti toimineet osallistujat eivät maksa takaisin. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1290/2013 (11) nojalla perustetun osallistujien takuurahaston olisi katettava myös toimet, joiden toteutus perustuu tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(30)

Neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1908/2006 (9) ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 139/2012 (10) nojalla perustetut ja komission hallinnoimat osallistujien takuurahastot ovat osoittautuneet tärkeäksi suojamekanismiksi, joka vähentää sellaisiin saataviin liittyviä riskejä, joita sääntöjen vastaisesti toimineet osallistujat eivät maksa takaisin. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1290/2013 (11) nojalla perustetun osallistujien takuurahaston olisi katettava myös toimet, joiden toteutus perustuu tähän asetukseen.

| (31) | Jotta voidaan varmistaa vuosien 2019–2020 ohjelman epäsuorien toimien yhdenmukaiset toteuttamisedellytykset, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta hyväksyä työohjelmia ja päätös epäsuorien toimien rahoituksen hyväksymisestä. Tätä täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (12) mukaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Jotta voidaan varmistaa vuosien 2019–2020 ohjelman epäsuorien toimien yhdenmukaiset toteuttamisedellytykset, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta hyväksyä työohjelmia ja päätös epäsuorien toimien rahoituksen hyväksymisestä. Tätä täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (12) mukaisesti.

| (32) | Vuosien 2019–2020 ohjelman tavoitteiden saavuttaminen toiminnan eri aloilla edellyttää monialaisten toimien tukemista sekä vuosien 2019–2020 ohjelman puitteissa että yhdessä Horisontti 2020 -puiteohjelman toimien kanssa. |
| --- | --- |

(32)

Vuosien 2019–2020 ohjelman tavoitteiden saavuttaminen toiminnan eri aloilla edellyttää monialaisten toimien tukemista sekä vuosien 2019–2020 ohjelman puitteissa että yhdessä Horisontti 2020 -puiteohjelman toimien kanssa.

| (33) | Tehokas suorituskyvyn hallinta, mukaan lukien arviointi ja seuranta, edellyttää sellaisten yksittäisten suorituskykyindikaattoreiden kehittämistä, joita voidaan mitata aikajanalla, jotka ovat realistisia ja vastaavat toiminnan perusajatusta ja jotka ovat merkityksellisiä tavoitteiden ja toimien asianmukaisen tärkeysjärjestyksen kannalta. Vuosien 2019–2020 ohjelman täytäntöönpanon ja seurannan sekä eurooppalaisen tutkimusalueen edistymisen, saavutusten ja toiminnan seurannan välille olisi luotava asianmukaiset koordinointimekanismit. |
| --- | --- |

(33)

Tehokas suorituskyvyn hallinta, mukaan lukien arviointi ja seuranta, edellyttää sellaisten yksittäisten suorituskykyindikaattoreiden kehittämistä, joita voidaan mitata aikajanalla, jotka ovat realistisia ja vastaavat toiminnan perusajatusta ja jotka ovat merkityksellisiä tavoitteiden ja toimien asianmukaisen tärkeysjärjestyksen kannalta. Vuosien 2019–2020 ohjelman täytäntöönpanon ja seurannan sekä eurooppalaisen tutkimusalueen edistymisen, saavutusten ja toiminnan seurannan välille olisi luotava asianmukaiset koordinointimekanismit.

| (34) | Komission päätöksellä 96/282/Euratom (13) perustettua JRC:n johtokuntaa on kuultu JRC:n suorien toimien tieteellisestä ja teknisestä sisällöstä. |
| --- | --- |

(34)

Komission päätöksellä 96/282/Euratom (13) perustettua JRC:n johtokuntaa on kuultu JRC:n suorien toimien tieteellisestä ja teknisestä sisällöstä.

| (35) | Oikeusvarmuuden vuoksi asetus (Euratom) N:o 1314/2013 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(35)

Oikeusvarmuuden vuoksi asetus (Euratom) N:o 1314/2013 olisi kumottava.

| (36) | Euroopan parlamenttia on kuultu vapaaehtoisesti ja se on antanut lausunnon (14), |
| --- | --- |

(36)

Euroopan parlamenttia on kuultu vapaaehtoisesti ja se on antanut lausunnon (14),

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I OSASTO

PERUSTAMINEN

1 artikla

Perustaminen

Tällä asetuksella perustetaan 1 päivän tammikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma, jäljempänä ’vuosien 2019–2020 ohjelma’, ja vahvistetaan kyseiseen ohjelmaan osallistumista koskevat säännöt, myös ne, jotka koskevat osallistumista tämän asetuksen mukaisesti myönnettyjen varojen hoitamisesta vastaavien rahoituselinten ohjelmiin sekä toimiin, joiden toteutus perustuu yhdessä sekä tähän asetukseen että asetuksella (EU) N:o 1291/2013 perustettuun tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelmaan, jäljempänä ’Horisontti 2020 -puiteohjelma’.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| a) | ’tutkimus- ja innovointitoimilla’ tutkimukseen, teknologian kehittämiseen, demonstrointiin ja innovointiin liittyvien toimien koko kirjoa, mukaan lukien kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävän yhteistyön edistäminen, tulosten levittäminen ja optimointi sekä tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden edistäminen Euroopan atomienergiayhteisössä, jäljempänä ’yhteisö’; |
| --- | --- |

a)

’tutkimus- ja innovointitoimilla’ tutkimukseen, teknologian kehittämiseen, demonstrointiin ja innovointiin liittyvien toimien koko kirjoa, mukaan lukien kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävän yhteistyön edistäminen, tulosten levittäminen ja optimointi sekä tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden edistäminen Euroopan atomienergiayhteisössä, jäljempänä ’yhteisö’;

| b) | ’suorilla toimilla’ komission yhteisen tutkimuskeskuksensa, jäljempänä ’JRC’, kautta toteuttamia tutkimus- ja innovointitoimia; |
| --- | --- |

b)

’suorilla toimilla’ komission yhteisen tutkimuskeskuksensa, jäljempänä ’JRC’, kautta toteuttamia tutkimus- ja innovointitoimia;

| c) | ’epäsuorilla toimilla’ osallistujien toteuttamia tutkimus- ja innovointitoimia, joihin yhteisö tai unioni, jäljempänä ’unioni’, myöntää rahoitustukea; |
| --- | --- |

c)

’epäsuorilla toimilla’ osallistujien toteuttamia tutkimus- ja innovointitoimia, joihin yhteisö tai unioni, jäljempänä ’unioni’, myöntää rahoitustukea;

| d) | ’julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudella’ kumppanuutta, jossa yksityisen sektorin kumppanit, yhteisö ja tarvittaessa muut kumppanit, kuten julkisoikeudelliset yhteisöt, sitoutuvat yhdessä tukemaan tutkimus- ja innovointiohjelman tai tutkimus- ja innovointitoimien kehittämistä ja täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

d)

’julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudella’ kumppanuutta, jossa yksityisen sektorin kumppanit, yhteisö ja tarvittaessa muut kumppanit, kuten julkisoikeudelliset yhteisöt, sitoutuvat yhdessä tukemaan tutkimus- ja innovointiohjelman tai tutkimus- ja innovointitoimien kehittämistä ja täytäntöönpanoa;

| e) | ’julkisen sektorin sisäisellä kumppanuudella’ kumppanuutta, jossa paikallisen, alueellisen, kansallisen tai kansainvälisen tason julkisoikeudelliset yhteisöt tai yhteisöt, jotka suorittavat julkisen palvelun tehtäviä, sitoutuvat yhdessä yhteisön kanssa tukemaan tutkimus- ja innovointiohjelman tai tutkimus- ja innovointitoimien kehittämistä ja täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

e)

’julkisen sektorin sisäisellä kumppanuudella’ kumppanuutta, jossa paikallisen, alueellisen, kansallisen tai kansainvälisen tason julkisoikeudelliset yhteisöt tai yhteisöt, jotka suorittavat julkisen palvelun tehtäviä, sitoutuvat yhdessä yhteisön kanssa tukemaan tutkimus- ja innovointiohjelman tai tutkimus- ja innovointitoimien kehittämistä ja täytäntöönpanoa.

3 artikla

Tavoitteet

1.   Vuosien 2019–2020 ohjelman yleisenä tavoitteena on ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen toteuttaminen siten, että painopisteenä on ydinturvallisuuden jatkuva parantaminen, turva- ja varmuusjärjestelyt ja säteilysuojelu, erityisesti, jotta voitaisiin edistää pitkällä aikavälillä energiajärjestelmän irtautumista hiilestä turvallisella, tehokkaalla ja varmalla tavalla. Yleinen tavoite toteutetaan liitteessä I määritetyillä suorilla ja epäsuorilla toimilla, joilla pyritään tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa määriteltyihin erityistavoitteisiin.

2.   Vuosien 2019–2020 ohjelman epäsuorien toimien erityistavoitteita ovat seuraavat:

| a) | ydinjärjestelmien turvallisuuden tukeminen; |
| --- | --- |

a)

ydinjärjestelmien turvallisuuden tukeminen;

| b) | loppujätteen huollon turvallisten pitemmän aikavälin ratkaisujen kehitystyön edistäminen; näihin kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus sekä erottelu ja transmutaatio; |
| --- | --- |

b)

loppujätteen huollon turvallisten pitemmän aikavälin ratkaisujen kehitystyön edistäminen; näihin kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus sekä erottelu ja transmutaatio;

| c) | ydinalan asiantuntemuksen ja huippuosaamisen kehittämisen ja kestävyyden tukeminen unionissa; |
| --- | --- |

c)

ydinalan asiantuntemuksen ja huippuosaamisen kehittämisen ja kestävyyden tukeminen unionissa;

| d) | säteilysuojelun ja säteilyyn liittyvien lääketieteellisten sovellusten kehittämisen tukeminen, mukaan lukien radioisotooppien turvallinen ja turvattu saanti ja käyttö; |
| --- | --- |

d)

säteilysuojelun ja säteilyyn liittyvien lääketieteellisten sovellusten kehittämisen tukeminen, mukaan lukien radioisotooppien turvallinen ja turvattu saanti ja käyttö;

| e) | eteneminen kohti fuusion energialähdekäytön toteutettavuuden demonstrointia hyödyntämällä nykyisiä ja tulevia fuusiolaitteita; |
| --- | --- |

e)

eteneminen kohti fuusion energialähdekäytön toteutettavuuden demonstrointia hyödyntämällä nykyisiä ja tulevia fuusiolaitteita;

| f) | perustan luominen tuleville fuusiovoimalaitoksille kehittämällä materiaaleja, teknologioita ja konseptisuunnittelua; |
| --- | --- |

f)

perustan luominen tuleville fuusiovoimalaitoksille kehittämällä materiaaleja, teknologioita ja konseptisuunnittelua;

| g) | innovoinnin ja teollisuuden kilpailukyvyn edistäminen; |
| --- | --- |

g)

innovoinnin ja teollisuuden kilpailukyvyn edistäminen;

| h) | yleiseurooppalaisesti merkittävien tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien ja käytön varmistaminen. |
| --- | --- |

h)

yleiseurooppalaisesti merkittävien tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien ja käytön varmistaminen.

3.   Vuosien 2019–2020 ohjelman suorien toimien erityistavoitteita ovat seuraavat:

| a) | ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinreaktoreiden ja -polttoaineen turvallisuus, ydinjätehuolto, johon kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus, erottelu ja transmutaatio; käytöstäpoisto sekä hätätilavalmius; |
| --- | --- |

a)

ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinreaktoreiden ja -polttoaineen turvallisuus, ydinjätehuolto, johon kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus, erottelu ja transmutaatio; käytöstäpoisto sekä hätätilavalmius;

| b) | ydinalan turva- ja varmuusjärjestelyjen parantaminen, mukaan lukien ydinmateriaalivalvonta, ydinaseiden leviämisen estäminen, ydinmateriaalien laittoman kaupan torjunta ja forensinen ydinmateriaalitutkinta; |
| --- | --- |

b)

ydinalan turva- ja varmuusjärjestelyjen parantaminen, mukaan lukien ydinmateriaalivalvonta, ydinaseiden leviämisen estäminen, ydinmateriaalien laittoman kaupan torjunta ja forensinen ydinmateriaalitutkinta;

| c) | ydinalan tieteellisen huippuosaamisen lisääminen standardointia varten; |
| --- | --- |

c)

ydinalan tieteellisen huippuosaamisen lisääminen standardointia varten;

| d) | tietämyksen hallinnan ja koulutuksen edistäminen; |
| --- | --- |

d)

tietämyksen hallinnan ja koulutuksen edistäminen;

| e) | ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan unionin politiikan tukeminen. |
| --- | --- |

e)

ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan unionin politiikan tukeminen.

JRC:n johtokunnan on analysoitava kaikki JRC:n uudet toimet tarkistaakseen niiden johdonmukaisuuden jäsenvaltioissa olemassa olevien toimien kanssa.

4.   Vuosien 2019–2020 ohjelman täytäntöönpanossa varmistetaan, että tuettavat painopistealueet ja toimet ovat merkityksellisiä muuttuvien tarpeiden kannalta ja että niissä otetaan huomioon tieteen, teknologian, innovoinnin, poliittisen päätöksenteon, markkinoiden ja yhteiskunnan muuttuva luonne tarkoituksena optimoida henkilöresurssit ja määrärahat, sekä vältetään ydinalan tutkimus- ja kehittämistoiminnan päällekkäisyys unionissa.

5.   Edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa erityistavoitteissa voidaan ottaa huomioon vuosien 2019–2020 ohjelman täytäntöönpanon aikana esiin nousevat uudet ja ennakoimattomat tarpeet. Näitä voivat olla uusien mahdollisuuksien, kriisien ja uhkien tai uusien unionin politiikkojen kehittämistarpeiden edellyttämät toimet, jos ne ovat asianmukaisesti perusteltuja, sekä sellaisten toimien pilotointi, joita kaavaillaan tuettaviksi tulevista ohjelmista.

4 artikla

Talousarvio

1.   Vuosien 2019–2020 ohjelman täytäntöönpanoa varten varatut rahoituspuitteet ovat 770 220 000 euroa. Määrä jakautuu seuraavasti:

| a) | fuusion tutkimus- ja kehittämisohjelman epäsuoriin toimiin 349 834 000 euroa; |
| --- | --- |

a)

fuusion tutkimus- ja kehittämisohjelman epäsuoriin toimiin 349 834 000 euroa;

| b) | ydinfissiota, ydinturvallisuutta ja säteilysuojelua koskeviin epäsuoriin toimiin 151 579 000 euroa; |
| --- | --- |

b)

ydinfissiota, ydinturvallisuutta ja säteilysuojelua koskeviin epäsuoriin toimiin 151 579 000 euroa;

| c) | suoriin toimiin 268 807 000 euroa. |
| --- | --- |

c)

suoriin toimiin 268 807 000 euroa.

Komission hallintomenojen osuus saa vuosien 2019–2020 ohjelman epäsuorien toimien toteutuksen yhteydessä olla keskimäärin enintään 6 prosenttia ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdissa esitettyjen määrien yhteenlasketusta kokonaissummasta vuosien 2019–2020 ohjelman keston aikana.

2.   Vuosien 2019–2020 ohjelman rahoituskehyksestä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät ohjelman hallintoon ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin ja erityisesti selvityksiin ja asiantuntijatapaamisiin siltä osin kuin ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin; lisäksi siitä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät tietojen käsittelyä ja vaihtoa palveleviin tietotekniikkaverkkoihin, sekä kaikkia muita teknisen ja hallinnollisen tuen menoja, joita komissiolle aiheutuu vuosien 2019–2020 ohjelman hallinnosta. Jatkuvia ja toistuvia toimia, kuten valvontaa, tarkastusta ja tietotekniikkaverkkoja, varten tarvittavat menot katetaan 1 kohdassa määriteltyjen komission hallintomenojen rajoissa.

3.   Tarvittaessa ja perustelluissa tapauksissa talousarvioon voidaan ottaa määrärahoja myös vuoden 2020 jälkeen toteutuvia teknisen ja hallinnollisen tuen menoja varten sellaisten toimien hallintoa varten, joita ei ole saatettu päätökseen 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä.

4.   Jos suorilla toimilla edistetään sellaisten tahojen käynnistämiä aloitteita, joille komissio on antanut täytäntöönpanotehtäviä 6 artiklan 2 kohdan ja 15 artiklan mukaisesti, tätä osuutta ei pidetä osana näihin aloitteisiin osoitettua rahoitusta.

5.   Talousarviositoumukset voidaan jakaa vuosieriin. Komissio tekee vuosittain kutakin vuosierää koskevan sitoumuksen ottaen huomioon rahoitustukea saavien toimien edistymisen, arvioidut rahoitustarpeet ja käytettävissä olevat talousarviomäärärahat.

5 artikla

Kolmansien maiden assosioituminen

1.   Vuosien 2019–2020 ohjelmaan voivat assosioitua:

| a) | unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat kunkin maan osalta puitesopimuksissa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen unionin ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden sekä yleisten ehtojen ja edellytysten mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat kunkin maan osalta puitesopimuksissa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen unionin ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden sekä yleisten ehtojen ja edellytysten mukaisesti;

| b) | Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet tai Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat ja alueet, jotka täyttävät kaikki seuraavat perusteet:






  i) | hyvät tiede-, teknologia- ja innovointivalmiudet; |
| --- | --- | --- |

b)

Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet tai Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat ja alueet, jotka täyttävät kaikki seuraavat perusteet:

i)

hyvät tiede-, teknologia- ja innovointivalmiudet;

| ii) | aikaisemmin saavutetut hyvät tulokset osallistumisesta unionin tutkimus- ja innovointiohjelmiin; |
| --- | --- |

ii)

aikaisemmin saavutetut hyvät tulokset osallistumisesta unionin tutkimus- ja innovointiohjelmiin;

| iii) | teollis- ja tekijänoikeuksien oikeudenmukainen ja tasapuolinen kohtelu; |
| --- | --- |

iii)

teollis- ja tekijänoikeuksien oikeudenmukainen ja tasapuolinen kohtelu;

| c) | seitsemänteen Euratom-puiteohjelmaan tai Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmaan (2014–2018) assosioituneet maat tai alueet. |
| --- | --- |

c)

seitsemänteen Euratom-puiteohjelmaan tai Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmaan (2014–2018) assosioituneet maat tai alueet.

2.   Erityiset ehdot ja edellytykset, jotka koskevat assosioituneiden maiden osallistumista vuosien 2019–2020 ohjelmaan, mukaan lukien assosioituneen maan bruttokansantuotteeseen perustuva rahoitusosuus, määritetään unionin ja assosioituneiden maiden välisissä kansainvälisissä sopimuksissa.

II OSASTO

TÄYTÄNTÖÖNPANO

I LUKU

Täytäntöönpano, hallinto ja tukimuodot

6 artikla

Hallinto ja yhteisön tukimuodot

1.   Vuosien 2019–2020 ohjelma pannaan täytäntöön epäsuorilla toimilla, joita varten käytetään yhtä tai useampaa varainhoitoasetuksessa säädettyä rahoitusmuotoa, erityisesti avustuksia, palkintoja, hankintoja ja rahoitusvälineitä. Yhteisön tuki käsittää lisäksi JRC:n toteuttamien tutkimus- ja innovointitoimien muodossa olevia suoria toimia.

2.   Komissio voi antaa osan vuosien 2019–2020 ohjelman täytäntöönpanosta varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen rahoituselinten tehtäväksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euratomin perustamissopimuksen 10 artiklan soveltamista.

Komissio voi myös antaa vuosien 2019–2020 ohjelmaan kuuluvia epäsuoria toimia Horisontti 2020 -puiteohjelman nojalla perustettujen tai siinä tarkoitettujen elinten toteutettavaksi.

3.   Komissio hyväksyy epäsuorien toimien rahoitusta koskevan päätöksen 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen annettavilla täytäntöönpanosäädöksillä.

7 artikla

Osallistumista ja tutkimustulosten levittämistä koskevat säännöt

1.   Oikeussubjektin osallistumiseen vuosien 2019–2020 ohjelman epäsuoriin toimiin sovelletaan asetuksessa (EU) N:o 1290/2013 vahvistettuja sääntöjä, jollei tämän artiklan 2 ja 3 kohdasta muuta johdu.

2.   Asetuksen (EU) N:o 1290/2013 43 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut turvallisuussäännöt käsittävät vuosien 2019–2020 ohjelmassa myös Euratomin perustamissopimuksen 24 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltioiden maanpuolustukselliset edut.

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1290/2013 44 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, komissio tai rahoituselin voi yhteisön rahoitusta saaneiden osallistujien tuottamien tulosten osalta kieltäytyä hyväksymästä omistusoikeuden siirtoa tai yksinomaisen tai rinnakkaislisenssin myöntämistä kolmannelle osapuolelle, joka on sijoittautunut sellaiseen kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut vuosien 2019–2020 ohjelmaan, jos se katsoo, että tällainen omistusoikeuden siirto tai lisenssin myöntäminen ei edistä unionin talouden kilpailukyvyn kehittämistä tai että se on ristiriidassa eettisten periaatteiden tai turvallisuusnäkökohtien kanssa. Turvallisuusnäkökohtiin sisältyvät Euratomin perustamissopimuksen 24 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltioiden maanpuolustukselliset edut.

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1290/2013 49 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, yhteisöllä ja sen yhteisyrityksillä on yhteisön politiikkojen ja ohjelmien kehittämistä, täytäntöönpanoa ja seurantaa varten tai kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävän kansainvälisen yhteistyön asettamien velvoitteiden täyttämiseksi käyttöoikeudet yhteisön rahoitusosuuden saaneen osallistujan tuloksiin. Näihin käyttöoikeuksiin sisältyy oikeus antaa kolmansille osapuolille lupa käyttää tuloksia julkisissa hankinnoissa ja oikeus myöntää alilisenssejä, ja ne rajoittuvat muuhun kuin kaupallisessa tai kilpailutarkoituksessa tapahtuvaan käyttöön; käyttöoikeudet on myönnettävä ilman maksua.

3.   Asetuksen (EU) N:o 1290/2013 mukaisesti perustetusta osallistujien takuurahastosta katetaan riskit, jotka liittyvät siihen, että osallistujien maksettaviksi tulevia summia ei saada perityksi takaisin toimista, joihin komissio tai rahoituselimet ovat myöntäneet avustuksia tämän asetuksen mukaisesti.

8 artikla

Monialaiset toimet

1.   Vuosien 2019–2020 ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi sekä vuosien 2019–2020 ohjelman ja Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi unionin rahoitusta voidaan myöntää toimille, jotka kattavat monialaisesti liitteessä I esitetyt epäsuorat toimet ja epäsuorat toimet, joilla pannaan täytäntöön neuvoston päätöksellä 2013/743/EU (15) perustettu Horisontti 2020 -puiteohjelman erityisohjelma.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rahoitus voidaan koota tämän asetuksen 4 artiklassa ja asetuksen (EU) N:o 1291/2013 6 artiklassa tarkoitetuista epäsuorien toimien rahoitusosuuksista ja toteuttaa yhtenä rahoitusjärjestelynä.

9 artikla

Sukupuolten tasa-arvo

Vuosien 2019–2020 ohjelmassa turvataan sukupuolten tasa-arvon tehokas edistäminen sekä tutkimuksen ja innovoinnin sisällön sukupuoliulottuvuuden huomioon ottaminen.

10 artikla

Eettiset periaatteet

1.   Kaikissa vuosien 2019–2020 ohjelmaan kuuluvissa tutkimus- ja innovointitoimissa on noudatettava eettisiä periaatteita sekä asiaankuuluvaa kansallista, unionin ja kansainvälistä lainsäädäntöä, mukaan lukien Euroopan unionin perusoikeuskirja sekä Euroopan ihmisoikeussopimus ja sen lisäpöytäkirjat.

Erityisesti on otettava huomioon suhteellisuusperiaate, oikeus yksityisyyteen, oikeus henkilötietojen suojaan, oikeus henkilön fyysiseen ja psyykkiseen koskemattomuuteen, oikeus syrjimättömyyteen ja tarve varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.

2.   Vuosien 2019–2020 ohjelman nojalla toteutettavien tutkimus- ja innovointitoimien on keskityttävä yksinomaan siviilisovelluksiin.

11 artikla

Työohjelmat

1.   Komissio hyväksyy 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen annettavilla täytäntöönpanosäädöksillä epäsuorien toimien täytäntöönpanoa koskevia työohjelmia. Tällaisten työohjelmien on mahdollistettava alhaalta ylöspäin etenevät lähestymistavat, joilla pyritään tavoitteisiin innovatiivisesti.

Työohjelmissa on määritettävä keskeiset toimien täytäntöönpanoa koskevat osatekijät varainhoitoasetuksen mukaisesti, mukaan lukien toimien yksityiskohtaiset tavoitteet, rahoitus ja aikataulu sekä monivuotinen lähestymistapa ja strategiset suuntaviivat seuraavia täytäntöönpanovuosia varten.

2.   Suoria toimia varten komissio laatii päätöksen 96/282/Euratom mukaisesti monivuotisen työohjelman, jossa määritellään tarkemmin liitteessä I esitetyt tavoitteet ja tieteelliset ja teknologiset painopisteet sekä täytäntöönpanon aikataulu.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa monivuotisessa työohjelmassa otetaan myös huomioon olennaiset tutkimustoimet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestöjen toimesta. Työohjelma päivitetään tarpeen mukaan.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa työohjelmissa on otettava huomioon tieteen, teknologian ja innovoinnin nykytila kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla sekä alan poliittisen, yhteiskunnallisen ja markkinakehityksen nykytila. Näitä päivitetään tarpeen mukaan.

4.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen työohjelmien on sisällettävä jakso, jossa määritellään 8 artiklassa tarkoitetut monialaiset toimet.

12 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Komitea kokoontuu kahdessa eri kokoonpanossa, joista toisessa käsitellään vuosien 2019–2020 ohjelman fissioon liittyviä ja toisessa sen fuusioon liittyviä kysymyksiä.

Vuosien 2019–2020 ohjelman täytäntöönpanon helpottamiseksi komissio korvaa vahvistamiensa suuntaviivojen mukaisesti kunkin esityslistassa määritellyn komitean kokouksen osalta jäsenvaltiokohtaisesti yhden edustajan kulut sekä erityistä asiantuntemusta vaativien esityslistan kohtien osalta jäsenvaltiokohtaisesti yhden asiantuntijan tai neuvonantajan kulut

3.   Kun tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklassa säädettyä tarkastelumenettelyä.

4.   Kun komitean lausunto on tarkoitus hankkia kirjallista menettelyä noudattaen, tämä menettely päätetään tuloksettomana, jos komitean puheenjohtaja lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa niin päättää tai komitean jäsenten yksinkertainen enemmistö sitä pyytää.

13 artikla

Tiedottaminen komitealle

Komissio tiedottaa säännöllisesti 12 kohdassa tarkoitetulle komitealle vuosien 2019–2020 ohjelman täytäntöönpanon yleisestä edistymisestä ja antaa sille oikea-aikaista tietoja kaikista vuosien 2019–2020 ohjelman puitteissa ehdotetuista tai rahoitetuista epäsuorista toimista.

14 artikla

Ulkopuolisten tahojen kuuleminen ja yhteiskunnan osallisuus

1.   Vuosien 2019–2020 ohjelman täytäntöönpanossa otetaan huomioon lausunnot ja kannanotot, joita saadaan tarvittaessa

| a) | Euratomin tieteellis-tekniseltä komitealta Euratomin perustamissopimuksen 134 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

a)

Euratomin tieteellis-tekniseltä komitealta Euratomin perustamissopimuksen 134 artiklan mukaisesti,

| b) | komission perustamilta riippumattomien korkean tason asiantuntijoiden neuvoa-antavilta ryhmiltä, |
| --- | --- |

b)

komission perustamilta riippumattomien korkean tason asiantuntijoiden neuvoa-antavilta ryhmiltä,

| c) | kansainvälisten tiede- ja teknologiasopimusten perusteella luoduista vuoropuhelurakenteista, |
| --- | --- |

c)

kansainvälisten tiede- ja teknologiasopimusten perusteella luoduista vuoropuhelurakenteista,

| d) | ennakoivista toimista, |
| --- | --- |

d)

ennakoivista toimista,

| e) | kohdennetuista julkisista kuulemisista (muun muassa tarvittaessa alueellisten ja kansallisten viranomaisten tai sidosryhmien kuulemiset) sekä |
| --- | --- |

e)

kohdennetuista julkisista kuulemisista (muun muassa tarvittaessa alueellisten ja kansallisten viranomaisten tai sidosryhmien kuulemiset) sekä

| f) | läpinäkyvistä ja interaktiivisista prosesseista, joilla varmistetaan vastuullisen tieteen ja innovoinnin tukeminen. |
| --- | --- |

f)

läpinäkyvistä ja interaktiivisista prosesseista, joilla varmistetaan vastuullisen tieteen ja innovoinnin tukeminen.

2.   Muun muassa eurooppalaisten teknologiayhteisöjen, yhteisen ohjelmasuunnittelun ja eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien puitteissa laaditut tutkimus- ja innovaatiolinjaukset otetaan myös kattavasti huomioon.

II LUKU

Yksittäiset toiminta-alat

15 artikla

Pienet ja keskisuuret yritykset

Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että varmistetaan pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, sekä yleensä yksityisen sektorin riittävä osallistuminen vuosien 2019–2020 ohjelmaan ja ohjelman asianmukainen innovaatiovaikutus niiden suhteen. Pk-yritysten osallistumisesta on tehtävä määrällinen ja laadullinen arviointi osana arviointi- ja seurantajärjestelyjä.

16 artikla

Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ja julkisen sektorin sisäiset kumppanuudet

Tämän asetuksen 3 artiklassa määritettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi vuosien 2019–2020 ohjelman erityistoimet voidaan toteuttaa

| a) | Euratomin perustamissopimuksen 5 luvun nojalla perustettujen yhteisyritysten avulla; |
| --- | --- |

a)

Euratomin perustamissopimuksen 5 luvun nojalla perustettujen yhteisyritysten avulla;

| b) | ”Ohjelmien yhteisrahoitustoimet” -rahoitusjärjestelyyn perustuvien julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien avulla; |
| --- | --- |

b)

”Ohjelmien yhteisrahoitustoimet” -rahoitusjärjestelyyn perustuvien julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien avulla;

| c) | asetuksen (EU) N:o 1291/2013 25 artiklassa tarkoitettujen sopimuspohjaisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien avulla. |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EU) N:o 1291/2013 25 artiklassa tarkoitettujen sopimuspohjaisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien avulla.

17 artikla

Kansainvälinen yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa

1.   Kolmansiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit sekä kansainväliset järjestöt voivat osallistua vuosien 2019–2020 ohjelman epäsuoriin toimiin asetuksessa (EU) N:o 1290/2013 esitetyin edellytyksin. Poikkeukset tästä yleisperiaatteesta esitetään tämän asetuksen 7 artiklassa. Vuosien 2019–2020 ohjelmassa edistetään kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää kansainvälistä yhteistyötä, jotta voidaan

| a) | vahvistaa unionin huippuosaamista ja houkuttelevuutta tutkimuksessa ja innovoinnissa sekä lisätä sen taloudellista ja teollista kilpailukykyä, |
| --- | --- |

a)

vahvistaa unionin huippuosaamista ja houkuttelevuutta tutkimuksessa ja innovoinnissa sekä lisätä sen taloudellista ja teollista kilpailukykyä,

| b) | vastata tuloksekkaasti yhteisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

b)

vastata tuloksekkaasti yhteisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin;

| c) | tukea unionin ulko- ja kehityspolitiikan tavoitteita, täydentää ulkoisia ohjelmia ja kehitysohjelmia sekä etsiä synergioita muiden unionin politiikkojen kanssa. |
| --- | --- |

c)

tukea unionin ulko- ja kehityspolitiikan tavoitteita, täydentää ulkoisia ohjelmia ja kehitysohjelmia sekä etsiä synergioita muiden unionin politiikkojen kanssa.

2.   Kohdennettuja toimia, joiden tavoitteena on edistää tiettyjen kolmansien maiden tai kolmansien maiden ryhmien kanssa tehtävää yhteistyötä, toteutetaan strategisen lähestymistavan sekä yhteisen edun, yhteisten painopistealueiden ja vastavuoroisen hyödyn pohjalta ottaen huomioon näiden maiden tieteelliset ja teknologiset valmiudet ja markkinamahdollisuudet sekä odotettavissa oleva vaikutus.

Olisi edistettävä vastavuoroista pääsyä kolmansien maiden ohjelmiin. Vaikutusten maksimoimiseksi edistetään koordinointia ja synergioiden aikaansaamista jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden aloitteiden kanssa. Yhteistyön luonne voi vaihdella yksittäisten kumppanimaiden mukaan.

Yhteistyön painopisteissä otetaan huomioon kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskevien unionin toimintapoliittisten mahdollisuuksien kehittyminen ja teollis- ja tekijänoikeuksien oikeudenmukainen ja tasapuolinen kohtelu.

18 artikla

Tiedottaminen, viestintä ja tulosten hyödyntäminen ja levittäminen

1.   Vuosien 2019–2020 ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä viestintätoimet ja tulosten levittämistoimet katsotaan erottamattomaksi osaksi vuosien 2019–2020 ohjelmasta tuettavia toimia.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin viestintätoimiin voivat sisältyä

| a) | aloitteet, joiden tavoitteena on lisätä tietoisuutta vuosien 2019–2020 puiteohjelmasta annettavasta rahoituksesta ja helpottaa sen saamista erityisesti sellaisilla alueilla tai sentyyppisten osallistujien keskuudessa, joiden osallistumistaso on suhteellisen alhainen; |
| --- | --- |

a)

aloitteet, joiden tavoitteena on lisätä tietoisuutta vuosien 2019–2020 puiteohjelmasta annettavasta rahoituksesta ja helpottaa sen saamista erityisesti sellaisilla alueilla tai sentyyppisten osallistujien keskuudessa, joiden osallistumistaso on suhteellisen alhainen;

| b) | kohdennettu apu hankkeille ja konsortioille sellaisen osaamisen hankkimisessa, jonka avulla voidaan optimoida viestintä sekä tulosten hyödyntäminen ja levittäminen; |
| --- | --- |

b)

kohdennettu apu hankkeille ja konsortioille sellaisen osaamisen hankkimisessa, jonka avulla voidaan optimoida viestintä sekä tulosten hyödyntäminen ja levittäminen;

| c) | aloitteet, joilla edistetään suuren yleisön kanssa käytävää vuoropuhelua ja keskustelua tieteeseen, teknologiaan ja innovointiin liittyvistä kysymyksistä ja joissa hyödynnetään sosiaalista mediaa ja muita innovatiivisia teknologioita ja menetelmiä; |
| --- | --- |

c)

aloitteet, joilla edistetään suuren yleisön kanssa käytävää vuoropuhelua ja keskustelua tieteeseen, teknologiaan ja innovointiin liittyvistä kysymyksistä ja joissa hyödynnetään sosiaalista mediaa ja muita innovatiivisia teknologioita ja menetelmiä;

| d) | viestintä, joka koskee tämän asetuksen tavoitteisiin liittyviä unionin toimintapoliittisia painopisteitä, erityisesti se, että komissio toimittaa jäsenvaltioille oikea-aikaisia ja perusteellisia tietoja. |
| --- | --- |

d)

viestintä, joka koskee tämän asetuksen tavoitteisiin liittyviä unionin toimintapoliittisia painopisteitä, erityisesti se, että komissio toimittaa jäsenvaltioille oikea-aikaisia ja perusteellisia tietoja.

3.   Jollei Euratomin perustamissopimuksesta ja asiaa koskevasta unionin lainsäädännöstä muuta johdu, 1 kohdassa tarkoitettuihin tulosten levittämistoimiin voivat sisältyä

| a) | toimet, joissa kootaan yhteen tuloksia useista hankkeista, mukaan lukien hankkeet, jotka voivat saada rahoitusta muista lähteistä, jotta voidaan tarjota käyttöön käyttäjäystävällisiä tietokantoja ja raportteja, joissa keskeiset löydökset esitetään tiivistetysti; |
| --- | --- |

a)

toimet, joissa kootaan yhteen tuloksia useista hankkeista, mukaan lukien hankkeet, jotka voivat saada rahoitusta muista lähteistä, jotta voidaan tarjota käyttöön käyttäjäystävällisiä tietokantoja ja raportteja, joissa keskeiset löydökset esitetään tiivistetysti;

| b) | tulosten levittäminen poliittisille päättäjille ja standardointielimille, jotta asianomaiset tahot voisivat käyttää helpommin toimintapolitiikan kannalta merkittäviä tuloksia kansainvälisesti ja unionin tasolla sekä kansallisella ja alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

b)

tulosten levittäminen poliittisille päättäjille ja standardointielimille, jotta asianomaiset tahot voisivat käyttää helpommin toimintapolitiikan kannalta merkittäviä tuloksia kansainvälisesti ja unionin tasolla sekä kansallisella ja alueellisella tasolla.

III LUKU

Valvonta

19 artikla

Valvonta ja tarkastukset

1.   Tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi luotava valvontajärjestelmä on suunniteltava siten, että sen avulla voidaan kohtuullisesti varmistaa toimintojen tuloksellisuuteen ja tehokkuuteen liittyvien riskien riittävä hallinta sekä toimintoihin liittyvien transaktioiden laillisuus ja säännönmukaisuus ottaen huomioon ohjelmien monivuotisuus ja ohjelmiin kuuluvien maksujen luonne.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa valvontajärjestelmässä on varmistettava tarkoituksenmukainen tasapaino luottamuksen ja valvonnan välille ja otettava huomioon valvonnasta kaikilla tasoilla erityisesti osallistujille aiheutuvat hallinnolliset ja muut kustannukset siten, että vuosien 2019–2020 ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa ja että siihen voidaan houkutella parhaat huippututkijat ja innovatiivisimmat yritykset.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa valvontajärjestelmässä vuosien 2019–2020 ohjelman epäsuorien toimien menojen tarkastusstrategia perustuu tilintarkastukseen, joka tehdään koko vuosien 2019–2020 ohjelman alalta valitusta edustavasta otoksesta menoja. Tätä edustavaa otosta on täydennettävä tarkastamalla valikoidusti menoja, jotka otetaan tarkasteluun niitä koskevan riskinarvioinnin perusteella.

Vuosien 2019–2020 ohjelman epäsuorien toimien menojen tarkastukset on suoritettava yhdenmukaisesti noudattaen taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteita, jotta voidaan minimoida tarkastuksista osallistujille aiheutuva taakka.

20 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1.   Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.

2.   Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikan päällä suoritettavia tarkastuksia.

Komission tarkastuksia voidaan tehdä kahden vuoden ajan viimeisen maksun suorittamisen jälkeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista.

3.   Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 (16) sekä neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (17) vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti tehdä tutkimuksia, mukaan luettuina paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko vuosien 2019–2020 ohjelman mukaisesti rahoitettuun avustussopimukseen tai -päätökseen taikka sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.

4.   Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuviin yhteistyösopimuksiin kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, sopimuksiin, avustussopimuksiin ja avustuspäätöksiin on sisällytettävä määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.

IV LUKU

Seuranta ja arviointi

21 artikla

Seuranta

1.   Komissio seuraa vuosittain vuosien 2019–2020 ohjelman täytäntöönpanoa, edistyminen ja tulokset mukaan lukien. Komissio antaa tätä koskevia tietoja 12 artiklassa tarkoitetulle komitealle.

2.   Komissio raportoi 1 kohdassa tarkoitetun seurannan tuloksista ja asettaa ne julkisesti saataville.

22 artikla

Arviointi

1.   Arvioinnit on suoritettava riittävän ajoissa, jotta ne voidaan ottaa huomioon päätöksentekoprosessissa.

Komissio tekee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 avoimen menettelyn perusteella valittujen riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella jälkiarvioinnin vuosien 2019–2020 ohjelmasta. Tämä arviointi kattaa toimenpiteiden lähtökohdat, toteutuksen ja saavutukset sekä pitemmän aikavälin vaikutukset ja kestävyyden, ja se otetaan huomioon tehtäessä päätöstä myöhemmin toteutettavan toimenpiteen mahdollisesta uusimisesta, muuttamisesta tai keskeyttämisestä.

2.   Vuosien 2019–2020 ohjelman suorien ja epäsuorien toimien arvioinnit tehdään erillisinä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa arvioinneissa arvioidaan edistystä kohti 3 artiklassa vahvistettuja tavoitteita ottaen huomioon liitteessä II määritellyt asianmukaiset suorituskykyindikaattorit.

4.   Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle asianomaisten toimenpiteiden seurantaa ja arviointia varten tarvittavat tiedot, kun se on aiheellista ja kun ne ovat saatavilla.

5.   Komissio toimittaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen arviointien päätelmät ja niitä koskevat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle.

III OSASTO

LOPPU- JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

23 artikla

Kumoaminen ja siirtymäsäännökset

1.   Kumotaan asetus (Euratom) N:o 1314/2013 1 päivästä tammikuuta 2019.

2.   Toimia, joihin on myönnetty yhteisön rahoitustukea asetuksen (Euratom) N:o 1314/2013 mukaisesti, hallinnoidaan edelleen kyseisiin toimiin sovellettavien sääntöjen mukaisesti niiden voimassaolon päättymiseen, päätökseen saattamiseen tai sulkemiseen asti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista. Asetuksen (Euratom) N:o 1314/2013 nojalla perustetun komitean jäljellä olevat tehtävät hoitaa tarvittaessa tämän asetuksen 12 artiklassa tarkoitettu komitea.

3.   Tämän asetuksen 4 artiklassa tarkoitettu rahoitus voi kattaa myös ne tarvittavat teknisen ja hallinnollisen avun kulut, jotka syntyvät varmistettaessa siirtyminen asetuksen (Euratom) N:o 1314/2013 nojalla hyväksytyistä toimenpiteistä vuosien 2019–2020 ohjelmaan.

4.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 209 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, asetuksen (EU) N:o 1291/2013 mukaisesti perustetun rahoitusvälineen vuotuiset palautukset, jotka johtuvat tämän asetuksen tai asetuksen (Euratom) 1314/2013 nojalla käyttöön asetettujen varojen käyttämättä jättämisestä, osoitetaan vuosien 2019–2020 ohjelmaan.

24 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 15 päivänä lokakuuta 2018.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. MOGHERINI

---

(1)  Lausunto annettu 6. heinäkuuta 2018 (EUVL C 237, 6.7.2018, s. 38).

1

(2)  Neuvoston asetus (Euratom) N:o 1314/2013, annettu 16 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2014–2018) (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 948).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).

3

(4)  
  EUVL L 358, 16.12.2006, s. 62.

4

(5)  Neuvoston päätös 2007/198/Euratom, tehty 27 päivänä maaliskuuta 2007, eurooppalaisen yhteisyrityksen perustamisesta ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten sekä etujen myöntämisestä perustettavalle yhteisyritykselle (EUVL L 90, 30.3.2007, s. 58).

5

(6)  
  EUVL L 75, 22.3.2005, s. 67.

6

(7)  
  EUVL C 74 E, 13.3.2012, s. 34.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

8

(9)  Neuvoston asetus (Euratom) N:o 1908/2006, annettu 19 päivänä joulukuuta 2006, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2011) (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 1).

9

(10)  Neuvoston asetus (Euratom) N:o 139/2012, annettu 19 päivänä joulukuuta 2011, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman epäsuoriin toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2012–2013) (EUVL L 47, 18.2.2012, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1290/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 81).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

12

(13)  Komission päätös 96/282/Euratom, tehty 10 päivänä huhtikuuta 1996, yhteisen tutkimuskeskuksen uudelleenjärjestelystä (EYVL L 107, 30.4.1996, s. 12).

13

(14)  Lausunto annettu 11. syyskuuta 2018 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

14

(15)  Neuvoston päätös 2013/743/EU, annettu 3 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta ja päätösten 2006/971/EY, 2006/972/EY, 2006/973/EY, 2006/974/EY ja 2006/975/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 965).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

16

(17)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

17

---

LIITE I

TOIMET

Vuosien 2019–2020 ohjelman lähtökohdat – tie vuoteen 2020

Saavuttamalla 3 artiklassa esitetyt tavoitteet vuosien 2019–2020 ohjelma tukee Horisontti 2020 -puiteohjelman kolmella painopistealueella, jotka ovat huipputason tiede, teollisuuden johtoasema ja yhteiskunnalliset haasteet, saavutettavia tuloksia.

Ydinenergia on mukana yhtenä tekijänä keskustelussa, jota käydään keinoista ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja Euroopan tuontienergiariippuvuuden vähentämiseksi. Pyrittäessä luomaan tulevaisuutta varten kestävää energiamuotojen yhdistelmää myös vuosien 2019–2020 ohjelmaan kuuluvilla tutkimustoimilla edistetään keskustelua, jota käydään ydinfissioenergian hyödyistä ja rajoituksista vähähiilisen energian kannalta. Parantamalla jatkuvasti ydinturvallisuutta kehittyneempi ydinteknologia voisi myös tarjota mahdollisuuksia parantaa merkittävästi tehokkuutta, tehostaa resurssien käyttöä ja tuottaa vähemmän jätettä kuin nykyisillä ratkaisuilla. Ydinturvallisuuteen liittyviin näkökohtiin kiinnitetään mahdollisimman laajaa huomiota.

Vuosien 2019–2020 ohjelmalla lujitetaan ydinalan tutkimuksen ja innovoinnin puitteita ja koordinoidaan jäsenvaltioiden tutkimustoimia; näin voidaan välttää päällekkäisyyksiä, saavuttaa kriittinen massa keskeisillä aloilla ja varmistaa julkisen rahoituksen optimaalinen käyttö. Koordinointi ei kuitenkaan estä jäsenvaltioita perustamasta ohjelmia kansallisten tarpeiden täyttämiseksi.

Strategiassa, jonka tavoitteena on kehittää fuusio uskottavaksi vaihtoehdoksi kaupallisessa hiilettömässä energiantuotannossa, noudatetaan etenemissuunnitelmaa, jossa edetään välitavoitteiden kautta kohti tavoitetta, joksi on asetettu sähköntuotannon aloittaminen vuoteen 2050 mennessä. Tämän strategian toteuttamiseksi unionin fuusioon liittyvän työn järjestelyjä, mukaan lukien hallinto, rahoitus ja johto, on uudistettava, jotta varmistetaan painopisteen siirtäminen puhtaasta tutkimuksesta tulevien laitteistojen, kuten ITERin, DEMOn, ja niiden jälkeisten laitteistojen, suunnitteluun, rakentamiseen ja käyttöön. Tämä edellyttää unionin koko fuusiotutkimusyhteisön, komission ja kansallisten rahoituselinten välistä tiivistä yhteistyötä.

Jotta näiden tavoitteiden edellyttämää asiantuntemusta voidaan pitää yllä unionissa, koulutuksen asemaa vuosien 2019–2020 ohjelmassa on tehostettava entisestään luomalla yleiseurooppalaista etua palvelevia koulutusrakenteita, jotka tarjoavat kohdennettuja ohjelmia. Tämä edistää edelleen eurooppalaista tutkimusaluetta sekä uusien jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden integroitumista.

Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimet

Epäsuorat toimet

Jotta varmistetaan, että vuosien 2019–2020 ohjelman epäsuorat toimet ja jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin tutkimustoimet tukevat toisiaan, työohjelmien painopisteitä asetettaessa on otettava huomioon asiaankuuluvat lausunnot ja kannanotot, joita saadaan kansallisilta viranomaisilta ja ydintutkimuksen sidosryhmien muodostamilta elimiltä tai yhteenliittymiltä; viimeksi mainittuja ovat muun muassa teknologiayhteisöt ja tekniset foorumit, jotka käsittelevät ydinjärjestelmiä ja -turvallisuutta, loppujätteen huoltoa ja säteilysuojelua ja pienten annosten aiheuttamaa riskiä sekä fuusiotutkimusta, ja muut ydinalan järjestöt ja foorumit.

| a) | Ydinjärjestelmien turvallisuuden tukeminen (yhteiskunnalliset haasteet, huipputason tiede, teollisuuden johtoasema)
  Tuetaan yleisen tavoitteen mukaisesti yhteisiä tutkimustoimia, joiden kohteena on unionissa käytössä olevien reaktorijärjestelmien (mukaan lukien polttoainekiertolaitokset) turvallinen käyttö ja käytöstä poisto tai – siltä osin kuin se on tarpeen laaja-alaisen ydinturvallisuusasiantuntemuksen ylläpitämiseksi unionissa – tulevaisuudessa mahdollisesti käytettävien reaktorityyppien turvallinen käyttö; toimissa keskitytään yksinomaan turvallisuusnäkökohtiin, ja ne kattavat kaikki polttoainekiertoon liittyvät osa-alueet, kuten erottelun ja transmutaation. |
| --- | --- |

a)

Ydinjärjestelmien turvallisuuden tukeminen (yhteiskunnalliset haasteet, huipputason tiede, teollisuuden johtoasema)

Tuetaan yleisen tavoitteen mukaisesti yhteisiä tutkimustoimia, joiden kohteena on unionissa käytössä olevien reaktorijärjestelmien (mukaan lukien polttoainekiertolaitokset) turvallinen käyttö ja käytöstä poisto tai – siltä osin kuin se on tarpeen laaja-alaisen ydinturvallisuusasiantuntemuksen ylläpitämiseksi unionissa – tulevaisuudessa mahdollisesti käytettävien reaktorityyppien turvallinen käyttö; toimissa keskitytään yksinomaan turvallisuusnäkökohtiin, ja ne kattavat kaikki polttoainekiertoon liittyvät osa-alueet, kuten erottelun ja transmutaation.

| b) | Loppujätteen huollon turvallisten pitemmän aikavälin ratkaisujen kehitystyön edistäminen; näihin kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus, erottelu ja transmutaatio (huipputason tiede, yhteiskunnalliset haasteet)
  Toteutetaan yhteisiä ja/tai koordinoituja tutkimustoimia, joiden kohteena ovat keskeiset jäljellä olevat kysymykset, jotka liittyvät käytetyn ydinpolttoaineen ja pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen geologiseen loppusijoitukseen, sekä tarpeen mukaan teknologioiden ja turvallisuuden demonstrointi. Nämä toimet luovat perustaa unionin yhteiselle näkemykselle jätehuoltoon liittyvistä keskeisistä kysymyksistä, polttoaineen poistosta aina loppusijoitukseen.
  Tutkimustoimien kohteena on lisäksi sellaisten muiden radioaktiivisten jätevirtojen huolto, joita varten ei nykyisin ole olemassa teollisesti käyttövalmiita prosesseja. |
| --- | --- |

b)

Loppujätteen huollon turvallisten pitemmän aikavälin ratkaisujen kehitystyön edistäminen; näihin kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus, erottelu ja transmutaatio (huipputason tiede, yhteiskunnalliset haasteet)

Toteutetaan yhteisiä ja/tai koordinoituja tutkimustoimia, joiden kohteena ovat keskeiset jäljellä olevat kysymykset, jotka liittyvät käytetyn ydinpolttoaineen ja pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen geologiseen loppusijoitukseen, sekä tarpeen mukaan teknologioiden ja turvallisuuden demonstrointi. Nämä toimet luovat perustaa unionin yhteiselle näkemykselle jätehuoltoon liittyvistä keskeisistä kysymyksistä, polttoaineen poistosta aina loppusijoitukseen.

Tutkimustoimien kohteena on lisäksi sellaisten muiden radioaktiivisten jätevirtojen huolto, joita varten ei nykyisin ole olemassa teollisesti käyttövalmiita prosesseja.

| c) | Ydinalan asiantuntemuksen ja huippuosaamisen kehittämisen ja kestävyyden tukeminen unionissa (huipputason tiede)
  Edistetään tutkimuskeskusten ja teollisuuden välisiä ja eri jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden välisiä yhteisiä koulutus- ja liikkuvuustoimia sekä tuetaan monitieteistä ydinalan osaamisen ylläpitämistä; tavoitteena on taata sopivan pätevyyden omaavien ydinalan tutkijoiden, insinöörien ja työntekijöiden saatavuus unionissa pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

c)

Ydinalan asiantuntemuksen ja huippuosaamisen kehittämisen ja kestävyyden tukeminen unionissa (huipputason tiede)

Edistetään tutkimuskeskusten ja teollisuuden välisiä ja eri jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden välisiä yhteisiä koulutus- ja liikkuvuustoimia sekä tuetaan monitieteistä ydinalan osaamisen ylläpitämistä; tavoitteena on taata sopivan pätevyyden omaavien ydinalan tutkijoiden, insinöörien ja työntekijöiden saatavuus unionissa pitkällä aikavälillä.

| d) | Säteilysuojelun ja säteilyyn liittyvien lääketieteellisten sovellusten kehittämisen tukeminen, mihin kuuluvat muun muassa radioisotooppien turvallinen ja turvattu hankinta ja käyttö (huipputason tiede, yhteiskunnalliset haasteet)
  Toteutetaan yhteisiä ja/tai koordinoituja tutkimustoimia, joissa tutkitaan erityisesti teollisesta, lääketieteellisestä tai ympäristöaltistuksesta johtuvien pienten annosten aiheuttamia riskejä, säteilyonnettomuuksiin liittyvien hätätilanteiden hallintaa ja radioekologiaa; tarkoituksena on luoda yleiseurooppalainen tieteellinen ja teknologinen perusta luotettavalle, tasapuoliselle ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävälle säteilysuojelujärjestelmälle.
  Toteutetaan ionisoivaan säteilyyn liittyviä lääketieteellisiä sovelluksia koskevia tutkimustoimia, joissa käsitellään säteilysuojelun operatiivisia turvallisuusnäkökohtia, ja hyödynnetään niitä. |
| --- | --- |

d)

Säteilysuojelun ja säteilyyn liittyvien lääketieteellisten sovellusten kehittämisen tukeminen, mihin kuuluvat muun muassa radioisotooppien turvallinen ja turvattu hankinta ja käyttö (huipputason tiede, yhteiskunnalliset haasteet)

Toteutetaan yhteisiä ja/tai koordinoituja tutkimustoimia, joissa tutkitaan erityisesti teollisesta, lääketieteellisestä tai ympäristöaltistuksesta johtuvien pienten annosten aiheuttamia riskejä, säteilyonnettomuuksiin liittyvien hätätilanteiden hallintaa ja radioekologiaa; tarkoituksena on luoda yleiseurooppalainen tieteellinen ja teknologinen perusta luotettavalle, tasapuoliselle ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävälle säteilysuojelujärjestelmälle.

Toteutetaan ionisoivaan säteilyyn liittyviä lääketieteellisiä sovelluksia koskevia tutkimustoimia, joissa käsitellään säteilysuojelun operatiivisia turvallisuusnäkökohtia, ja hyödynnetään niitä.

| e) | Eteneminen kohti fuusion energialähdekäytön toteutettavuuden demonstrointia hyödyntämällä nykyisiä ja tulevia fuusiolaitteita (teollisuuden johtoasema, yhteiskunnalliset haasteet)
  Tuetaan EUROfusion-konsortion jäsenten ja kaikkien i alakohdassa tarkoitettujen oikeussubjektien yhteisiä tutkimustoimia, jotta voidaan varmistaa ITERin tehokkaan toiminnan nopea aloittaminen, mukaan lukien tarvittavien laitteiden (ml. soveltuvin osin JET, Joint European Torus) käyttö, muun muassa suurikapasiteettisia tietokoneita käyttävä integroitu mallintaminen sekä koulutustoimet tutkijoiden ja insinöörien seuraavan sukupolven kouluttamiseksi. |
| --- | --- |

e)

Eteneminen kohti fuusion energialähdekäytön toteutettavuuden demonstrointia hyödyntämällä nykyisiä ja tulevia fuusiolaitteita (teollisuuden johtoasema, yhteiskunnalliset haasteet)

Tuetaan EUROfusion-konsortion jäsenten ja kaikkien i alakohdassa tarkoitettujen oikeussubjektien yhteisiä tutkimustoimia, jotta voidaan varmistaa ITERin tehokkaan toiminnan nopea aloittaminen, mukaan lukien tarvittavien laitteiden (ml. soveltuvin osin JET, Joint European Torus) käyttö, muun muassa suurikapasiteettisia tietokoneita käyttävä integroitu mallintaminen sekä koulutustoimet tutkijoiden ja insinöörien seuraavan sukupolven kouluttamiseksi.

| f) | Perustan luominen tuleville fuusiovoimalaitoksille kehittämällä materiaaleja, teknologioita ja konseptisuunnittelua (teollisuuden johtoasema, yhteiskunnalliset haasteet)
  Tuetaan EUROfusion-konsortion jäsenten ja kaikkien i alakohdassa tarkoitettujen oikeussubjektien yhteisiä tutkimustoimia, joilla kehitetään ja kvalifioidaan materiaaleja demonstraatiovoimalaitosta varten ja jotka edellyttävät muun muassa tarkoituksenmukaisen materiaalitestaukseen tarkoitetun laitoksen valmistelutyötä ja neuvotteluja unionin osallistumisesta sopivaan tällaista laitosta koskevaan kansainväliseen kehykseen. Tällaisessa kehittämisessä ja kvalifioinnissa hyödynnetään käytettävissä olevia kokeellisia, laskennallisia ja teoreettisia valmiuksia.
  Tuetaan Euroopan fuusiokehityssopimuksen jäsenten ja kaikkien i alakohdassa tarkoitettujen oikeussubjektien yhteisiä tutkimustoimia, joissa tarkastellaan reaktorin toimintaan liittyviä kysymyksiä ja kehitetään ja demonstroidaan kaikkia fuusioenergian demonstraatiovoimalaitoksen kannalta olennaisia teknologioita. Näihin toimiin sisältyvät täydellisen demonstraatiovoimalaitoksen rakennekonseptien valmistelu ja stellaraattoreiden tarkastelu mahdollisena voimalaitosteknologiana. |
| --- | --- |

f)

Perustan luominen tuleville fuusiovoimalaitoksille kehittämällä materiaaleja, teknologioita ja konseptisuunnittelua (teollisuuden johtoasema, yhteiskunnalliset haasteet)

Tuetaan EUROfusion-konsortion jäsenten ja kaikkien i alakohdassa tarkoitettujen oikeussubjektien yhteisiä tutkimustoimia, joilla kehitetään ja kvalifioidaan materiaaleja demonstraatiovoimalaitosta varten ja jotka edellyttävät muun muassa tarkoituksenmukaisen materiaalitestaukseen tarkoitetun laitoksen valmistelutyötä ja neuvotteluja unionin osallistumisesta sopivaan tällaista laitosta koskevaan kansainväliseen kehykseen. Tällaisessa kehittämisessä ja kvalifioinnissa hyödynnetään käytettävissä olevia kokeellisia, laskennallisia ja teoreettisia valmiuksia.

Tuetaan Euroopan fuusiokehityssopimuksen jäsenten ja kaikkien i alakohdassa tarkoitettujen oikeussubjektien yhteisiä tutkimustoimia, joissa tarkastellaan reaktorin toimintaan liittyviä kysymyksiä ja kehitetään ja demonstroidaan kaikkia fuusioenergian demonstraatiovoimalaitoksen kannalta olennaisia teknologioita. Näihin toimiin sisältyvät täydellisen demonstraatiovoimalaitoksen rakennekonseptien valmistelu ja stellaraattoreiden tarkastelu mahdollisena voimalaitosteknologiana.

| g) | Innovoinnin ja teollisuuden kilpailukyvyn edistäminen (teollisuuden johtoasema)
  Toteutetaan tai tuetaan tietämyksen hallintaa ja teknologian siirtoa, joka suuntautuu vuosien 2019–2020 ohjelmalla osarahoitettavasta tutkimuksesta teollisuuteen ja jossa hyödynnetään kaikkia tutkimuksen innovatiivisia näkökohtia.
  Edistetään innovointia muun muassa tieteellisten julkaisujen avoimen saatavuuden (open access) ja tietämyksen hallintaa ja levittämistä palvelevan tietokannan avulla sekä edistämällä teknologia-aiheiden asemaa opinto-ohjelmissa.
  Pitkällä aikavälillä vuosien 2019–2020 ohjelma tukee kilpailukykyisen ydinfuusioteollisuuden valmistelua ja kehittämistä ja helpottaa yksityissektorin sekä tarvittaessa pk-yritysten osallistumista erityisesti panemalla täytäntöön fuusiovoimalaitoksen teknologiaa koskevan etenemissuunnitelman, jonka suunnittelu- ja kehittämishankkeissa teollisuus on aktiivisesti mukana. |
| --- | --- |

g)

Innovoinnin ja teollisuuden kilpailukyvyn edistäminen (teollisuuden johtoasema)

Toteutetaan tai tuetaan tietämyksen hallintaa ja teknologian siirtoa, joka suuntautuu vuosien 2019–2020 ohjelmalla osarahoitettavasta tutkimuksesta teollisuuteen ja jossa hyödynnetään kaikkia tutkimuksen innovatiivisia näkökohtia.

Edistetään innovointia muun muassa tieteellisten julkaisujen avoimen saatavuuden (open access) ja tietämyksen hallintaa ja levittämistä palvelevan tietokannan avulla sekä edistämällä teknologia-aiheiden asemaa opinto-ohjelmissa.

Pitkällä aikavälillä vuosien 2019–2020 ohjelma tukee kilpailukykyisen ydinfuusioteollisuuden valmistelua ja kehittämistä ja helpottaa yksityissektorin sekä tarvittaessa pk-yritysten osallistumista erityisesti panemalla täytäntöön fuusiovoimalaitoksen teknologiaa koskevan etenemissuunnitelman, jonka suunnittelu- ja kehittämishankkeissa teollisuus on aktiivisesti mukana.

| h) | Yleiseurooppalaisesti merkittävien tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien ja käytön varmistaminen (huipputason tiede)
  Tuetaan keskeisten tutkimusinfrastruktuurien rakentamista, parantamista, käyttöä ja toiminnan jatkuvuutta vuosien 2019–2020 ohjelman puitteissa sekä näiden infrastruktuurien tarkoituksenmukaisia käyttömahdollisuuksia ja niiden välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

h)

Yleiseurooppalaisesti merkittävien tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien ja käytön varmistaminen (huipputason tiede)

Tuetaan keskeisten tutkimusinfrastruktuurien rakentamista, parantamista, käyttöä ja toiminnan jatkuvuutta vuosien 2019–2020 ohjelman puitteissa sekä näiden infrastruktuurien tarkoituksenmukaisia käyttömahdollisuuksia ja niiden välistä yhteistyötä.

| i) | Euroopan fuusio-ohjelma
  Yhteistä ohjelmaa, johon sisältyvillä toimilla pannaan täytäntöön etenemissuunnitelma kohti tavoitetta aloittaa sähköntuotanto vuoteen 2050 mennessä, yhteisrahoitetaan EUROfusion-konsortion rahoitusavustuksella (”Ohjelmien yhteisrahoitustoimi”), joka myönnetään asetuksen (Euratom) N:o 1314/2013 mukaisesti jäsenvaltioiden ja minkä tahansa vuosien 2019–2020 ohjelmaan assosioituneen kolmannen maan perustamille tai nimeämille oikeussubjekteille. EUROfusion-avustuksen rahoittamista voidaan jatkaa vuosien 2019–2020 ohjelmassa. Yhteiseen ohjelmaan voivat sisältyä yhteisöltä saatavat luontoissuoritukset, kuten JET-laitteen tieteellinen ja tekninen hyödyntäminen Euratomin perustamissopimuksen 10 artiklan mukaisesti, tai komission henkilöstön tilapäiset siirrot. |
| --- | --- |

i)

Euroopan fuusio-ohjelma

Yhteistä ohjelmaa, johon sisältyvillä toimilla pannaan täytäntöön etenemissuunnitelma kohti tavoitetta aloittaa sähköntuotanto vuoteen 2050 mennessä, yhteisrahoitetaan EUROfusion-konsortion rahoitusavustuksella (”Ohjelmien yhteisrahoitustoimi”), joka myönnetään asetuksen (Euratom) N:o 1314/2013 mukaisesti jäsenvaltioiden ja minkä tahansa vuosien 2019–2020 ohjelmaan assosioituneen kolmannen maan perustamille tai nimeämille oikeussubjekteille. EUROfusion-avustuksen rahoittamista voidaan jatkaa vuosien 2019–2020 ohjelmassa. Yhteiseen ohjelmaan voivat sisältyä yhteisöltä saatavat luontoissuoritukset, kuten JET-laitteen tieteellinen ja tekninen hyödyntäminen Euratomin perustamissopimuksen 10 artiklan mukaisesti, tai komission henkilöstön tilapäiset siirrot.

JRC:n suorat toimet

Suorien toimien painopisteitä määritettäessä kuullaan toimintapolitiikasta vastaavia Euroopan komission pääosastoja ja JRC:n johtokuntaa.

JRC:n ydinalan toimien tarkoituksena on tukea neuvoston direktiivien 2009/71/Euratom (1) ja 2011/70/Euratom (2) täytäntöönpanoa sekä neuvoston päätelmiä, joissa keskeiseksi tavoitteeksi asetetaan mahdollisimman korkealuokkaisten ydinturvallisuutta koskevien standardien aikaansaaminen unionissa ja kansainvälisesti.

JRC edistää etenkin ydinenergian ja muiden fissioon perustumattomien sovellusten turvatun, turvallisen ja rauhanomaisen käytön edellyttämää ydinturvallisuustutkimusta. JRC luo tieteellisen perustan tähän liittyville unionin toimintapolitiikoille sekä tarvittaessa reagoi tehtävänsä ja asiantuntemuksensa puitteissa ydinlaitostapahtumiin, ydinonnettomuuksiin ja vaaratilanteisiin. Tätä varten JRC tekee tutkimusta ja arviointeja, tuottaa referenssejä ja standardeja ja tarjoaa kohdennettua koulutusta. Tarpeen mukaan pyritään saamaan aikaan synergioita asiaankuuluvien monialaisten aloitteiden kanssa ja optimoimaan siten henkilöresurssit ja määrärahat sekä välttämään ydinalan tutkimus- ja kehittämistoiminnan päällekkäisyyksiä unionissa. JRC:n toimet näillä aloilla toteutetaan ottaen huomioon asiaankuuluvat aloitteet alueiden, jäsenvaltioiden tai unionin tasolla pitäen mielessä eurooppalaisen tutkimusalueen kehittäminen.

| a) | Ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinreaktoreiden ja -polttoaineen turvallisuus, ydinjätehuolto, johon kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus, erottelu ja transmutaatio; käytöstäpoisto sekä hätätilavalmius
  JRC osallistuu välineiden ja menetelmien kehittämiseen korkeiden turvastandardien aikaansaamiseksi Euroopan kannalta relevantteja ydinreaktoreita ja polttoainekiertoja varten. Näihin välineisiin ja menetelmiin kuuluvat






  1) | vakavien onnettomuuksien mallintaminen ja menetelmät ydinlaitosten toiminnan turvallisuusmarginaalien arvioimista varten; se, että tuetaan yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan vahvistamista kehittyneiden polttoainekiertojen ja konseptien arvioinnissa; ja se, että tutkitaan ja levitetään käyttökokemuksesta saatavaa palautetta. JRC jatkaa edelleen ydinvoimalaitosten käyttökokemusten hyödyntämistä tukevan eurooppalaisen fooruminsa (Clearinghouse on Nuclear Power Plant Operational Experience Feedback) toimintaa suunnatakseen toimensa Fukushiman onnettomuuden jälkeisiin ydinturvallisuushaasteisiin vedoten jäsenvaltioiden toimivaltaan tällä alalla; |
| --- | --- | --- |

a)

Ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinreaktoreiden ja -polttoaineen turvallisuus, ydinjätehuolto, johon kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus, erottelu ja transmutaatio; käytöstäpoisto sekä hätätilavalmius

JRC osallistuu välineiden ja menetelmien kehittämiseen korkeiden turvastandardien aikaansaamiseksi Euroopan kannalta relevantteja ydinreaktoreita ja polttoainekiertoja varten. Näihin välineisiin ja menetelmiin kuuluvat

1)

vakavien onnettomuuksien mallintaminen ja menetelmät ydinlaitosten toiminnan turvallisuusmarginaalien arvioimista varten; se, että tuetaan yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan vahvistamista kehittyneiden polttoainekiertojen ja konseptien arvioinnissa; ja se, että tutkitaan ja levitetään käyttökokemuksesta saatavaa palautetta. JRC jatkaa edelleen ydinvoimalaitosten käyttökokemusten hyödyntämistä tukevan eurooppalaisen fooruminsa (Clearinghouse on Nuclear Power Plant Operational Experience Feedback) toimintaa suunnatakseen toimensa Fukushiman onnettomuuden jälkeisiin ydinturvallisuushaasteisiin vedoten jäsenvaltioiden toimivaltaan tällä alalla;

| 2) | se, että minimoidaan tieteellisiä epävarmuustekijöitä, joita esiintyy ennustettaessa ydinjätteen pitkän aikavälin käyttäytymistä ja radionuklidien leviämistä ympäristössä; ydinlaitosten käytöstäpoistoon liittyvän tutkimuksen keskeiset näkökohdat; |
| --- | --- |

2)

se, että minimoidaan tieteellisiä epävarmuustekijöitä, joita esiintyy ennustettaessa ydinjätteen pitkän aikavälin käyttäytymistä ja radionuklidien leviämistä ympäristössä; ydinlaitosten käytöstäpoistoon liittyvän tutkimuksen keskeiset näkökohdat;

| 3) | se, että vaihdetaan tietoja keskeisten sidosryhmien kanssa, jotta voidaan tehostaa unionin valmiuksia reagoida ydinonnettomuuksiin ja vaaratilanteisiin tutkimalla hälytysjärjestelmiä ja radioaktiivisten aineiden ilmateitse tapahtuvaan leviämiseen liittyviä malleja sekä tarjoamalla voimavaroja ja asiantuntemusta ydinonnettomuuksien analysoimista ja mallintamista varten. |
| --- | --- |

3)

se, että vaihdetaan tietoja keskeisten sidosryhmien kanssa, jotta voidaan tehostaa unionin valmiuksia reagoida ydinonnettomuuksiin ja vaaratilanteisiin tutkimalla hälytysjärjestelmiä ja radioaktiivisten aineiden ilmateitse tapahtuvaan leviämiseen liittyviä malleja sekä tarjoamalla voimavaroja ja asiantuntemusta ydinonnettomuuksien analysoimista ja mallintamista varten.

| b) | Ydinalan turva- ja varmuusjärjestelyjen parantaminen, mukaan lukien ydinmateriaalivalvonta, ydinaseiden leviämisen estäminen, ydinmateriaalien laittoman kaupan torjunta ja forensinen ydinmateriaalitutkinta
  Ydinaseiden leviämisen estämiseen kiinnitetään mahdollisimman paljon huomiota. JRC






  1) | kehittää tehokkaampia metodologioita ja jäljittämis-/verifiointimenetelmiä ja -tekniikoita, joiden avulla voidaan tukea yhteisön ydinmateriaalivalvontaa ja tehostaa kansainvälistä ydinmateriaalivalvontaa; |
| --- | --- | --- |

b)

Ydinalan turva- ja varmuusjärjestelyjen parantaminen, mukaan lukien ydinmateriaalivalvonta, ydinaseiden leviämisen estäminen, ydinmateriaalien laittoman kaupan torjunta ja forensinen ydinmateriaalitutkinta

Ydinaseiden leviämisen estämiseen kiinnitetään mahdollisimman paljon huomiota. JRC

1)

kehittää tehokkaampia metodologioita ja jäljittämis-/verifiointimenetelmiä ja -tekniikoita, joiden avulla voidaan tukea yhteisön ydinmateriaalivalvontaa ja tehostaa kansainvälistä ydinmateriaalivalvontaa;

| 2) | kehittää ja soveltaa tehokkaampia menetelmiä ja teknologioita ydinlaitoksiin ja radioaktiivisiin aineisiin liittyvien vaaratilanteiden estämiseksi ja havaitsemiseksi sekä niihin reagoimiseksi; tähän sisältyvät havaitsemisteknologian kvalifiointi sekä forensisen ydinmateriaalitutkimuksen menetelmien ja laittoman kaupan torjumiseen käytettävien tekniikoiden kehittäminen synergisesti globaalin CBRN-kehyksen (kemialliset, biologiset, säteilyyn tai ydinaineisiin liittyvät uhat) kanssa; |
| --- | --- |

2)

kehittää ja soveltaa tehokkaampia menetelmiä ja teknologioita ydinlaitoksiin ja radioaktiivisiin aineisiin liittyvien vaaratilanteiden estämiseksi ja havaitsemiseksi sekä niihin reagoimiseksi; tähän sisältyvät havaitsemisteknologian kvalifiointi sekä forensisen ydinmateriaalitutkimuksen menetelmien ja laittoman kaupan torjumiseen käytettävien tekniikoiden kehittäminen synergisesti globaalin CBRN-kehyksen (kemialliset, biologiset, säteilyyn tai ydinaineisiin liittyvät uhat) kanssa;

| 3) | tukee ydinsulkusopimuksen ja unioniin liittyvien strategioiden täytäntöönpanoa analyysitutkimuksilla ja vientivalvontajärjestelmien teknisen kehityksen seurannalla asiasta vastaavien komission ja unionin yksiköiden työn tukemiseksi. |
| --- | --- |

3)

tukee ydinsulkusopimuksen ja unioniin liittyvien strategioiden täytäntöönpanoa analyysitutkimuksilla ja vientivalvontajärjestelmien teknisen kehityksen seurannalla asiasta vastaavien komission ja unionin yksiköiden työn tukemiseksi.

| c) | Ydinalan tieteellisen huippuosaamisen lisääminen standardointia varten
  JRC kehittää edelleen tieteellistä perustaa ydinturvallisuuden ja turva- ja varmuusjärjestelyjen tueksi. Painopisteenä on aktinidien, rakennemateriaalien ja ydinaineiden perusominaisuuksien ja käyttäytymisen tutkimus. Unionin standardoinnin tueksi JRC tuottaa uusinta kehitystä edustavia ydinalan standardeja, referenssitietoja ja referenssimittauksia, mukaan lukien asiaankuuluvien tietokantojen ja arviointivälineiden kehittäminen ja toteuttaminen. JRC tukee lääketieteellisten sovellusten jatkokehittämistä ja erityisesti alfasäteilytykseen perustuvia uusia syövän hoitomuotoja. |
| --- | --- |

c)

Ydinalan tieteellisen huippuosaamisen lisääminen standardointia varten

JRC kehittää edelleen tieteellistä perustaa ydinturvallisuuden ja turva- ja varmuusjärjestelyjen tueksi. Painopisteenä on aktinidien, rakennemateriaalien ja ydinaineiden perusominaisuuksien ja käyttäytymisen tutkimus. Unionin standardoinnin tueksi JRC tuottaa uusinta kehitystä edustavia ydinalan standardeja, referenssitietoja ja referenssimittauksia, mukaan lukien asiaankuuluvien tietokantojen ja arviointivälineiden kehittäminen ja toteuttaminen. JRC tukee lääketieteellisten sovellusten jatkokehittämistä ja erityisesti alfasäteilytykseen perustuvia uusia syövän hoitomuotoja.

| d) | Tietämyksen hallinnan ja koulutuksen edistäminen
  JRC seuraa uusinta kehitystä tutkimuksen, instrumenttien, turvallisuuden ja ympäristölainsäädännön aloilla. Tähän liittyen on pantava täytäntöön säännöllisesti päivitettävä investointisuunnitelma tutkimusinfrastruktuureja varten.
  Jotta unioni voisi säilyttää asemansa ydinturvallisuuden ja turva- ja varmuusjärjestelyjen eturintamassa, JRC:n on kehitettävä tietämyksenhallinnan välineitä, seurattava alan henkilöresurssien kehityssuuntauksia unionissa EHRO-N-hankkeessaan (European Human Resources Observatory for the Nuclear Energy Sector) ja tarjottava kohdennettuja koulutusohjelmia, jotka kattavat myös käytöstä poistoon liittyvät näkökohdat. |
| --- | --- |

d)

Tietämyksen hallinnan ja koulutuksen edistäminen

JRC seuraa uusinta kehitystä tutkimuksen, instrumenttien, turvallisuuden ja ympäristölainsäädännön aloilla. Tähän liittyen on pantava täytäntöön säännöllisesti päivitettävä investointisuunnitelma tutkimusinfrastruktuureja varten.

Jotta unioni voisi säilyttää asemansa ydinturvallisuuden ja turva- ja varmuusjärjestelyjen eturintamassa, JRC:n on kehitettävä tietämyksenhallinnan välineitä, seurattava alan henkilöresurssien kehityssuuntauksia unionissa EHRO-N-hankkeessaan (European Human Resources Observatory for the Nuclear Energy Sector) ja tarjottava kohdennettuja koulutusohjelmia, jotka kattavat myös käytöstä poistoon liittyvät näkökohdat.

| e) | Unionin toimintapolitiikan tukeminen ydinturvallisuuden ja turva- ja varmuusjärjestelyjen aloilla
  JRC:n on ylläpidettävä asiantuntemustaan ja huippuosaamistaan voidakseen tarjota puolueetonta tieteellistä ja teknistä tutkimustietoa, jota saatetaan tarvita ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan unionin toimintapolitiikan tukemisessa.
  JRC, joka toimii Euratomin toimeenpanevana elimenä neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevässä kansainvälisessä foorumissa (Generation IV International Forum, GIF), koordinoi edelleen yhteisön osuutta GIFissä. JRC jatkaa ja kehittää kansainvälistä tutkimusyhteistyötä keskeisten kumppanimaiden ja kansainvälisten järjestöjen, kuten Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ydinenergiajärjestön (NEA), kanssa ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan unionin politiikan edistämiseksi. |
| --- | --- |

e)

Unionin toimintapolitiikan tukeminen ydinturvallisuuden ja turva- ja varmuusjärjestelyjen aloilla

JRC:n on ylläpidettävä asiantuntemustaan ja huippuosaamistaan voidakseen tarjota puolueetonta tieteellistä ja teknistä tutkimustietoa, jota saatetaan tarvita ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan unionin toimintapolitiikan tukemisessa.

JRC, joka toimii Euratomin toimeenpanevana elimenä neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevässä kansainvälisessä foorumissa (Generation IV International Forum, GIF), koordinoi edelleen yhteisön osuutta GIFissä. JRC jatkaa ja kehittää kansainvälistä tutkimusyhteistyötä keskeisten kumppanimaiden ja kansainvälisten järjestöjen, kuten Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ydinenergiajärjestön (NEA), kanssa ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan unionin politiikan edistämiseksi.

Vuosien 2019–2020 ohjelman monialaiset toimet

Vuosien 2019–2020 ohjelman yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelmassa tuetaan täydentäviä toimia (suorat ja epäsuorat toimet, koordinointi ja yhteisen ohjelmasuunnittelun edistäminen), joilla varmistetaan tutkimustoimien synergia yhteisiin haasteisiin vastaamisessa (esim. materiaalit, jäähdyteteknologia, ydinalan referenssitiedot, mallintaminen ja simulointi, kauko-ohjattu käsittely, jätehuolto ja säteilysuojelu).

Horisontti 2020 -puiteohjelman kanssa yhteiset monialaiset toimet ja rajapinnat

Vuosien 2019–2020 ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi luodaan tarkoituksenmukaiset kytkökset ja rajapinnat, kuten yhteiset ehdotuspyynnöt, Horisontti 2020 -puiteohjelman erityisohjelman kanssa.

Vuosien 2019–2020 ohjelmasta voidaan tukea Horisontti 2020 -puiteohjelmassa kehitettyjä laina- ja pääomarahoitusvälineitä, joita laajennetaan kattamaan 3 artiklassa tarkoitetut tavoitteet.

Kansainvälinen yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa

Ydinalan tutkimuksessa ja innovoinnissa on jatkettava yhteisiin päämääriin ja keskinäiseen luottamukseen perustuvaa kansainvälistä yhteistyötä selkeiden ja merkittävien etujen tarjoamiseksi unionille ja sen ympäristölle. Edellä 3 artiklassa esitettyjen erityistavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö pyrkii vahvistamaan unionin tieteellistä ja teknistä asiantuntemusta kansainvälisten yhteistyösopimusten avulla ja edistämään unionin ydinalan teollisuuden pääsyä uusille kehittyville markkinoille.

Kansainvälisiä yhteistyötoimia edistetään monenvälisissä kehyksissä (mm. IAEA, OECD, ITER ja GIF) ja sellaisten maiden kanssa tehtävässä nykyisessä tai tulevassa kahdenvälisessä yhteistyössä, joilla on vahva T&K- ja teollinen perusta sekä käytössä, suunnitteilla tai rakenteilla olevia tutkimuslaitteistoja.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 2009/71/Euratom, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2009, ydinlaitosten ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta (EUVL L 172, 2.7.2009, s. 18).

(2)  Neuvoston direktiivi 2011/70/Euratom, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, yhteisön kehyksen perustamisesta käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten (EUVL L 199, 2.8.2011, s. 48).

---

LIITE II

SUORITUSKYKYINDIKAATTORIT

Tässä liitteessä esitetään vuosien 2019–2020 ohjelman kunkin erityistavoitteen osalta muutamia keskeisiä suorituskykyindikaattoreita tulosten ja vaikutusten arviointia varten. Indikaattoreita voidaan tarkentaa vuosien 2019–2020 ohjelman täytäntöönpanon kuluessa.

1.   Epäsuorien toimien indikaattorit

| a) | Ydinjärjestelmien turvallisuuden tukeminen






  — | Sellaisten hankkeiden (yhteiset tutkimustoimet ja/tai koordinoidut toimet) määrä, jotka todennäköisesti johtavat osoitettavasti ydinturvallisuuskäytännön paranemiseen Euroopassa. |
| --- | --- | --- |

a)

Ydinjärjestelmien turvallisuuden tukeminen

—

Sellaisten hankkeiden (yhteiset tutkimustoimet ja/tai koordinoidut toimet) määrä, jotka todennäköisesti johtavat osoitettavasti ydinturvallisuuskäytännön paranemiseen Euroopassa.

| b) | Loppujätteen huollon turvallisten pitemmän aikavälin ratkaisujen kehitystyön edistäminen; näihin kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus sekä erottelu ja transmutaatio






  — | Sellaisten hankkeiden määrä, joilla edistetään loppujätteen huollon turvallisten pitkän aikavälin ratkaisujen kehitystyötä. |
| --- | --- | --- |

b)

Loppujätteen huollon turvallisten pitemmän aikavälin ratkaisujen kehitystyön edistäminen; näihin kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus sekä erottelu ja transmutaatio

—

Sellaisten hankkeiden määrä, joilla edistetään loppujätteen huollon turvallisten pitkän aikavälin ratkaisujen kehitystyötä.

| c) | Ydinalan asiantuntemuksen ja huippuosaamisen kehittämisen ja kestävyyden tukeminen unionissa






  — | Tutkimuskoulutus – Euratomin fissiohankkeissa tuettujen tohtorintutkinto-opiskelijoiden ja tohtorintutkinnon suorittaneiden tutkijoiden lukumäärä. |
| --- | --- | --- |

c)

Ydinalan asiantuntemuksen ja huippuosaamisen kehittämisen ja kestävyyden tukeminen unionissa

—

Tutkimuskoulutus – Euratomin fissiohankkeissa tuettujen tohtorintutkinto-opiskelijoiden ja tohtorintutkinnon suorittaneiden tutkijoiden lukumäärä.

| — | Stipendiaattien ja harjoittelijoiden määrä Euratomin fuusio-ohjelmassa. |
| --- | --- |

—

Stipendiaattien ja harjoittelijoiden määrä Euratomin fuusio-ohjelmassa.

| d) | Säteilysuojelun ja säteilyyn liittyvien lääketieteellisten sovellusten kehittämisen tukeminen, mukaan lukien radioisotooppien turvallinen ja turvattu saanti ja käyttö






  — | Sellaisten hankkeiden määrä, joilla on todennäköisesti osoitettavissa oleva vaikutus käytäntöihin säteilysuojelua koskevassa sääntelyssä ja säteilyyn liittyvien lääketieteellisten sovellusten kehittämiseen. |
| --- | --- | --- |

d)

Säteilysuojelun ja säteilyyn liittyvien lääketieteellisten sovellusten kehittämisen tukeminen, mukaan lukien radioisotooppien turvallinen ja turvattu saanti ja käyttö

—

Sellaisten hankkeiden määrä, joilla on todennäköisesti osoitettavissa oleva vaikutus käytäntöihin säteilysuojelua koskevassa sääntelyssä ja säteilyyn liittyvien lääketieteellisten sovellusten kehittämiseen.

| e) | Eteneminen kohti fuusion energialähdekäytön toteutettavuuden demonstrointia hyödyntämällä nykyisiä ja tulevia fuusiolaitteita






  — | Julkaisujen määrä vertaisarvioiduissa vaikutukseltaan merkittävissä julkaisuissa. |
| --- | --- | --- |

e)

Eteneminen kohti fuusion energialähdekäytön toteutettavuuden demonstrointia hyödyntämällä nykyisiä ja tulevia fuusiolaitteita

—

Julkaisujen määrä vertaisarvioiduissa vaikutukseltaan merkittävissä julkaisuissa.

| f) | Perustan luominen tuleville fuusiovoimalaitoksille kehittämällä materiaaleja, teknologioita ja konseptisuunnittelua






  — | Niiden fuusiota koskevassa etenemissuunnitelmassa kaudeksi 2014–2020 asetettujen välitavoitteiden prosentuaalinen osuus, jotka on saavutettu vuosien 2019–2020 ohjelmassa. |
| --- | --- | --- |

f)

Perustan luominen tuleville fuusiovoimalaitoksille kehittämällä materiaaleja, teknologioita ja konseptisuunnittelua

—

Niiden fuusiota koskevassa etenemissuunnitelmassa kaudeksi 2014–2020 asetettujen välitavoitteiden prosentuaalinen osuus, jotka on saavutettu vuosien 2019–2020 ohjelmassa.

| g) | Innovoinnin ja teollisuuden kilpailukyvyn edistäminen






  — | Vuosien 2019–2020 ohjelman fuusiotutkimuksesta syntyvien spin off -tuotosten määrä. |
| --- | --- | --- |

g)

Innovoinnin ja teollisuuden kilpailukyvyn edistäminen

—

Vuosien 2019–2020 ohjelman fuusiotutkimuksesta syntyvien spin off -tuotosten määrä.

| — | Vuosien 2019–2020 ohjelmasta tuettujen tutkimustoimien tuottamat patenttihakemukset ja myönnetyt patentit. |
| --- | --- |

—

Vuosien 2019–2020 ohjelmasta tuettujen tutkimustoimien tuottamat patenttihakemukset ja myönnetyt patentit.

| h) | Yleiseurooppalaisesti merkittävien tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien ja käytön varmistaminen






  — | Niiden tutkijoiden määrä, jotka voivat käyttää tutkimusinfrastruktuureja vuosien 2019–2020 ohjelman tuen avulla. |
| --- | --- | --- |

h)

Yleiseurooppalaisesti merkittävien tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien ja käytön varmistaminen

—

Niiden tutkijoiden määrä, jotka voivat käyttää tutkimusinfrastruktuureja vuosien 2019–2020 ohjelman tuen avulla.

2.   Suorien toimien indikaattorit

| a) | JRC:n politiikalle antaman tuen vaikutusindikaattori






  — | Niiden tapausten lukumäärä, joissa JRC:n politiikalle antamalla teknisellä ja tieteellisellä tuella on ollut konkreettisia erityisvaikutuksia unionin eri alojen politiikkaan. |
| --- | --- | --- |

a)

JRC:n politiikalle antaman tuen vaikutusindikaattori

—

Niiden tapausten lukumäärä, joissa JRC:n politiikalle antamalla teknisellä ja tieteellisellä tuella on ollut konkreettisia erityisvaikutuksia unionin eri alojen politiikkaan.

| b) | JRC:n tieteellisen tuottavuuden indikaattori






  — | Vertaisarvioitujen julkaisujen lukumäärä. |
| --- | --- | --- |

b)

JRC:n tieteellisen tuottavuuden indikaattori

—

Vertaisarvioitujen julkaisujen lukumäärä.

Edellä a ja b kohdassa tarkoitetut indikaattorit voivat kytkeytyä seuraaviin suorille toimille asetettuihin yhteisön tavoitteisiin:

| — | ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinreaktoreiden ja -polttoaineen turvallisuus, ydinjätehuolto, johon kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus, erottelu ja transmutaatio; käytöstä poistaminen; sekä hätätilavalmius; |
| --- | --- |

—

ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinreaktoreiden ja -polttoaineen turvallisuus, ydinjätehuolto, johon kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus, erottelu ja transmutaatio; käytöstä poistaminen; sekä hätätilavalmius;

| — | ydinalan turva- ja varmuusjärjestelyjen parantaminen, mukaan lukien ydinmateriaalivalvonta, ydinaseiden leviämisen estäminen, ydinmateriaalien laittoman kaupan torjunta ja forensinen ydinmateriaalitutkinta; |
| --- | --- |

—

ydinalan turva- ja varmuusjärjestelyjen parantaminen, mukaan lukien ydinmateriaalivalvonta, ydinaseiden leviämisen estäminen, ydinmateriaalien laittoman kaupan torjunta ja forensinen ydinmateriaalitutkinta;

| — | ydinalan tieteellisen huippuosaamisen lisääminen standardointia varten; |
| --- | --- |

—

ydinalan tieteellisen huippuosaamisen lisääminen standardointia varten;

| — | tietämyksen hallinnan ja koulutuksen edistäminen; |
| --- | --- |

—

tietämyksen hallinnan ja koulutuksen edistäminen;

| — | unionin toimintapolitiikan tukeminen ydinturvallisuuden ja turva- ja varmuusjärjestelyjen aloilla. |
| --- | --- |

—

unionin toimintapolitiikan tukeminen ydinturvallisuuden ja turva- ja varmuusjärjestelyjen aloilla.

---

| 19.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 262/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 262/20

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1564,

annettu 17 päivänä lokakuuta 2018,

dolomiitti-magnesiittia sisältävän valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena lukuun ottamatta lypsylehmiä ja muita lypsäviä märehtijöitä, vieroitettuja porsaita ja lihasikoja

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Dolomiitti-magnesiittia sisältävän valmisteen hyväksymisestä on jätetty hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Dolomiitti-magnesiittia sisältävän valmisteen hyväksymisestä on jätetty hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemus koskee dolomiitti-magnesiittia sisältävän valmisteen hyväksymistä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee dolomiitti-magnesiittia sisältävän valmisteen hyväksymistä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”.

| (4) | Lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” kuuluva dolomiitti-magnesiittia sisältävä valmiste hyväksyttiin aiemmin kymmeneksi vuodeksi lypsylehmien ja muiden lypsävien märehtijöiden, vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen rehun lisäaineena komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/1964 (2). |
| --- | --- |

(4)

Lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” kuuluva dolomiitti-magnesiittia sisältävä valmiste hyväksyttiin aiemmin kymmeneksi vuodeksi lypsylehmien ja muiden lypsävien märehtijöiden, vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen rehun lisäaineena komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/1964 (2).

| (5) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ”elintarviketurvallisuusviranomainen”, totesi 17 päivänä huhtikuuta 2018 (3) ja 25 päivänä tammikuuta 2017 (4) antamissaan lausunnoissa, että dolomiitti-magnesiittia sisältävä valmiste ei vaikuta ehdotetuissa käyttöolosuhteissa haitallisesti eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös sen olevan tehokas paakkuuntumisenestoaineena. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Se myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ”elintarviketurvallisuusviranomainen”, totesi 17 päivänä huhtikuuta 2018 (3) ja 25 päivänä tammikuuta 2017 (4) antamissaan lausunnoissa, että dolomiitti-magnesiittia sisältävä valmiste ei vaikuta ehdotetuissa käyttöolosuhteissa haitallisesti eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös sen olevan tehokas paakkuuntumisenestoaineena. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Se myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta.

| (6) | Dolomiitti-magnesiittia sisältävän valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(6)

Dolomiitti-magnesiittia sisältävän valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”paakkuuntumisenestoaineet” kuuluva, liitteessä tarkoitettu valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä lokakuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1964, annettu 9 päivänä marraskuuta 2016, dolomiitti-magnesiittia sisältävän valmisteen hyväksymisestä lypsylehmien ja muiden lypsävien märehtijöiden, vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen rehun lisäaineena ja montmorilloniitti-illiittiä sisältävän valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (EUVL L 303, 10.11.2016, s. 7).

2

(3)  EFSA Journal 2018;16(5):5272.

3

(4)  EFSA Journal 2017;15(2):4711.

4

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut säännökset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg lisäainetta/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Teknologiset lisäaineet: pakkuuntumisenestoaineet |
| 1g598 | Dolomiitti-magnesiitti | Lisäaineen koostumus

  Valmiste, joka koostuu seuraavien luonnossa esiintyvästä seoksesta:
  dolomiitti ja magnesiitti ≥ 40 % (jossa vähimmäispitoisuutena karbonaatteja 24 %).

  Tehoaineen kuvaus

  Dolomiitti
  CAS-numero: 16389-88-1
  (CaMg)(CO3)2

  Magnesiitti
  CAS-numero: 546-93-0
  MgCO3

  Talkki (magnesiumsilikaattihydraatti)
  CAS-numero: 14807-96-6
  Mg3Si4O10(OH)2

  Talkki ≥ 35 %
  Kloriitti (alumiini–magnesium)
  CAS-numero: 1318-59-8
  (Mg,Fe,Al)6(Si, Al)4O10(OH)8

  Rauta (rakenteellinen) 6 % (keskimäärin)
  Kloriitti ≥ 16 %
  Ei kvartsia eikä asbestia

  Analyysimenetelmä
   (1)

  Lisäaineen kuvaus:






  — | röntgendiffraktio (XRD) sekä |

Lisäaineen tunnistenumero

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut säännökset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

mg lisäainetta/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Teknologiset lisäaineet: pakkuuntumisenestoaineet

1g598

Dolomiitti-magnesiitti

Lisäaineen koostumus

Valmiste, joka koostuu seuraavien luonnossa esiintyvästä seoksesta:

dolomiitti ja magnesiitti ≥ 40 % (jossa vähimmäispitoisuutena karbonaatteja 24 %).

Tehoaineen kuvaus

Dolomiitti

CAS-numero: 16389-88-1

(CaMg)(CO3)2

Magnesiitti

CAS-numero: 546-93-0

MgCO3

Talkki (magnesiumsilikaattihydraatti)

CAS-numero: 14807-96-6

Mg3Si4O10(OH)2

Talkki ≥ 35 %

Kloriitti (alumiini–magnesium)

CAS-numero: 1318-59-8

(Mg,Fe,Al)6(Si, Al)4O10(OH)8

Rauta (rakenteellinen) 6 % (keskimäärin)

Kloriitti ≥ 16 %

Ei kvartsia eikä asbestia

Analyysimenetelmä
   (1)

Lisäaineen kuvaus:

—

röntgendiffraktio (XRD) sekä

| — | atomiabsorptiospektrofotometria (AAS) |
| --- | --- |

—

atomiabsorptiospektrofotometria (AAS)

Kaikki lajit ja ryhmät lukuun ottamatta lypsylehmiä ja muita lypsäviä märehtijöitä, vieroitettuja porsaita ja lihasikoja

—

5 000

20 000

| 1. | Lisäaineen ja sitä sisältävien esiseosten merkinnöissä on oltava seuraavat tiedot: ”Lisäaine dolomiitti-magnesiitti sisältää runsaasti reagoimatonta rautaa”. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja sitä sisältävien esiseosten merkinnöissä on oltava seuraavat tiedot: ”Lisäaine dolomiitti-magnesiitti sisältää runsaasti reagoimatonta rautaa”.

| 2. | Rehualan toimijoiden on lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten vahvistettava toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen ja esiseosten käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien. |
| --- | --- |

2.

Rehualan toimijoiden on lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten vahvistettava toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen ja esiseosten käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien.

8. marraskuuta 2028

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 19.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 262/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 262/24

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1565,

annettu 17 päivänä lokakuuta 2018,

Paenibacillus lentus (DSM 28088) -organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-mannanaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä broilerien, kananuorikoiden ja muiden toissijaisten siipikarjalajien kuin munivien siipikarjalajien, lihakalkkunoiden, siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden, vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja toissijaisten sikaeläinten rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Elanco GmbH)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Paenibacillus lentus (DSM 28088) -organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-mannanaasia sisältävän valmisteen hyväksymistä varten on tehty hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Paenibacillus lentus (DSM 28088) -organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-mannanaasia sisältävän valmisteen hyväksymistä varten on tehty hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemus koskee Paenibacillus lentus (DSM 28088) -organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-mannanaasia sisältävän valmisteen hyväksymistä broilerien, kananuorikoiden ja muiden toissijaisten siipikarjalajien kuin munivien siipikarjalajien, lihakalkkunoiden, siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden, vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja toissijaisten sikaeläinten rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee Paenibacillus lentus (DSM 28088) -organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-mannanaasia sisältävän valmisteen hyväksymistä broilerien, kananuorikoiden ja muiden toissijaisten siipikarjalajien kuin munivien siipikarjalajien, lihakalkkunoiden, siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden, vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja toissijaisten sikaeläinten rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 7 päivänä joulukuuta 2016 (2) ja 17 päivänä huhtikuuta 2018 (3) antamissaan lausunnoissa, että Paenibacillus lentus (DSM 28088) -organismin tuottama endo-1,4-beeta-mannanaasi ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että lisäainetta pidetään tehokkaana broilereiden, lihakalkkunoiden, vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja toissijaisten sikaeläinten ruokinnassa. Elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että nämä päätelmät voidaan laajentaa koskemaan kananuorikoita ja siitoseläimiksi kasvatettavia kalkkunoita ja että ne voidaan yleistää koskemaan toissijaisia siipikarjalajeja, joita kasvatetaan lihotukseen, siitoseläimiksi tai munien tuotantoon. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman, rehun lisäaineiden analyysimenetelmää koskevan raportin. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 7 päivänä joulukuuta 2016 (2) ja 17 päivänä huhtikuuta 2018 (3) antamissaan lausunnoissa, että Paenibacillus lentus (DSM 28088) -organismin tuottama endo-1,4-beeta-mannanaasi ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että lisäainetta pidetään tehokkaana broilereiden, lihakalkkunoiden, vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja toissijaisten sikaeläinten ruokinnassa. Elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että nämä päätelmät voidaan laajentaa koskemaan kananuorikoita ja siitoseläimiksi kasvatettavia kalkkunoita ja että ne voidaan yleistää koskemaan toissijaisia siipikarjalajeja, joita kasvatetaan lihotukseen, siitoseläimiksi tai munien tuotantoon. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman, rehun lisäaineiden analyysimenetelmää koskevan raportin.

| (5) | Paenibacillus lentus (DSM 28088) -organismin tuottaman endo-1,4-beeta-mannanaasivalmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(5)

Paenibacillus lentus (DSM 28088) -organismin tuottaman endo-1,4-beeta-mannanaasivalmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään liitteessä tarkoitettu, lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet” kuuluva valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä lokakuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2017;15(1):4677.

2

(3)  EFSA Journal 2018;16(5):5270.

3

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut säännökset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet |
| 4a29 | Elanco GmbH | Endo-1,4-beeta-mannanaasi
  EC 3.2.1.78 | Lisäaineen koostumus


  Paenibacillus lentus (DSM 28088) -organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-mannanaasia sisältävä valmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on






  — | 1,6 × 108 U (1)/g kiinteässä muodossa; |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut säännökset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet

4a29

Elanco GmbH

Endo-1,4-beeta-mannanaasi

EC 3.2.1.78

Lisäaineen koostumus

Paenibacillus lentus (DSM 28088) -organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-mannanaasia sisältävä valmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on

—

1,6 × 108 U (1)/g kiinteässä muodossa;

| — | 5,9 × 108 U/g nesteenä. |
| --- | --- |

—

5,9 × 108 U/g nesteenä.

Tehoaineen kuvaus

endo-1,4-beeta-mannanaasi, jota tuottaa Paenibacillus lentus (DSM 28088) -organismi

Analyysimenetelmät
   (2)

Endo-1,4-mannanaasin määrittäminen rehun lisäaineessa, esiseoksissa ja rehuissa:

kolorimetriset menetelmät, jotka perustuvat entsymaattiseen hydrolyysiin ja sokerien (mannoosiekvivalentteina) pelkistysreaktioon 3,5-dinitrosalisyylihapon (DNS) kanssa

Broilerit

Kananuorikot

Muuta kuin munantuotantoa varten pidettävät toissijaiset siipikarjalajit

—

32 000 U

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä.

| 2. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, iho- ja hengityssuojat mukaan lukien. |
| --- | --- |

2.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, iho- ja hengityssuojat mukaan lukien.

| 3. | Käytetään vieroitetuille porsaille noin 35 kg:aan asti. |
| --- | --- |

3.

Käytetään vieroitetuille porsaille noin 35 kg:aan asti.

8. marraskuuta 2028

Lihakalkkunat

Siitoseläimiksi kasvatettavat kalkkunat

48 000 U

Vieroitetut porsaat

48 000 U

Lihasiat

Lihotukseen tarkoitetut toissijaiset sikaeläimet

32 000 U

---

(1)  1 U on entsyymimäärä, joka vapauttaa 0,72 mikrogrammaa pelkistäviä sokereita (mannoosiekvivalentteina) substraattia sisältävästä mannaanista (johanneksenleipäpuujauhe) minuutissa (pH 7,0 ja 40 °C).

(2)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta rehun lisäaineita käsittelevän vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 19.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 262/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 262/27

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1566,

annettu 18 päivänä lokakuuta 2018,

Aspergillus niger (NRRL 25541) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia ja endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja Aspergillus niger (ATCC66222) -organismin tuottamaa alfa-amylaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä vieroitettujen porsaiden ja (vieroitettujen) toissijaisten sikaeläinten rehun lisäaineena sekä asetuksen (EY) N:o 1453/2004 muuttamisesta (hyväksynnän haltija Andrès Pintaluba SA)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Mainitun asetuksen 10 artiklassa säädetään sellaisten lisäaineiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Mainitun asetuksen 10 artiklassa säädetään sellaisten lisäaineiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) mukaisesti.

| (2) | Aspergillus niger (NRRL 25541) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beta-glukanaasia ja endo-1,4-beta-ksylanaasia ja Aspergillus niger (ATCC66222) -organismin tuottamaa alfa-amylaasia sisältävä valmiste hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1453/2004 (3) vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena ilman määräaikaa direktiivin 70/524/ETY mukaisesti. Kyseinen valmiste merkittiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan rekisteriin olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Aspergillus niger (NRRL 25541) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beta-glukanaasia ja endo-1,4-beta-ksylanaasia ja Aspergillus niger (ATCC66222) -organismin tuottamaa alfa-amylaasia sisältävä valmiste hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1453/2004 (3) vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena ilman määräaikaa direktiivin 70/524/ETY mukaisesti. Kyseinen valmiste merkittiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan rekisteriin olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti, luettuna yhdessä kyseisen asetuksen 7 artiklan kanssa, toimitettiin hakemus, joka koski Aspergillus niger (NRRL 25541) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia ja endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja Aspergillus niger (ATCC66222) -organismin tuottamaa alfa-amylaasia sisältävän valmisteen uudelleenarviointia vieroitettujen porsaiden ja (vieroitettujen) toissijaisten sikaeläinten rehun lisäaineena. Hakija pyysi, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti, luettuna yhdessä kyseisen asetuksen 7 artiklan kanssa, toimitettiin hakemus, joka koski Aspergillus niger (NRRL 25541) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia ja endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja Aspergillus niger (ATCC66222) -organismin tuottamaa alfa-amylaasia sisältävän valmisteen uudelleenarviointia vieroitettujen porsaiden ja (vieroitettujen) toissijaisten sikaeläinten rehun lisäaineena. Hakija pyysi, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 8 päivänä lokakuuta 2013 (4), 16 päivänä toukokuuta 2017 (5) ja 17 päivänä huhtikuuta 2018 (6) antamissaan lausunnoissa, että Aspergillus niger (NRRL 25541) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia ja endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja Aspergillus niger (ATCC66222) -organismin tuottama alfa-amylaasia sisältävä valmiste ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että kyseisen valmisteen käyttö voi lisätä vieroitettujen porsaiden lopullista painoa ja parantaa rehun hyötysuhdetta ja että päätelmä voidaan ekstrapoloida (vieroitettuihin) toissijaisiin sikaeläimiin. Elintarviketurvallisuusviranomainen ei katso erityisten markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevien vaatimusten olevan tarpeen. Se myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 8 päivänä lokakuuta 2013 (4), 16 päivänä toukokuuta 2017 (5) ja 17 päivänä huhtikuuta 2018 (6) antamissaan lausunnoissa, että Aspergillus niger (NRRL 25541) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia ja endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja Aspergillus niger (ATCC66222) -organismin tuottama alfa-amylaasia sisältävä valmiste ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että kyseisen valmisteen käyttö voi lisätä vieroitettujen porsaiden lopullista painoa ja parantaa rehun hyötysuhdetta ja että päätelmä voidaan ekstrapoloida (vieroitettuihin) toissijaisiin sikaeläimiin. Elintarviketurvallisuusviranomainen ei katso erityisten markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevien vaatimusten olevan tarpeen. Se myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta.

| (5) | Aspergillus niger (NRRL 25541) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia ja endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja Aspergillus niger (ATCC66222) -organismin tuottama alfa-amylaasia sisältävän valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(5)

Aspergillus niger (NRRL 25541) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia ja endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja Aspergillus niger (ATCC66222) -organismin tuottama alfa-amylaasia sisältävän valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

| (6) | Valmisteen hyväksymisen vuoksi asetusta (EY) N:o 1453/2004 olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(6)

Valmisteen hyväksymisen vuoksi asetusta (EY) N:o 1453/2004 olisi muutettava vastaavasti.

| (7) | Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen. |
| --- | --- |

(7)

Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksyntä

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet” kuuluva liitteessä tarkoitettu valmiste eläinten rehussa käytettävänä lisäaineena mainitussa liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1453/2004 muuttaminen

Poistetaan asetuksen (EY) N:o 1453/2004 liitteessä II oleva endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi-, endo-1,4-beeta-ksylanaasi- ja alfa-amylaasivalmistetta koskeva kohta E 1612.

3 artikla

Siirtymätoimenpiteet

Sallitaan liitteessä tarkoitetun valmisteen ja sitä sisältävän rehun, joka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 8 päivää toukokuuta 2019 ennen 8 päivää marraskuuta 2018 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä lokakuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 70/524/ETY, annettu 23 päivänä marraskuuta 1970, rehujen lisäaineista (EYVL L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1453/2004, annettu 16 päivänä elokuuta 2004, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 269, 17.8.2004, s. 3).

3

(4)  EFSA Journal 2013; 11(10):3430.

4

(5)  EFSA Journal 2017; 15(6):4856.

5

(6)  EFSA Journal 2018; 1(5):5271.

6

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut säännökset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet |
| 4a1612i | Andrés Pintaluba SA. | Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi
  EC 3.2.1.6
  Endo-1,4-beeta-ksylanaasi
  EC 3.2.1.8
  Alfa-amylaasi
  EC 3.2.1.1 | Lisäaineen koostumus


  Aspergillus niger (NRRL 25541) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia ja endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja Aspergillus niger (ATCC66222) -organismin tuottamaa alfa-amylaasia sisältävä valmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on:






  — | Endo-1,3(4)-beetaglukanaasi 900 U (1)/g; |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut säännökset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet

4a1612i

Andrés Pintaluba SA.

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi

EC 3.2.1.6

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi

EC 3.2.1.8

Alfa-amylaasi

EC 3.2.1.1

Lisäaineen koostumus

Aspergillus niger (NRRL 25541) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia ja endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja Aspergillus niger (ATCC66222) -organismin tuottamaa alfa-amylaasia sisältävä valmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on:

—

Endo-1,3(4)-beetaglukanaasi 900 U (1)/g;

| — | Endo-1,4-beetaksylanaasi 1 000 U (2)/g; |
| --- | --- |

—

Endo-1,4-beetaksylanaasi 1 000 U (2)/g;

| — | Alfa-amylaasi 3 000 U (3)/g |
| --- | --- |

—

Alfa-amylaasi 3 000 U (3)/g

Kiinteä muoto

Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi, joita tuottaa Aspergillus niger (NRRL 25541), ja alfa-amylaasi, jota tuottaa Aspergillus niger (ATCC66222)

Analyysimenetelmät
   (4)

Määrittäminen rehun lisäaineessa

| — | endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: kolorimetrinen menetelmä, joka perustuu glukanaasin ja ohran beetaglukaanisubstraatin entsymaattiseen reaktioon 3,5-dinitrosalisyylihapon (DNS) avulla (pH 4,0; 30 °C); |
| --- | --- |

—

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: kolorimetrinen menetelmä, joka perustuu glukanaasin ja ohran beetaglukaanisubstraatin entsymaattiseen reaktioon 3,5-dinitrosalisyylihapon (DNS) avulla (pH 4,0; 30 °C);

| — | endo-1,4-β-ksylanaasi rehun lisäaineessa: kolorimetrinen menetelmä, joka perustuu ksylanaasin ja rukiin arabinoksylaanisubstraatin entsyymaattiseen reaktioon DNS:n avulla (pH 4,0; 30 °C); |
| --- | --- |

—

endo-1,4-β-ksylanaasi rehun lisäaineessa: kolorimetrinen menetelmä, joka perustuu ksylanaasin ja rukiin arabinoksylaanisubstraatin entsyymaattiseen reaktioon DNS:n avulla (pH 4,0; 30 °C);

| — | alfa-amylaasi: kolorimetrinen menetelmä, joka perustuu amylaasin ja vehnätärkkelyssubstraatin entsymaattiseen reaktioon DNS:n avulla (pH 5,0; 30 °C); |
| --- | --- |

—

alfa-amylaasi: kolorimetrinen menetelmä, joka perustuu amylaasin ja vehnätärkkelyssubstraatin entsymaattiseen reaktioon DNS:n avulla (pH 5,0; 30 °C);

Tehoaineiden määrittäminen esiseoksissa ja rehussa:

| — | Kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa depolymeroituja liukoisia fragmentteja, joita glukanaasi vapauttaa ohran atsoglukaanista; |
| --- | --- |

—

Kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa depolymeroituja liukoisia fragmentteja, joita glukanaasi vapauttaa ohran atsoglukaanista;

| — | Kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa depolymeroituja liukoisia fragmentteja, joita endo-1,4-beeta-ksylanaasi vapauttaa atsoksylaanista; |
| --- | --- |

—

Kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa depolymeroituja liukoisia fragmentteja, joita endo-1,4-beeta-ksylanaasi vapauttaa atsoksylaanista;

| — | Kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa depolymeroituja liukoisia fragmentteja, joita amylaasi vapauttaa p-nitrofenyylimaltoheptaosidista. |
| --- | --- |

—

Kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa depolymeroituja liukoisia fragmentteja, joita amylaasi vapauttaa p-nitrofenyylimaltoheptaosidista.

Vieroitetut porsaat

Toissijaiset sikaeläimet

(vieroitetut)

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi

450 U

beeta-ksylanaasi

500 U

alfa-amylaasi

1 500 U

| 1. | Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä.

| 2. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen ja esiseosten käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, iho-, silmä- ja hengityssuojat mukaan lukien. |
| --- | --- |

2.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen ja esiseosten käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, iho-, silmä- ja hengityssuojat mukaan lukien.

| 3. | Käytetään vieroitetuille porsaille noin 35 kg:aan asti. |
| --- | --- |

3.

Käytetään vieroitetuille porsaille noin 35 kg:aan asti.

8. marraskuuta 2028

---

(1)  1 U on entsyymimäärä, joka vapauttaa ohran beeta-glukaanista 1 mikromoolin pelkistäviä sokereita (glukoosiekvivalentteina) minuutissa (pH 4,0; 30 °C).

(2)  1 U on entsyymimäärä, joka vapauttaa rukiin arabinoksylaanista 1 mikromoolin pelkistäviä sokereita (glukoosiekvivalentteina) minuutissa (pH 4,0; 30 °C).

(3)  1 U on entsyymimäärä, joka vapauttaa vehnätärkkelyksestä 1 mikromoolin pelkistäviä sokereita (glukoosiekvivalentteina) minuutissa (pH 5,0; 30 °C).

(4)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta rehun lisäaineita käsittelevän vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 19.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 262/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 262/31

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1567,

annettu 18 päivänä lokakuuta 2018,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/249 oikaisemisesta siltä osin kuin on kyse tauriinin, beta-alaniinin, L-alaniinin, L-arginiinin, L-asparagiinihapon, L-histidiinin, DL-isoleusiinin, L-leusiinin, L-fenyylialaniinin, L-proliinin, DL-seriinin, L-tyrosiinin, L-metioniinin, L-valiinin, L-kysteiinin, glysiinin, mononatriumglutamaatin ja L-glutamiinihapon hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja L-kysteiinihydrokloridimonohydraatin hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena kissoja ja koiria lukuun ottamatta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2018/249 (2) sallitaan tiettyjen rehun lisäaineiden, mukaan luettuina glysiini, L-kysteiini ja L-kysteiinihydrokloridimonohydraatti, hyväksyminen aromeina. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2018/249 (2) sallitaan tiettyjen rehun lisäaineiden, mukaan luettuina glysiini, L-kysteiini ja L-kysteiinihydrokloridimonohydraatti, hyväksyminen aromeina.

| (2) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/249 liitteessä on virhe glysiiniä koskevassa kohdassa, jonka sarakkeessa ”Muut määräykset” todetaan, että kyseisen lisäaineen etiketissä on ilmoitettava, että suositeltu tehoaineen enimmäispitoisuus täysrehussa, jonka kosteuspitoisuus on 12 prosenttia, on 25 g/kg muiden lajien ja luokkien osalta. Tämän rehun lisäaineen hyväksyntää varten annetun Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnon (3) mukaan oikea määrä on 25 mg/kg. |
| --- | --- |

(2)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/249 liitteessä on virhe glysiiniä koskevassa kohdassa, jonka sarakkeessa ”Muut määräykset” todetaan, että kyseisen lisäaineen etiketissä on ilmoitettava, että suositeltu tehoaineen enimmäispitoisuus täysrehussa, jonka kosteuspitoisuus on 12 prosenttia, on 25 g/kg muiden lajien ja luokkien osalta. Tämän rehun lisäaineen hyväksyntää varten annetun Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnon (3) mukaan oikea määrä on 25 mg/kg.

| (3) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/249 liitteessä olevissa L-kysteiiniä ja L-kysteiinihydrokloridimonohydraattia koskevissa kohdissa on tehoaineen valmistusprosessiin liittyviä virheitä. Sarakkeessa ”Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä” todetaan, että tehoaine on valmistettu kemiallisen synteesin tai proteiinihydrolyysin avulla. Tässä osassa on jätetty ilmoittamatta, että proteiinihydrolyysi tehdään eläin- tai kasvivalkuaisilla, joten hiuksia, joita voitaisiin käyttää hydrolyysin lähteenä tämän lisäaineen tuottamiseksi, ei ole sallittua käyttää. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/249 liitteessä olevissa L-kysteiiniä ja L-kysteiinihydrokloridimonohydraattia koskevissa kohdissa on tehoaineen valmistusprosessiin liittyviä virheitä. Sarakkeessa ”Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä” todetaan, että tehoaine on valmistettu kemiallisen synteesin tai proteiinihydrolyysin avulla. Tässä osassa on jätetty ilmoittamatta, että proteiinihydrolyysi tehdään eläin- tai kasvivalkuaisilla, joten hiuksia, joita voitaisiin käyttää hydrolyysin lähteenä tämän lisäaineen tuottamiseksi, ei ole sallittua käyttää.

| (4) | Virheelliset säännökset ovat aiheuttaneet rehualan toimijoille epäselvyyttä siitä, mitkä ovat kyseessä olevien lisäaineiden markkinoille saattamiseen sovellettavat oikeat säännökset. Tilanne on aiheuttanut oikeudellista epävarmuutta siitä, mikä sovellettava sääntelykehys on. Virheistä on aiheutunut jonkin verran markkinahäiriöitä, kun glysiinin, L-kysteiinin ja L-kysteiinihydrokloridimonohydraatin markkinoille saattamisen ja käytön hyväksymisestä ei ole ollut varmuutta. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2018/249 tehtäviä oikaisuja olisi sovellettava takautuvasti kyseisen täytäntöönpanoasetuksen voimaantulopäivästä, jotta voidaan palauttaa oikeusvarmuus niiden lisäaineiden sääntelyaseman suhteen, joita virheet koskevat, välttää asianomaisiin toimijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset ja palauttaa näin markkinoiden vakaus. |
| --- | --- |

(4)

Virheelliset säännökset ovat aiheuttaneet rehualan toimijoille epäselvyyttä siitä, mitkä ovat kyseessä olevien lisäaineiden markkinoille saattamiseen sovellettavat oikeat säännökset. Tilanne on aiheuttanut oikeudellista epävarmuutta siitä, mikä sovellettava sääntelykehys on. Virheistä on aiheutunut jonkin verran markkinahäiriöitä, kun glysiinin, L-kysteiinin ja L-kysteiinihydrokloridimonohydraatin markkinoille saattamisen ja käytön hyväksymisestä ei ole ollut varmuutta. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2018/249 tehtäviä oikaisuja olisi sovellettava takautuvasti kyseisen täytäntöönpanoasetuksen voimaantulopäivästä, jotta voidaan palauttaa oikeusvarmuus niiden lisäaineiden sääntelyaseman suhteen, joita virheet koskevat, välttää asianomaisiin toimijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset ja palauttaa näin markkinoiden vakaus.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Oikaistaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/249 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 15 päivästä maaliskuuta 2018.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä lokakuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EYVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/249, annettu 15 päivänä helmikuuta 2018, tauriinin, beta-alaniinin, L-alaniinin, L-arginiinin, L-asparagiinihapon, L-histidiinin, DL-isoleusiinin, L-leusiinin, L-fenyylialaniinin, L-proliinin, DL-seriinin, L-tyrosiinin, L-metioniinin, L-valiinin, L-kysteiinin, glysiinin, mononatriumglutamaatin ja L-glutamiinihapon hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja L-kysteiinihydrokloridimonohydraatin hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena kissoja ja koiria lukuun ottamatta (EUVL L 53, 23.2.2018, s. 134).

2

(3)  EFSA Journal 2014; 12(5):3670

3

---

LIITE

Oikaistaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/249 liite seuraavasti:

| 1) | Oikaistaan glysiiniä koskevassa kohdassa 2b17034 sarake ”Muut määräykset” seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:






  ”3. | Lisäaineen etiketissä on oltava seuraavat tiedot: ”Suositeltu tehoaineen enimmäispitoisuus täysrehussa, jonka kosteuspitoisuus on 12 prosenttia:






  — | 20 g/kg kissojen ja koirien osalta, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Oikaistaan glysiiniä koskevassa kohdassa 2b17034 sarake ”Muut määräykset” seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.

—

20 g/kg kissojen ja koirien osalta,

| — | 25 mg/kg muiden lajien ja ryhmien osalta.” |
| --- | --- |

—

25 mg/kg muiden lajien ja ryhmien osalta.”

| b) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:






  ”5. | Rehuaineiden ja rehuseosten merkinnöissä on ilmoitettava tehoaineen funktionaalinen ryhmä, tunnistenumero, nimi ja lisätty määrä, jos tehoaineen pitoisuus täysrehussa, jonka kosteuspitoisuus on 12 prosenttia, on suurempi kuin






  — | 20 g/kg kissojen ja koirien osalta, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.

—

20 g/kg kissojen ja koirien osalta,

| — | 25 mg/kg muiden lajien ja ryhmien osalta.” |
| --- | --- |

—

25 mg/kg muiden lajien ja ryhmien osalta.”

| 2) | Korvataan L-kysteiiniä koskevassa kohdassa 2b17033 sarakkeessa ”Koostumus, kemiallinen kaava, määritys, analyysimenetelmä” teksti ”Valmistettu kemiallisen synteesin tai proteiinihydrolyysin avulla” tekstillä ”Valmistettu kemiallisen synteesin tai eläin- tai kasviproteiinihydrolyysin avulla”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan L-kysteiiniä koskevassa kohdassa 2b17033 sarakkeessa ”Koostumus, kemiallinen kaava, määritys, analyysimenetelmä” teksti ”Valmistettu kemiallisen synteesin tai proteiinihydrolyysin avulla” tekstillä ”Valmistettu kemiallisen synteesin tai eläin- tai kasviproteiinihydrolyysin avulla”.

| 3) | Korvataan L-kysteiinihydrokloridimonohydraattia koskevassa kohdassa 2b920 sarakkeessa ”Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä” teksti ”Valmistettu kemiallisen synteesin tai proteiinihydrolyysin avulla” tekstillä ”Valmistettu kemiallisen synteesin tai eläin- tai kasviproteiinihydrolyysin avulla”. |
| --- | --- |

3)

Korvataan L-kysteiinihydrokloridimonohydraattia koskevassa kohdassa 2b920 sarakkeessa ”Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä” teksti ”Valmistettu kemiallisen synteesin tai proteiinihydrolyysin avulla” tekstillä ”Valmistettu kemiallisen synteesin tai eläin- tai kasviproteiinihydrolyysin avulla”.

---

| 19.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 262/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 262/34

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1568,

annettu 18 päivänä lokakuuta 2018,

Komagataella phaffii (DSM 32159) -organismin tuottamaa fumonisiiniesteraasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä kaikkien sikojen ja kaikkien siipikarjalajien rehun lisäaineena

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti on esitetty hakemus Komagataella phaffii (DSM 32159) -organismin tuottamaa fumonisiiniesteraasia sisältävän valmisteen hyväksymistä varten. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti on esitetty hakemus Komagataella phaffii (DSM 32159) -organismin tuottamaa fumonisiiniesteraasia sisältävän valmisteen hyväksymistä varten. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemus koskee Komagataella phaffii (DSM 32159) -organismin tuottamaa fumonisiiniesteraasia sisältävän valmisteen hyväksymistä lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” luokiteltavana sikojen ja siipikarjan rehun lisäaineena. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee Komagataella phaffii (DSM 32159) -organismin tuottamaa fumonisiiniesteraasia sisältävän valmisteen hyväksymistä lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” luokiteltavana sikojen ja siipikarjan rehun lisäaineena.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 17 päivänä huhtikuuta 2018 antamassaan lausunnossa (2), että ehdotetuissa käyttöolosuhteissa Komagataella phaffii (DSM 32159) -organismin tuottamaa fumonisiiniesteraasia sisältävän valmisteen käyttö ei vaikuta haitallisesti eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen tai ympäristöön. Se päätteli myös, että valmisteella on kyky hajottaa fumonisiineja rehussa. Elintarviketurvallisuusviranomainen ei katso erityisten markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevien vaatimusten olevan tarpeen. Se myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 17 päivänä huhtikuuta 2018 antamassaan lausunnossa (2), että ehdotetuissa käyttöolosuhteissa Komagataella phaffii (DSM 32159) -organismin tuottamaa fumonisiiniesteraasia sisältävän valmisteen käyttö ei vaikuta haitallisesti eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen tai ympäristöön. Se päätteli myös, että valmisteella on kyky hajottaa fumonisiineja rehussa. Elintarviketurvallisuusviranomainen ei katso erityisten markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevien vaatimusten olevan tarpeen. Se myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta.

| (5) | Komagataella phaffii (DSM 32159) -organismin tuottamaa fumonisiiniesteraasia sisältävän valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(5)

Komagataella phaffii (DSM 32159) -organismin tuottamaa fumonisiiniesteraasia sisältävän valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”aineet, joilla vähennetään mykotoksiinikontaminaatiota” kuuluva liitteessä tarkoitettu valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä lokakuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal (2018); 16(5):5269.

2

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut säännökset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Teknologiset lisäaineet: aineet, joilla vähennetään mykotoksiinikontaminaatiota: fumonisiinit |
| 1m03i | — | Fumonisiiniesteraasi EC 3.1.1.87 | Lisäaineen koostumus


  Komagataella phaffii DSM 32159 -organismin tuottamaa fumonisiiniesteraasia vähintään 3 000 U/g (1) sisältävä valmiste.

  Tehoaineen kuvaus


  Komagataella phaffii -organismin (DSM 32159) tuottamaa fumosiniiniesteraasia sisältävä valmiste.

  Analyysimenetelmä
   (2)

  Fumonisiiniesteraasin aktiivisuuden määrittäminen: Korkean suorituskyvyn nestekromatografia yhdistettynä tandem-massaspektrometriaan.
  HPLC-MS/MS -menetelmä, joka perustuu trikarballyylihapon kvantifiointiin; trikarballyylihappoa vapautuu entsyymin vaikuttaessa fumonisiini B1:een, kun pH on 8,0 ja lämpötila 30 °C. | Kaikki siat
  Kaikki siipikarjalajit | — | 10 | | 1. | Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut säännökset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Teknologiset lisäaineet: aineet, joilla vähennetään mykotoksiinikontaminaatiota: fumonisiinit

1m03i

—

Fumonisiiniesteraasi EC 3.1.1.87

Lisäaineen koostumus

Komagataella phaffii DSM 32159 -organismin tuottamaa fumonisiiniesteraasia vähintään 3 000 U/g (1) sisältävä valmiste.

Tehoaineen kuvaus

Komagataella phaffii -organismin (DSM 32159) tuottamaa fumosiniiniesteraasia sisältävä valmiste.

Analyysimenetelmä
   (2)

Fumonisiiniesteraasin aktiivisuuden määrittäminen: Korkean suorituskyvyn nestekromatografia yhdistettynä tandem-massaspektrometriaan.

HPLC-MS/MS -menetelmä, joka perustuu trikarballyylihapon kvantifiointiin; trikarballyylihappoa vapautuu entsyymin vaikuttaessa fumonisiini B1:een, kun pH on 8,0 ja lämpötila 30 °C.

Kaikki siat

Kaikki siipikarjalajit

—

10

1.

Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | Suositeltava enimmäisannos: 300 U/kg täysrehua. |
| --- | --- |

2.

Suositeltava enimmäisannos: 300 U/kg täysrehua.

| 3. | Lisäaineen käyttö on sallittu sellaisissa rehuissa, jotka ovat rehuissa esiintyviä haitallisia aineita koskevan Euroopan unionin lainsäädännön (3) mukaisia. |
| --- | --- |

3.

Lisäaineen käyttö on sallittu sellaisissa rehuissa, jotka ovat rehuissa esiintyviä haitallisia aineita koskevan Euroopan unionin lainsäädännön (3) mukaisia.

| 4. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien. |
| --- | --- |

4.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien.

8. marraskuuta 2028

---

(1)  1 U vastaa entsyymiaktiivisuutta, joka vapauttaa 1 μmol trikarballyylihappoa minuutissa 100 μΜ:sta fumonisiini B1:tä, joka on 20 mM Tris-Cl-puskurissa, jonka pH on 8,0 ja jossa on 0,1 mg/ml naudan seerumialbumiinia 30 °C:ssa.

(2)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta rehun lisäaineita käsittelevän Euroopan unionin vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/32/EY, annettu 7 päivänä toukokuuta 2002, haitallisista aineista eläinten rehuissa (EYVL L 140, 30.5.2002, s. 10).

---

| 19.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 262/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 262/37

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1569,

annettu 18 päivänä lokakuuta 2018,

Trichoderma reesei (CBS 114044) -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävän entsyymivalmisteen hyväksymisestä munivien kanojen, toissijaisten siipikarjalajien ja lihasikojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Roal Oy) annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1110/2011 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Trichoderma reesei (CBS 114044) -organismin tuottaman endo-1,4-beetaksylanaasin käyttö hyväksyttiin munivien kanojen, toissijaisten siipikarjalajien ja lihasikojen rehun lisäaineena komission täytäntöönpanoasetuksella (EY) N:o 1110/2011 (2). |
| --- | --- |

(2)

Trichoderma reesei (CBS 114044) -organismin tuottaman endo-1,4-beetaksylanaasin käyttö hyväksyttiin munivien kanojen, toissijaisten siipikarjalajien ja lihasikojen rehun lisäaineena komission täytäntöönpanoasetuksella (EY) N:o 1110/2011 (2).

| (3) | Hyväksynnän haltija on asetuksen (EY) N:o 1831/2003 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti ehdottanut rehun lisäaineen vähimmäispitoisuuden muuttamista munivien kanojen ja lihasikojen osalta. Hakemuksen mukana toimitettiin tarvittavat hakemusta tukevat tiedot. Komissio toimitti hakemuksen edelleen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’. |
| --- | --- |

(3)

Hyväksynnän haltija on asetuksen (EY) N:o 1831/2003 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti ehdottanut rehun lisäaineen vähimmäispitoisuuden muuttamista munivien kanojen ja lihasikojen osalta. Hakemuksen mukana toimitettiin tarvittavat hakemusta tukevat tiedot. Komissio toimitti hakemuksen edelleen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’.

| (4) | Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi 6 päivänä maaliskuuta 2018 antamissaan lausunnoissa (3), että munivia kanoja koskevan vähimmäispitoisuuden laskeminen 24 000 BXU:sta 12 000 BXU:hun ja lihasikoja koskevan vähimmäispitoisuuden laskeminen 24 000 BXU:sta 20 000 BXU:hun ei vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön ja että uudet ehdotetut annosmäärät ovat kohde-eläinlajeilla tehokkaita. |
| --- | --- |

(4)

Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi 6 päivänä maaliskuuta 2018 antamissaan lausunnoissa (3), että munivia kanoja koskevan vähimmäispitoisuuden laskeminen 24 000 BXU:sta 12 000 BXU:hun ja lihasikoja koskevan vähimmäispitoisuuden laskeminen 24 000 BXU:sta 20 000 BXU:hun ei vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön ja että uudet ehdotetut annosmäärät ovat kohde-eläinlajeilla tehokkaita.

| (5) | Uusien annosmäärien arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(5)

Uusien annosmäärien arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät.

| (6) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1110/2011 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1110/2011 olisi muutettava.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1110/2011 liite tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä lokakuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1110/2011, annettu 3 päivänä marraskuuta 2011, Trichoderma reesei (CBS 114044) -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävän entsyymivalmisteen hyväksymisestä munivien kanojen, toissijaisten siipikarjalajien ja lihasikojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Roal Oy) (EUVL L 287, 4.11.2011, s. 27).

2

Trichoderma reesei

(3)  
  EFSA Journal 2018; 16(3):5216 ja EFSA Journal 2018; 16(3):5217.

3

EFSA Journal 2018

EFSA Journal 2018

---

LIITE

”LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet |
| 4a8 | Roal Oy | Endo-1,4-beeta-ksylanaasi
  EC 3.2.1.8 | Lisäaineen koostumus


  Trichoderma reesei (CBS 114044) – organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävä valmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on: | kiinteässä muodossa: 4 × 106 BXU (1)/g |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet

4a8

Roal Oy

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi

EC 3.2.1.8

Lisäaineen koostumus

Trichoderma reesei (CBS 114044) – organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävä valmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on:

kiinteässä muodossa: 4 × 106 BXU (1)/g

| | nesteenä: 4 × 105 BXU/g |
| --- | --- |

nesteenä: 4 × 105 BXU/g

Tehoaineen kuvaus

Endo-1,4-beetaksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma reesei (CBS 114044)

Analyysimenetelmä
   (2)

Lisäaineessa ja esiseoksessa: endo-1,4-beetaksylanaasin määritysmenetelmä, joka perustuu pelkistävän sokerin kolorimetriseen määritykseen dinitrosalisyylihapporeagenssilla (pH 5,3 ja lämpötila 50 °C).

Rehuissa: kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa vesiliukoista väriainetta, jota entsyymi vapauttaa atsuriiniin ristisidotusta vehnän arabinoksylaanisubstraatista.

Toissijaiset siipikarjalajit, lukuun ottamatta niiden munivia lintuja

—

8 000 BXU

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä.

| 2. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia. |
| --- | --- |

2.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia.

24. marraskuuta 2021

Munivat kanat

12 000 BXU

Toissijaisten siipikarjalajien munivat linnut

24 000 BXU

Lihasiat

20 000 BXU

---

(1)  1 BXU on entsyymimäärä, joka vapauttaa koivun ksylaanista 1 nanomoolia pelkistäviä sokereita (ksyloosina) sekunnissa (pH 5,3 ja lämpötila 50 °C).

1

(2)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

2

---

| 19.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 262/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 262/40

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1570,

annettu 18 päivänä lokakuuta 2018,

Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuontia koskevan menettelyn päättämisestä ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1194/2013 kumoamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon toimenpiteistä, joita unioni voi toteuttaa polkumyyntitoimenpiteitä ja tukien vastaisia toimenpiteitä koskevan WTO:n riitojenratkaisuelimen hyväksymän raportin johdosta, 11 päivänä maaliskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/476 (2), jäljempänä ’WTO:n valtuutusasetus’, ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio otti 28 päivänä toukokuuta 2013 asetuksella (EU) N:o 490/2013 (3), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa. |
| --- | --- |

(1)

Komissio otti 28 päivänä toukokuuta 2013 asetuksella (EU) N:o 490/2013 (3), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa.

3

| (2) | Neuvosto otti 19 päivänä marraskuuta 2013 täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1194/2013 (4), jäljempänä ’lopullista tullia koskeva asetus’, käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto otti 19 päivänä marraskuuta 2013 täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1194/2013 (4), jäljempänä ’lopullista tullia koskeva asetus’, käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa.

4

| (3) | Euroopan unionin yleinen tuomioistuin, jäljempänä ’unionin yleinen tuomioistuin’, antoi 15 päivänä syyskuuta 2016 asioita T-80/14, T-111/14–T-121/14 (5) ja T-139/14 (6) koskevat tuomiot, jäljempänä ’tuomiot’, joilla kumotaan lopullista tullia koskevan asetuksen 1 ja 2 artikla siltä osin kuin niitä sovelletaan näiden asioiden kantajiin, jäljempänä ’asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat’ (7). |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unionin yleinen tuomioistuin, jäljempänä ’unionin yleinen tuomioistuin’, antoi 15 päivänä syyskuuta 2016 asioita T-80/14, T-111/14–T-121/14 (5) ja T-139/14 (6) koskevat tuomiot, jäljempänä ’tuomiot’, joilla kumotaan lopullista tullia koskevan asetuksen 1 ja 2 artikla siltä osin kuin niitä sovelletaan näiden asioiden kantajiin, jäljempänä ’asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat’ (7).

5

6

7

| (4) | Euroopan unionin neuvosto oli aiemmin valittanut näistä tuomioista. Sen jälkeen kun neuvosto oli päättänyt peruuttaa muutoksenhaut, asiat kuitenkin poistettiin Euroopan unionin tuomioistuimen rekisteristä 2 ja 5 päivänä maaliskuuta 2018 (8). Näin ollen tuomioista tuli lopullisia ja sitovia niiden antamispäivästä lähtien. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionin neuvosto oli aiemmin valittanut näistä tuomioista. Sen jälkeen kun neuvosto oli päättänyt peruuttaa muutoksenhaut, asiat kuitenkin poistettiin Euroopan unionin tuomioistuimen rekisteristä 2 ja 5 päivänä maaliskuuta 2018 (8). Näin ollen tuomioista tuli lopullisia ja sitovia niiden antamispäivästä lähtien.

8

| (5) | Yleinen tuomioistuin katsoi, että EU:n toimielimet eivät olleet onnistuneet vahvistamaan oikeudellisesti riittävällä tavalla, että biodieselin tuotantoon käytettyjen pääraaka-aineiden hinnoissa Argentiinassa ja Indonesiassa oli merkittävä vääristymä, joka johtui eriytetyn vientiveron järjestelmästä, jossa sovelletaan eri veroastetta raaka-aineisiin ja biodieseliin. Tuomioistuimen tuomion mukaan toimielinten ei olisi pitänyt katsoa, että raaka-aineiden hinta ei tullut kohtuullisesti esiin argentiinalaisten ja indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kirjanpidossa, eikä niiden olisi pitänyt jättää huomiotta tätä kirjanpitoa muodostaessaan Argentiinassa ja Indonesiassa tuotetun biodieselin laskennallista normaaliarvoa. |
| --- | --- |

(5)

Yleinen tuomioistuin katsoi, että EU:n toimielimet eivät olleet onnistuneet vahvistamaan oikeudellisesti riittävällä tavalla, että biodieselin tuotantoon käytettyjen pääraaka-aineiden hinnoissa Argentiinassa ja Indonesiassa oli merkittävä vääristymä, joka johtui eriytetyn vientiveron järjestelmästä, jossa sovelletaan eri veroastetta raaka-aineisiin ja biodieseliin. Tuomioistuimen tuomion mukaan toimielinten ei olisi pitänyt katsoa, että raaka-aineiden hinta ei tullut kohtuullisesti esiin argentiinalaisten ja indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kirjanpidossa, eikä niiden olisi pitänyt jättää huomiotta tätä kirjanpitoa muodostaessaan Argentiinassa ja Indonesiassa tuotetun biodieselin laskennallista normaaliarvoa.

| (6) | WTO:n riitojenratkaisuelin hyväksyi 26 päivänä lokakuuta 2016 paneelin raportin sellaisena kuin se on muutettuna pysyvän valituselimen raportilla, jäljempänä ’Argentiina-raportit’ (9), riita-asiassa European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Argentina (DS473) (Euroopan unioni – Argentiinasta tulevaa biodieseliä koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet). |
| --- | --- |

(6)

WTO:n riitojenratkaisuelin hyväksyi 26 päivänä lokakuuta 2016 paneelin raportin sellaisena kuin se on muutettuna pysyvän valituselimen raportilla, jäljempänä ’Argentiina-raportit’ (9), riita-asiassa European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Argentina (DS473) (Euroopan unioni – Argentiinasta tulevaa biodieseliä koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet).

9

| (7) | Lisäksi se hyväksyi 28 päivänä helmikuuta 2018 paneelin raportin riita-asiassa European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Indonesia (DS480), jäljempänä ’Indonesia-raportti’ (10). Indonesia ja EU eivät valittaneet tästä raportista. |
| --- | --- |

(7)

Lisäksi se hyväksyi 28 päivänä helmikuuta 2018 paneelin raportin riita-asiassa European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Indonesia (DS480), jäljempänä ’Indonesia-raportti’ (10). Indonesia ja EU eivät valittaneet tästä raportista.

10

| (8) | Argentiina- ja Indonesia-raporteissa, jäljempänä ’raportit’, todettiin muun muassa, että EU:n toiminta oli ristiriidassa seuraavien määräysten kanssa:






  — | WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen, jäljempänä ’polkumyyntisopimus’, 2.2.1.1 artikla, koska tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantokustannuksia ei ole laskettu tuottajien kirjanpitomerkintöjen perusteella; |
| --- | --- | --- |

(8)

Argentiina- ja Indonesia-raporteissa, jäljempänä ’raportit’, todettiin muun muassa, että EU:n toiminta oli ristiriidassa seuraavien määräysten kanssa:

—

WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen, jäljempänä ’polkumyyntisopimus’, 2.2.1.1 artikla, koska tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantokustannuksia ei ole laskettu tuottajien kirjanpitomerkintöjen perusteella;

| — | polkumyyntisopimuksen 2.2 artikla ja GATT 1994 -sopimuksen VI artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohta, koska biodieselin laskennallisen normaaliarvon määrittämiseen ei ole käytetty tuotantokustannuksia Argentiinassa ja Indonesiassa; |
| --- | --- |

—

polkumyyntisopimuksen 2.2 artikla ja GATT 1994 -sopimuksen VI artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohta, koska biodieselin laskennallisen normaaliarvon määrittämiseen ei ole käytetty tuotantokustannuksia Argentiinassa ja Indonesiassa;

| — | polkumyyntisopimuksen 9.3 artikla ja GATT 1994 -sopimuksen VI artiklan 2 kohta, koska se on asettanut polkumyyntitulleja, jotka ylittävät polkumyyntimarginaalin, joka olisi pitänyt määrittää WTO:n polkumyyntisopimuksen 2 artiklan ja GATT 1994 -sopimuksen VI artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

polkumyyntisopimuksen 9.3 artikla ja GATT 1994 -sopimuksen VI artiklan 2 kohta, koska se on asettanut polkumyyntitulleja, jotka ylittävät polkumyyntimarginaalin, joka olisi pitänyt määrittää WTO:n polkumyyntisopimuksen 2 artiklan ja GATT 1994 -sopimuksen VI artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (9) | Indonesia-raportissa paneeli totesi lisäksi, että EU:n toiminta oli ristiriidassa seuraavien määräysten kanssa:






  — | polkumyyntisopimuksen 2.2.2 artiklan iii alakohta ja 2.2 artikla, koska EU ei ole määrittänyt voittoa, jonka muut viejät tai tuottajat tavallisesti saavat samaan yleiseen luokkaan kuuluvien tuotteiden myynnissä alkuperämaan kotimarkkinoilla; |
| --- | --- | --- |

(9)

Indonesia-raportissa paneeli totesi lisäksi, että EU:n toiminta oli ristiriidassa seuraavien määräysten kanssa:

—

polkumyyntisopimuksen 2.2.2 artiklan iii alakohta ja 2.2 artikla, koska EU ei ole määrittänyt voittoa, jonka muut viejät tai tuottajat tavallisesti saavat samaan yleiseen luokkaan kuuluvien tuotteiden myynnissä alkuperämaan kotimarkkinoilla;

| — | polkumyyntisopimuksen 2.3 artikla, koska EU ei ole määrittänyt yhden indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan, P.T. Musim Masin, vientihintaa sen hinnan perusteella, jolla kyseisen tuottajan tuottama ja maahantuotu biodiesel jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille ostajille EU:ssa; |
| --- | --- |

—

polkumyyntisopimuksen 2.3 artikla, koska EU ei ole määrittänyt yhden indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan, P.T. Musim Masin, vientihintaa sen hinnan perusteella, jolla kyseisen tuottajan tuottama ja maahantuotu biodiesel jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille ostajille EU:ssa;

| — | polkumyyntisopimuksen 3.1 ja 3.2 artikla, koska EU ei ole todennut merkittävän hintojen alittavuuden esiintymistä Indonesiasta tapahtuvan tuonnin osalta. |
| --- | --- |

—

polkumyyntisopimuksen 3.1 ja 3.2 artikla, koska EU ei ole todennut merkittävän hintojen alittavuuden esiintymistä Indonesiasta tapahtuvan tuonnin osalta.

| (10) | Paneeli suositteli, että WTO:n riitojenratkaisuelin kehottaa EU:ta saattamaan toimenpiteensä polkumyyntisopimuksen ja GATT 1994 -sopimuksen mukaisiksi. |
| --- | --- |

(10)

Paneeli suositteli, että WTO:n riitojenratkaisuelin kehottaa EU:ta saattamaan toimenpiteensä polkumyyntisopimuksen ja GATT 1994 -sopimuksen mukaisiksi.

| (11) | Argentiina-raporttien seurauksena komissio oli pannut vireille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/476 (11) 1 artiklan 3 kohdan nojalla tarkastelun (12), jäljempänä ’tarkastelu’. Tarkastelun vireillepanon yhteydessä komissio ilmoitti pitävänsä aiheellisena tutkia Argentiina-raporttien päätelmistä johtuvat seuraukset myös Indonesiasta tuotavalle biodieselille määrättyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osalta, koska Argentiina-raportteihin sisältyvät oikeudelliset tulkinnat vaikuttivat merkityksellisiltä myös Indonesiaa koskevan tutkimuksen kannalta. |
| --- | --- |

(11)

Argentiina-raporttien seurauksena komissio oli pannut vireille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/476 (11) 1 artiklan 3 kohdan nojalla tarkastelun (12), jäljempänä ’tarkastelu’. Tarkastelun vireillepanon yhteydessä komissio ilmoitti pitävänsä aiheellisena tutkia Argentiina-raporttien päätelmistä johtuvat seuraukset myös Indonesiasta tuotavalle biodieselille määrättyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osalta, koska Argentiina-raportteihin sisältyvät oikeudelliset tulkinnat vaikuttivat merkityksellisiltä myös Indonesiaa koskevan tutkimuksen kannalta.

11

12

| (12) | Tarkastelun aikana komissio sai kuitenkin asianomaisilta osapuolilta useita huomautuksia, jotka koskivat erityisesti Argentiina-raporttien tulkinnan sovellettavuutta Indonesiasta tulevaa biodieseliä koskeviin toimenpiteisiin. Komissio katsoi, että Indonesiaa koskevien huomautusten analyysi edellyttää enemmän aikaa, ja päätti olla sisällyttämättä Indonesiaa koskevaa tarkastelua muutosasetukseen ja pitää tarkastelun avoimena Indonesian osalta. |
| --- | --- |

(12)

Tarkastelun aikana komissio sai kuitenkin asianomaisilta osapuolilta useita huomautuksia, jotka koskivat erityisesti Argentiina-raporttien tulkinnan sovellettavuutta Indonesiasta tulevaa biodieseliä koskeviin toimenpiteisiin. Komissio katsoi, että Indonesiaa koskevien huomautusten analyysi edellyttää enemmän aikaa, ja päätti olla sisällyttämättä Indonesiaa koskevaa tarkastelua muutosasetukseen ja pitää tarkastelun avoimena Indonesian osalta.

| (13) | Komissio antoi 18 päivänä syyskuuta 2017 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1578 (13), jolla muutettiin lopullista tullia koskevaa asetusta, jäljempänä ’muutosasetus’, siltä osin kuin kyseessä olivat argentiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat. |
| --- | --- |

(13)

Komissio antoi 18 päivänä syyskuuta 2017 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1578 (13), jolla muutettiin lopullista tullia koskevaa asetusta, jäljempänä ’muutosasetus’, siltä osin kuin kyseessä olivat argentiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat.

13

| (14) | Se, että unionin yleinen tuomioistuin kumosi lopullista tullia koskevan asetuksen operatiiviset osat asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, vaikuttaa myös muutosasetuksen voimassaoloon. Koska muutosasetuksella muutettiin asetusta, jonka operatiiviset osat on sittemmin kumottu, myös siitä on tullut mitätön eikä sitä voida soveltaa asianomaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin. |
| --- | --- |

(14)

Se, että unionin yleinen tuomioistuin kumosi lopullista tullia koskevan asetuksen operatiiviset osat asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, vaikuttaa myös muutosasetuksen voimassaoloon. Koska muutosasetuksella muutettiin asetusta, jonka operatiiviset osat on sittemmin kumottu, myös siitä on tullut mitätön eikä sitä voida soveltaa asianomaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin.

| (15) | Toukokuun 28 päivänä 2018 julkaistiin ilmoitus (14), jolla aloitettiin uudelleen Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuontia koskeva alkuperäinen tutkimus, joka johti lopullista tullia koskevan asetuksen antamiseen. Samanaikaisesti Indonesian kanssa vireillä ollut tarkastelu päätettiin. |
| --- | --- |

(15)

Toukokuun 28 päivänä 2018 julkaistiin ilmoitus (14), jolla aloitettiin uudelleen Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuontia koskeva alkuperäinen tutkimus, joka johti lopullista tullia koskevan asetuksen antamiseen. Samanaikaisesti Indonesian kanssa vireillä ollut tarkastelu päätettiin.

14

| (16) | Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti menettely kumotun säädöksen korvaamiseksi voidaan aloittaa uudelleen ajankohdasta, jolloin lainvastaisuus ilmeni. Unionin toimielimet voivat tuomioita täytäntöön pannessaan korjata lopullista tullia koskevan asetuksen ne kohdat, jotka johtivat sen kumoamiseen asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta (15). |
| --- | --- |

(16)

Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti menettely kumotun säädöksen korvaamiseksi voidaan aloittaa uudelleen ajankohdasta, jolloin lainvastaisuus ilmeni. Unionin toimielimet voivat tuomioita täytäntöön pannessaan korjata lopullista tullia koskevan asetuksen ne kohdat, jotka johtivat sen kumoamiseen asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta (15).

15

| (17) | Komission olisi otettava huomioon tuomioiden tuomiolauselman lisäksi myös perusteet, jotka johtivat näihin tuomioihin ja muodostavat niiden olennaisen perustan, koska ne ovat välttämättömiä tuomiolauselmassa todettujen seikkojen täsmällisen merkityksen määrittämiseksi. Muut lopullista tullia koskevan asetuksen päätelmät, joita ei riitautettu valitusten tekemiselle asetetussa määräajassa tai jotka riitautettiin mutta jotka hylättiin yleisen tuomioistuimen tuomioissa ja jotka eivät tämän vuoksi johtaneet lopullista tullia koskevan asetuksen kumoamiseen, pysyvät voimassa (16). |
| --- | --- |

(17)

Komission olisi otettava huomioon tuomioiden tuomiolauselman lisäksi myös perusteet, jotka johtivat näihin tuomioihin ja muodostavat niiden olennaisen perustan, koska ne ovat välttämättömiä tuomiolauselmassa todettujen seikkojen täsmällisen merkityksen määrittämiseksi. Muut lopullista tullia koskevan asetuksen päätelmät, joita ei riitautettu valitusten tekemiselle asetetussa määräajassa tai jotka riitautettiin mutta jotka hylättiin yleisen tuomioistuimen tuomioissa ja jotka eivät tämän vuoksi johtaneet lopullista tullia koskevan asetuksen kumoamiseen, pysyvät voimassa (16).

16

| (18) | Täyttääkseen velvoitteensa komissio päätti aloittaa uudelleen tämän polkumyynnin vastaisen menettelyn juuri siitä ajankohdasta, jolloin lainvastaisuus ilmeni, ja tarkastella uudelleen menetelmää, jota normaaliarvon muodostamisessa käytettiin. |
| --- | --- |

(18)

Täyttääkseen velvoitteensa komissio päätti aloittaa uudelleen tämän polkumyynnin vastaisen menettelyn juuri siitä ajankohdasta, jolloin lainvastaisuus ilmeni, ja tarkastella uudelleen menetelmää, jota normaaliarvon muodostamisessa käytettiin.

| (19) | Ilmoituksen soveltamisalaan sisältyi kyseisiä vientiä harjoittavia tuottajia koskevat unionin yleisen tuomioistuimen tuomioiden perustelut sekä mahdollisuus laajentaa päätelmät koskemaan kaikkia Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevia vientiä harjoittavia tuottajia. Lisäksi siinä otettiin huomioon WTO:n paneelien ja valituselimen päätelmät sekä Argentiinan että Indonesian osalta, jotta toimenpiteet, joiden oli todettu olevan epäjohdonmukaisia WTO:n sääntöihin nähden, saatettaisiin täysin WTO:n sopimusten mukaisiksi, riitojen ratkaisemista koskevan sopimuksen 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Ilmoituksen soveltamisalaan sisältyi kyseisiä vientiä harjoittavia tuottajia koskevat unionin yleisen tuomioistuimen tuomioiden perustelut sekä mahdollisuus laajentaa päätelmät koskemaan kaikkia Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevia vientiä harjoittavia tuottajia. Lisäksi siinä otettiin huomioon WTO:n paneelien ja valituselimen päätelmät sekä Argentiinan että Indonesian osalta, jotta toimenpiteet, joiden oli todettu olevan epäjohdonmukaisia WTO:n sääntöihin nähden, saatettaisiin täysin WTO:n sopimusten mukaisiksi, riitojen ratkaisemista koskevan sopimuksen 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (20) | Ilmoituksessa komissio kehotti asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin tuotannonalaa esittämään näkökantansa kirjallisesti ja pyytämään tulla kuulluiksi ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(20)

Ilmoituksessa komissio kehotti asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin tuotannonalaa esittämään näkökantansa kirjallisesti ja pyytämään tulla kuulluiksi ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (21) | Kaikille osapuolille, jotka olivat sitä edellä mainitun määräajan kuluessa pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä, annettiin tilaisuus tulla kuulluiksi. |
| --- | --- |

(21)

Kaikille osapuolille, jotka olivat sitä edellä mainitun määräajan kuluessa pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä, annettiin tilaisuus tulla kuulluiksi.

| (22) | Lausumia saatiin European Biodiesel Boardilta (EBB), viideltä indonesialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja Indonesian viranomaisilta. |
| --- | --- |

(22)

Lausumia saatiin European Biodiesel Boardilta (EBB), viideltä indonesialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja Indonesian viranomaisilta.

2.   UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIOIDEN JA WTO:N PÄÄTELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO

UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIOIDEN JA WTO:N PÄÄTELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO

| (23) | Komissiolla on mahdollisuus korjata lopullista tullia koskevan asetuksen ne kohdat, jotka johtivat sen kumoamiseen, ja jättää ennalleen arvioinnin ne osat, joihin tuomiot eivät vaikuta (17). |
| --- | --- |

(23)

Komissiolla on mahdollisuus korjata lopullista tullia koskevan asetuksen ne kohdat, jotka johtivat sen kumoamiseen, ja jättää ennalleen arvioinnin ne osat, joihin tuomiot eivät vaikuta (17).

17

| (24) | Kuten ilmoituksessa todetaan, komissio arvioi uudelleen alkuperäisen tutkimuksen lopulliset päätelmät ottamalla huomioon WTO:n paneelien ja valituselimen päätelmät sekä Argentiinan että Indonesian osalta. Komissio päätti laajentaa päätelmät koskemaan kaikkia Argentiinasta ja Indonesiasta vientiä harjoittavia tuottajia. Tämä uudelleenarviointi perustui alkuperäisessä tutkimuksessa ja uudelleentarkastelussa kerättyihin tietoihin sekä tietoihin, jotka oli saatu asianomaisilta osapuolilta ilmoituksen julkaisemisen jälkeen. |
| --- | --- |

(24)

Kuten ilmoituksessa todetaan, komissio arvioi uudelleen alkuperäisen tutkimuksen lopulliset päätelmät ottamalla huomioon WTO:n paneelien ja valituselimen päätelmät sekä Argentiinan että Indonesian osalta. Komissio päätti laajentaa päätelmät koskemaan kaikkia Argentiinasta ja Indonesiasta vientiä harjoittavia tuottajia. Tämä uudelleenarviointi perustui alkuperäisessä tutkimuksessa ja uudelleentarkastelussa kerättyihin tietoihin sekä tietoihin, jotka oli saatu asianomaisilta osapuolilta ilmoituksen julkaisemisen jälkeen.

| (25) | Yksi indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja, Wilmar, väitti sekä ennen päätelmien ilmoittamista että sen jälkeen, ettei tutkimuksen uudelleenaloittamiselle ole sen osalta oikeusperustaa, koska unionin yleinen tuomioistuin oli kumonnut lopullista tullia koskevan asetuksen kokonaisuudessaan kyseisen yrityksen osalta. SEUT-sopimuksen 266 artiklassa määrätään kuitenkin, että toimielimen, jonka säädös on julistettu mitättömäksi, on toteutettava tuomioistuimen tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Lisäksi EU:n on saatettava Indonesiasta tulevan biodieselin tuonnissa käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet WTO:n raportteihin sisältyvien suositusten ja päätösten mukaisiksi. Jotta voitiin tutkia, mitä toimenpiteitä olisi toteutettava tuomioistuimen ja WTO:n päätösten noudattamiseksi, oli tarpeen aloittaa tutkimus uudelleen siitä ajankohdasta, jona lainvastaisuus todettiin molempien maiden osalta ja kaikkien asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Sillä, onko toimenpide kumottu kokonaan tai osittain, ei ole merkitystä sen määrittämiseksi, onko komission tarkasteltava uudelleen kaikkia kumottua toimenpidettä edeltäneeseen tutkimukseen liittyviä näkökohtia. Tämän vuoksi komissio hylkäsi väitteen. |
| --- | --- |

(25)

Yksi indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja, Wilmar, väitti sekä ennen päätelmien ilmoittamista että sen jälkeen, ettei tutkimuksen uudelleenaloittamiselle ole sen osalta oikeusperustaa, koska unionin yleinen tuomioistuin oli kumonnut lopullista tullia koskevan asetuksen kokonaisuudessaan kyseisen yrityksen osalta. SEUT-sopimuksen 266 artiklassa määrätään kuitenkin, että toimielimen, jonka säädös on julistettu mitättömäksi, on toteutettava tuomioistuimen tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Lisäksi EU:n on saatettava Indonesiasta tulevan biodieselin tuonnissa käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet WTO:n raportteihin sisältyvien suositusten ja päätösten mukaisiksi. Jotta voitiin tutkia, mitä toimenpiteitä olisi toteutettava tuomioistuimen ja WTO:n päätösten noudattamiseksi, oli tarpeen aloittaa tutkimus uudelleen siitä ajankohdasta, jona lainvastaisuus todettiin molempien maiden osalta ja kaikkien asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Sillä, onko toimenpide kumottu kokonaan tai osittain, ei ole merkitystä sen määrittämiseksi, onko komission tarkasteltava uudelleen kaikkia kumottua toimenpidettä edeltäneeseen tutkimukseen liittyviä näkökohtia. Tämän vuoksi komissio hylkäsi väitteen.

| (26) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva alkuperäinen tutkimus toteutettiin 1 päivän heinäkuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2012 väliseltä ajalta, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavia parametreja varten tarkasteltiin tietoja, jotka kattoivat 1 päivän tammikuuta 2009 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(26)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva alkuperäinen tutkimus toteutettiin 1 päivän heinäkuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2012 väliseltä ajalta, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavia parametreja varten tarkasteltiin tietoja, jotka kattoivat 1 päivän tammikuuta 2009 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

3.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (27) | Tarkasteltavana ovat Argentiinasta tai Indonesiasta peräisin olevat rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, puhtaassa muodossa tai seokseen sisältyvinä, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 ja ex 3826 00 90, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tunnetaan yleisesti nimityksellä ’biodiesel’. |
| --- | --- |

(27)

Tarkasteltavana ovat Argentiinasta tai Indonesiasta peräisin olevat rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, puhtaassa muodossa tai seokseen sisältyvinä, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 ja ex 3826 00 90, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tunnetaan yleisesti nimityksellä ’biodiesel’.

| (28) | Tuomioistuimen tuomiot tai raportit eivät vaikuta lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 16–27 kappaleessa esitettyihin tarkasteltavana olevaa tuotetta ja samankaltaisia tuotteita koskeviin päätelmiin. |
| --- | --- |

(28)

Tuomioistuimen tuomiot tai raportit eivät vaikuta lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 16–27 kappaleessa esitettyihin tarkasteltavana olevaa tuotetta ja samankaltaisia tuotteita koskeviin päätelmiin.

4.   NORMAALIARVON MÄÄRITTÄMINEN JA POLKUMYYNTIMARGINAALIEN LASKEMINEN

NORMAALIARVON MÄÄRITTÄMINEN JA POLKUMYYNTIMARGINAALIEN LASKEMINEN

| (29) | Komissio arvioi uudelleen alkuperäisen tutkimuksen päätelmiä, jotka koskivat kustannusten oikaisemista, voiton ylärajaa ja kaksinkertaista laskentaa. |
| --- | --- |

(29)

Komissio arvioi uudelleen alkuperäisen tutkimuksen päätelmiä, jotka koskivat kustannusten oikaisemista, voiton ylärajaa ja kaksinkertaista laskentaa.

4.1   Kustannusten oikaiseminen

Kustannusten oikaiseminen

| (30) | Kaikki johdanto-osan 8 kappaleessa mainitut unionin yleisen tuomioistuimen tuomiot ja WTO:n päätelmät koskevat EU:n toimielinten lopullista tullia koskevassa asetuksessa tekemää kustannusten oikaisua. |
| --- | --- |

(30)

Kaikki johdanto-osan 8 kappaleessa mainitut unionin yleisen tuomioistuimen tuomiot ja WTO:n päätelmät koskevat EU:n toimielinten lopullista tullia koskevassa asetuksessa tekemää kustannusten oikaisua.

| (31) | Kuten lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 28 kappaleessa todetaan, komissio oli katsonut, että normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti, koska kotimarkkinamyynnin ei katsottu tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä näkemystä ei ole asetettu kyseenalaiseksi, ja se on edelleen pätevä. Yksikään asianomainen osapuoli ei myöskään kiistänyt tätä päätelmää tämän tarkastelun aikana. |
| --- | --- |

(31)

Kuten lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 28 kappaleessa todetaan, komissio oli katsonut, että normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti, koska kotimarkkinamyynnin ei katsottu tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä näkemystä ei ole asetettu kyseenalaiseksi, ja se on edelleen pätevä. Yksikään asianomainen osapuoli ei myöskään kiistänyt tätä päätelmää tämän tarkastelun aikana.

| (32) | Lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29–34 kappaleessa komissio totesi, että Indonesian käyttöön ottamien keskeisen raaka-aineen (Indonesiassa palmuöljy ja Argentiinassa soijaöljy ja soijapavut) ja lopputuotteen (biodiesel) vientiverojen ero laski Indonesian ja Argentiinan kotimarkkinahintoja ja tämä pitäisi näin ollen ottaa huomioon määritettäessä normaaliarvoa laskennallisesti. |
| --- | --- |

(32)

Lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29–34 kappaleessa komissio totesi, että Indonesian käyttöön ottamien keskeisen raaka-aineen (Indonesiassa palmuöljy ja Argentiinassa soijaöljy ja soijapavut) ja lopputuotteen (biodiesel) vientiverojen ero laski Indonesian ja Argentiinan kotimarkkinahintoja ja tämä pitäisi näin ollen ottaa huomioon määritettäessä normaaliarvoa laskennallisesti.

| (33) | Tämän vuoksi määrittäessään normaaliarvoa laskennallisesti komissio korvasi vientiä harjoittavien tuottajien kirjanpidossaan ilmoittamat tärkeimmän raaka-aineen kustannukset asianomaisten maiden asiaan liittyvien viranomaisten julkaisemilla viitehinnoilla. |
| --- | --- |

(33)

Tämän vuoksi määrittäessään normaaliarvoa laskennallisesti komissio korvasi vientiä harjoittavien tuottajien kirjanpidossaan ilmoittamat tärkeimmän raaka-aineen kustannukset asianomaisten maiden asiaan liittyvien viranomaisten julkaisemilla viitehinnoilla.

| (34) | Komissio perusti alkuperäisessä tutkimuksessa päätelmänsä tulkintaan, jonka mukaan tutkiva viranomainen voi polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklan nojalla kieltäytyä käyttämästä vientiä harjoittavien tuottajien kirjanpitoa, jos se katsoo, että ne i) ovat ristiriidassa yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden kanssa tai ii) eivät kohtuullisesti vastaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin liittyviä kustannuksia (lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 42 ja 72 kappale). |
| --- | --- |

(34)

Komissio perusti alkuperäisessä tutkimuksessa päätelmänsä tulkintaan, jonka mukaan tutkiva viranomainen voi polkumyyntisopimuksen 2.2.1.1 artiklan nojalla kieltäytyä käyttämästä vientiä harjoittavien tuottajien kirjanpitoa, jos se katsoo, että ne i) ovat ristiriidassa yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden kanssa tai ii) eivät kohtuullisesti vastaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin liittyviä kustannuksia (lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 42 ja 72 kappale).

| (35) | Paneeli ja valituselin katsovat sekä Argentiinaa että Indonesiaa koskevissa raporteissa, että komissio ei antanut 2.2.1.1 artiklan nojalla oikeudellisesti riittävää perustetta sen päättelemiseksi, että indonesialaisten ja argentiinalaisten tuottajien kirjanpito ei kuvastanut riittävän hyvin biodieselin tuotantoon ja myyntiin liittyviä kustannuksia, tai tällaisten kustannusten jättämiseksi huomiotta määritettäessä biodieselin laskennallista normaaliarvoa. |
| --- | --- |

(35)

Paneeli ja valituselin katsovat sekä Argentiinaa että Indonesiaa koskevissa raporteissa, että komissio ei antanut 2.2.1.1 artiklan nojalla oikeudellisesti riittävää perustetta sen päättelemiseksi, että indonesialaisten ja argentiinalaisten tuottajien kirjanpito ei kuvastanut riittävän hyvin biodieselin tuotantoon ja myyntiin liittyviä kustannuksia, tai tällaisten kustannusten jättämiseksi huomiotta määritettäessä biodieselin laskennallista normaaliarvoa.

| (36) | Komissio oli Argentiina-raportit huomioon ottaen laskenut normaaliarvon uudelleen Argentiinassa vientiä harjoittavien tuottajien osalta käyttäen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 40–49 kappaleessa esitettyä Argentiinaa koskevaa menetelmää (18). Kuten edellä johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa esitetään, komissio oli alun perin laskenut normaaliarvon uudelleen Indonesiassa vientiä harjoittavien tuottajien osalta käyttäen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60–65 kappaleessa esitettyä Indonesiaa koskevaa menetelmää (18). Komissio sovelsi tätä menetelmää uudelleen kummankin maan osalta. |
| --- | --- |

(36)

Komissio oli Argentiina-raportit huomioon ottaen laskenut normaaliarvon uudelleen Argentiinassa vientiä harjoittavien tuottajien osalta käyttäen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 40–49 kappaleessa esitettyä Argentiinaa koskevaa menetelmää (18). Kuten edellä johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa esitetään, komissio oli alun perin laskenut normaaliarvon uudelleen Indonesiassa vientiä harjoittavien tuottajien osalta käyttäen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60–65 kappaleessa esitettyä Indonesiaa koskevaa menetelmää (18). Komissio sovelsi tätä menetelmää uudelleen kummankin maan osalta.

18

18

| (37) | Tämän asian uudelleenaloittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa EBB väitti, että raportit eivät estä käyttämästä raaka-ainekustannuksiin tehtyä oikaisua määritettäessä normaaliarvoa laskennallisesti, kunhan oikaisu on asianmukaisesti perusteltu. Sama väite esitettiin Argentiina-raporttien jälkeen tehdyn uudelleentarkastelun yhteydessä, jolloin komissio hylkäsi sen, koska sen hyväksyminen ei olisi ollut yhdenmukaista raporttien päätelmien kanssa, kuten muutosasetuksen johdanto-osan 43–53 kappaleessa selitetään. Koska tämä selitys pysyy voimassa myös Indonesia-raportin jälkeen, komissio hylkäsi edelleen väitteen. |
| --- | --- |

(37)

Tämän asian uudelleenaloittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa EBB väitti, että raportit eivät estä käyttämästä raaka-ainekustannuksiin tehtyä oikaisua määritettäessä normaaliarvoa laskennallisesti, kunhan oikaisu on asianmukaisesti perusteltu. Sama väite esitettiin Argentiina-raporttien jälkeen tehdyn uudelleentarkastelun yhteydessä, jolloin komissio hylkäsi sen, koska sen hyväksyminen ei olisi ollut yhdenmukaista raporttien päätelmien kanssa, kuten muutosasetuksen johdanto-osan 43–53 kappaleessa selitetään. Koska tämä selitys pysyy voimassa myös Indonesia-raportin jälkeen, komissio hylkäsi edelleen väitteen.

| (38) | Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44 ja 64 kappaleessa selvitetyistä syistä kotimaan myynnin ei katsottu tapahtuneen kummassakaan maassa tavanomaisessa kaupankäynnissä ja samankaltaisen tuotteen normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin lisäämällä tutkimusajanjakson oikaistuihin tuotantokustannuksiin koituneet myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä kohtuullinen voittomarginaali. |
| --- | --- |

(38)

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44 ja 64 kappaleessa selvitetyistä syistä kotimaan myynnin ei katsottu tapahtuneen kummassakaan maassa tavanomaisessa kaupankäynnissä ja samankaltaisen tuotteen normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin lisäämällä tutkimusajanjakson oikaistuihin tuotantokustannuksiin koituneet myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä kohtuullinen voittomarginaali.

| (39) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 46 ja 65 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että voiton määrä ei voi perustua Indonesiassa otokseen valittujen yritysten todellisiin tietoihin. Voitto, jota käytettiin määritettäessä normaaliarvoa laskennallisesti, pohjautui tämän vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti kohtuulliseen määrään voittoa, joka on saavutettavissa tämän tyyppisellä nuorella ja innovatiivisella pääomavaltaisella toimialalla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa vapailla ja avoimilla markkinoilla, eli 15 prosenttia liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(39)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 46 ja 65 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että voiton määrä ei voi perustua Indonesiassa otokseen valittujen yritysten todellisiin tietoihin. Voitto, jota käytettiin määritettäessä normaaliarvoa laskennallisesti, pohjautui tämän vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti kohtuulliseen määrään voittoa, joka on saavutettavissa tämän tyyppisellä nuorella ja innovatiivisella pääomavaltaisella toimialalla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa vapailla ja avoimilla markkinoilla, eli 15 prosenttia liikevaihdosta.

| (40) | Argentiinaa ja Indonesiaa koskevissa WTO-tapauksissa molemmat maat vastustivat voiton määrittämistä 15 prosentiksi, ja ne väittivät, että voiton määrä ei perustunut ”kohtuulliseen menetelmään”, kuten polkumyyntisopimuksen 2.2.2 artiklan iii alakohdassa edellytetään. WTO:n ratkaisuelimet totesivat molemmissa tapauksissa, että EU:n toiminta ei ollut ollut ristiriidassa polkumyyntisopimuksen kanssa tältä osin. Sen vuoksi normaaliarvon määrittämisessä käytettävä voitto on edelleen 15 prosenttia. |
| --- | --- |

(40)

Argentiinaa ja Indonesiaa koskevissa WTO-tapauksissa molemmat maat vastustivat voiton määrittämistä 15 prosentiksi, ja ne väittivät, että voiton määrä ei perustunut ”kohtuulliseen menetelmään”, kuten polkumyyntisopimuksen 2.2.2 artiklan iii alakohdassa edellytetään. WTO:n ratkaisuelimet totesivat molemmissa tapauksissa, että EU:n toiminta ei ollut ollut ristiriidassa polkumyyntisopimuksen kanssa tältä osin. Sen vuoksi normaaliarvon määrittämisessä käytettävä voitto on edelleen 15 prosenttia.

| (41) | Yksi indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja, PT Cermerlang Energi Perkasa, väitti huomautuksissaan, että komission olisi perustettava laskelmansa otokseen valittujen tuottajien tietoihin eikä se saisi missään tapauksessa käyttää automaattisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohtaa. Se toisti väitteen päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Kuten johdanto-osan 40 kappaleessa esitetään, WTO:n ratkaisuelimet olivat raporteissaan kuitenkin jo todenneet, että se, että komissio oli käyttänyt ja soveltanut tätä artiklaa, ei ollut ristiriidassa WTO:n sääntöjen kanssa. Tämän vuoksi komissio hylkäsi väitteen. |
| --- | --- |

(41)

Yksi indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja, PT Cermerlang Energi Perkasa, väitti huomautuksissaan, että komission olisi perustettava laskelmansa otokseen valittujen tuottajien tietoihin eikä se saisi missään tapauksessa käyttää automaattisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohtaa. Se toisti väitteen päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Kuten johdanto-osan 40 kappaleessa esitetään, WTO:n ratkaisuelimet olivat raporteissaan kuitenkin jo todenneet, että se, että komissio oli käyttänyt ja soveltanut tätä artiklaa, ei ollut ristiriidassa WTO:n sääntöjen kanssa. Tämän vuoksi komissio hylkäsi väitteen.

4.2   Voiton yläraja

Voiton yläraja

| (42) | Vaikka WTO:n paneeli oli pitänyt voimassa EU:n päätelmän voiton määrästä polkumyyntisopimuksen 2.2.2 artiklan iii alakohdan nojalla, se totesi Indonesia-raportissa, että kun viranomainen määrittää voiton jonkin muun hyväksyttävän menetelmän perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan nojalla, polkumyyntisopimuksessa edellytetään, että se varmistaa ettei voitto ylitä sitä voiton määrää, jonka muut samaan yleiseen luokkaan kuuluvien tuotteiden viejät tavallisesti kyseisessä maassa saavat. Paneeli katsoi, että EU oli jättänyt vahvistamatta tällaisen voiton ylärajan. |
| --- | --- |

(42)

Vaikka WTO:n paneeli oli pitänyt voimassa EU:n päätelmän voiton määrästä polkumyyntisopimuksen 2.2.2 artiklan iii alakohdan nojalla, se totesi Indonesia-raportissa, että kun viranomainen määrittää voiton jonkin muun hyväksyttävän menetelmän perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan nojalla, polkumyyntisopimuksessa edellytetään, että se varmistaa ettei voitto ylitä sitä voiton määrää, jonka muut samaan yleiseen luokkaan kuuluvien tuotteiden viejät tavallisesti kyseisessä maassa saavat. Paneeli katsoi, että EU oli jättänyt vahvistamatta tällaisen voiton ylärajan.

| (43) | Polkumyyntisopimuksen 2.2.2 artiklan iii alakohdassa edellytetyn voiton ylärajan vahvistamiseksi oli määritettävä, mitkä yritykset tuottavat tuotteita, joiden voidaan katsoa kuuluvan ”samaan yleiseen luokkaan” kuin biodiesel. |
| --- | --- |

(43)

Polkumyyntisopimuksen 2.2.2 artiklan iii alakohdassa edellytetyn voiton ylärajan vahvistamiseksi oli määritettävä, mitkä yritykset tuottavat tuotteita, joiden voidaan katsoa kuuluvan ”samaan yleiseen luokkaan” kuin biodiesel.

| (44) | Paneeli totesi Indonesia-raportin 7.62 kohdassa, että ”polkumyyntisopimuksen 2.2.2 artiklan iii alakohdassa ei aseteta tutkintaviranomaiselle erityistä vaatimusta sen suhteen, miten ”tavallisesti saatua voittoa” määritettäessä määritellään, mitkä tuotteet kuuluvat samaan yleiseen tuoteluokkaan. Olemme samaa mieltä Euroopan unionin kanssa siitä, että samaan yleiseen luokkaan kuuluvien tuotteiden soveltamisalaa ei tarvitse tulkita laajasti.” Se lisäsi raportin 7.63 kohdassa, että ”meidän näkemyksemme mukaan kohtuullinen ja objektiivinen viranomainen voi päätellä, että sama yleinen tuoteluokka on suppeampi luokka”. |
| --- | --- |

(44)

Paneeli totesi Indonesia-raportin 7.62 kohdassa, että ”polkumyyntisopimuksen 2.2.2 artiklan iii alakohdassa ei aseteta tutkintaviranomaiselle erityistä vaatimusta sen suhteen, miten ”tavallisesti saatua voittoa” määritettäessä määritellään, mitkä tuotteet kuuluvat samaan yleiseen tuoteluokkaan. Olemme samaa mieltä Euroopan unionin kanssa siitä, että samaan yleiseen luokkaan kuuluvien tuotteiden soveltamisalaa ei tarvitse tulkita laajasti.” Se lisäsi raportin 7.63 kohdassa, että ”meidän näkemyksemme mukaan kohtuullinen ja objektiivinen viranomainen voi päätellä, että sama yleinen tuoteluokka on suppeampi luokka”.

| (45) | Komissio tarkasteli Indonesia-raportin päätelmien perusteella uudelleen käytettävissään olevia tietoja, joita voidaan käyttää voiton ylärajan määrittämiseksi sekä Argentiinan että Indonesian osalta. Se katsoi, että sen käytettävissä on kaksi tietokokonaisuutta, jotka kuuluisivat samaan yleiseen tuoteluokkaan. |
| --- | --- |

(45)

Komissio tarkasteli Indonesia-raportin päätelmien perusteella uudelleen käytettävissään olevia tietoja, joita voidaan käyttää voiton ylärajan määrittämiseksi sekä Argentiinan että Indonesian osalta. Se katsoi, että sen käytettävissä on kaksi tietokokonaisuutta, jotka kuuluisivat samaan yleiseen tuoteluokkaan.

| (46) | Ensimmäisen tietokokonaisuuden toimittivat otokseen valitut yritykset alkuperäisen tutkimuksen aikana. Polkumyyntisopimuksen 2.2.2 artiklassa todetaan, että ”tutkimuksen kohteena olevan viejän tai tuottajan” voiton määrä rajataan 2.2.2 artiklan iii alakohdan mukaisesti määrään, jonka ”muut viejät tai tuottajat yleensä saavat samaan yleiseen luokkaan kuuluvien tuotteiden myynnistä”. Saman yleisen tuoteluokan suppein tulkinta rajoittuisi kyseisen artiklan perusteella täsmälleen samaan tuotteeseen eli biodieseliin. Tiedot, jotka tarvitaan laskettaessa Indonesiassa ja Argentiinassa toimivien biodieselin tuottajien saamien voittojen ylärajaa, ovat helposti komission saatavilla, koska otokseen valitut yritykset toimittivat ne komissiolle alkuperäisen tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(46)

Ensimmäisen tietokokonaisuuden toimittivat otokseen valitut yritykset alkuperäisen tutkimuksen aikana. Polkumyyntisopimuksen 2.2.2 artiklassa todetaan, että ”tutkimuksen kohteena olevan viejän tai tuottajan” voiton määrä rajataan 2.2.2 artiklan iii alakohdan mukaisesti määrään, jonka ”muut viejät tai tuottajat yleensä saavat samaan yleiseen luokkaan kuuluvien tuotteiden myynnistä”. Saman yleisen tuoteluokan suppein tulkinta rajoittuisi kyseisen artiklan perusteella täsmälleen samaan tuotteeseen eli biodieseliin. Tiedot, jotka tarvitaan laskettaessa Indonesiassa ja Argentiinassa toimivien biodieselin tuottajien saamien voittojen ylärajaa, ovat helposti komission saatavilla, koska otokseen valitut yritykset toimittivat ne komissiolle alkuperäisen tutkimuksen aikana.

| (47) | Se, että otokseen valittujen yritysten tosiasiallisesti saamia voittoja ei käytetty kunkin kyseisen tuottajan voittomarginaalin määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ei sulje pois sitä, että komissio käyttää näitä tietoja 2 artiklan 6 kohdan c alakohdassa säädetyn voiton ylärajan vahvistamiseksi. Tämä perustuu paneelin Indonesia-raportin 7.65 kohdassa käyttämään sanamuotoon, jonka mukaan paneeli ei ole samaa mieltä väitteestä, että polkumyyntisopimuksen 2.2.2 artiklan iii kohdan mukainen ”tavanomaisesti saatu voitto” tarkoittaa, että tutkija voi jättää huomiotta sellaisen myynnin yhteydessä saadun voiton, joka ei ole tavanomaisen kaupallisen menettelyn mukainen. Myös yksi indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja, PT Cermerlang Energi Perkasa, väitti, että Indonesia-raportin mukaan voiton ylärajaa laskettaessa komissio ei voi jättää huomiotta biodieselin kotimaan markkinoiden myyntiin Indonesiassa liittyvää voittoa sillä perusteella, että sen ei katsota syntyneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(47)

Se, että otokseen valittujen yritysten tosiasiallisesti saamia voittoja ei käytetty kunkin kyseisen tuottajan voittomarginaalin määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ei sulje pois sitä, että komissio käyttää näitä tietoja 2 artiklan 6 kohdan c alakohdassa säädetyn voiton ylärajan vahvistamiseksi. Tämä perustuu paneelin Indonesia-raportin 7.65 kohdassa käyttämään sanamuotoon, jonka mukaan paneeli ei ole samaa mieltä väitteestä, että polkumyyntisopimuksen 2.2.2 artiklan iii kohdan mukainen ”tavanomaisesti saatu voitto” tarkoittaa, että tutkija voi jättää huomiotta sellaisen myynnin yhteydessä saadun voiton, joka ei ole tavanomaisen kaupallisen menettelyn mukainen. Myös yksi indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja, PT Cermerlang Energi Perkasa, väitti, että Indonesia-raportin mukaan voiton ylärajaa laskettaessa komissio ei voi jättää huomiotta biodieselin kotimaan markkinoiden myyntiin Indonesiassa liittyvää voittoa sillä perusteella, että sen ei katsota syntyneen tavanomaisessa kaupankäynnissä.

| (48) | Tämän tuoteluokkaa, biodieseliä, koskevan suppean tulkinnan vuoksi komissio laski yhden tuottajan voiton ylärajan käyttämällä muiden tutkimuksen kohteena olevien tuottajien saaman voiton määrää. Esimerkiksi indonesialaisen tuottajan Wilmarin voiton määrän laskemiseksi käytettiin muiden tutkittujen ja tarkastettujen indonesialaisten tuottajien (P.T. Ciliandra, P.T. Musim Mas ja P.T. Pelita) saamien voittojen painotettua keskiarvoa. Vastavuoroisesti P.T. Ciliandran tapauksessa käytettiin Wilmarin, P.T. Musim Masin ja P.T. Pelitan saamien voittojen painotettua keskiarvoa. Samaa menetelmää käytettiin laskettaessa tutkittujen ja tarkastettujen argentiinalaisten tuottajien voiton ylärajaa. |
| --- | --- |

(48)

Tämän tuoteluokkaa, biodieseliä, koskevan suppean tulkinnan vuoksi komissio laski yhden tuottajan voiton ylärajan käyttämällä muiden tutkimuksen kohteena olevien tuottajien saaman voiton määrää. Esimerkiksi indonesialaisen tuottajan Wilmarin voiton määrän laskemiseksi käytettiin muiden tutkittujen ja tarkastettujen indonesialaisten tuottajien (P.T. Ciliandra, P.T. Musim Mas ja P.T. Pelita) saamien voittojen painotettua keskiarvoa. Vastavuoroisesti P.T. Ciliandran tapauksessa käytettiin Wilmarin, P.T. Musim Masin ja P.T. Pelitan saamien voittojen painotettua keskiarvoa. Samaa menetelmää käytettiin laskettaessa tutkittujen ja tarkastettujen argentiinalaisten tuottajien voiton ylärajaa.

| (49) | Toiseen tietokokonaisuuteen sisältyvät muiden kuin tutkimuksen kohteena olevien tuottajien tiedot, jotka toimitettiin komissiolle alkuperäisen tutkimuksen aikana. Yksi kyseisenä ajankohtana tutkimuksen kohteena olleista indonesialaisista tuottajista toimitti etuyhteydessä olevaa yritystä koskevia tietoja biodieselin ja mineraalidieselin sekoitusten myynnistä sekä dieselpolttoaineen ja meriliikenteessä käytettävän polttoöljyn, jäljempänä ’muut polttoaineet’, myynnistä. Kyseiseen myyntiin liittyväksi voittomarginaaliksi oli ilmoitettu 10,2 prosenttia. Jos voittomarginaalia olisi käytetty voiton ylärajana, se olisi todennäköisesti johtanut siihen, että minkään indonesialaisen yrityksen osalta ei olisi todettu polkumyyntimarginaalia tai että polkumyyntimarginaali olisi kaikkien indonesialaisten yritysten osalta vastannut vähimmäistasoa. Nämä todentamattomat tiedot toimitettiin kuitenkin vain yhden Indonesiassa sijaitsevan tuottajan osalta, eikä komissiolle toimitettu vastaavia tietoja muiden indonesialaisten tai argentiinalaisten tuottajien osalta. Koska käytettävissä olevia tietoja ei näin ollen voida soveltaa johdonmukaisesti molempiin maihin, komissio katsoi, että ei olisi asianmukaista, jos se käyttäisi vain yhdestä maasta olevaa yhtä tuottajaa koskevia tietoja voiton ylärajan vahvistamiseksi. Tutkimuksen uudelleen aloittamisen jälkeen komission käytettävissä olevan ajan kuluessa ei myöskään ollut mahdollista todentaa toimitettujen tietojen ja niiden perustana olevien laskelmien paikkansapitävyyttä. Komissio ei katsonut tarpeelliseksi käyttää biodieselin ja mineraalidieselin sekoitusten myyntiä koskevia todentamattomia ilmoitettuja voittotietoja voiton ylärajan määrittämiseksi, koska joka tapauksessa, kuten johdanto-osan 62 kappaleessa todetaan, polkumyynnin katsotaan kyseisen maan osalta vastaavan vähimmäistasoa, minkä vuoksi tutkimus päätetään kaikkien yritysten kohdalla. Sen sijaan komissio katsoi asianmukaiseksi käyttää tietoja, jotka oli toimitettu ja todennettu alkuperäisen tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(49)

Toiseen tietokokonaisuuteen sisältyvät muiden kuin tutkimuksen kohteena olevien tuottajien tiedot, jotka toimitettiin komissiolle alkuperäisen tutkimuksen aikana. Yksi kyseisenä ajankohtana tutkimuksen kohteena olleista indonesialaisista tuottajista toimitti etuyhteydessä olevaa yritystä koskevia tietoja biodieselin ja mineraalidieselin sekoitusten myynnistä sekä dieselpolttoaineen ja meriliikenteessä käytettävän polttoöljyn, jäljempänä ’muut polttoaineet’, myynnistä. Kyseiseen myyntiin liittyväksi voittomarginaaliksi oli ilmoitettu 10,2 prosenttia. Jos voittomarginaalia olisi käytetty voiton ylärajana, se olisi todennäköisesti johtanut siihen, että minkään indonesialaisen yrityksen osalta ei olisi todettu polkumyyntimarginaalia tai että polkumyyntimarginaali olisi kaikkien indonesialaisten yritysten osalta vastannut vähimmäistasoa. Nämä todentamattomat tiedot toimitettiin kuitenkin vain yhden Indonesiassa sijaitsevan tuottajan osalta, eikä komissiolle toimitettu vastaavia tietoja muiden indonesialaisten tai argentiinalaisten tuottajien osalta. Koska käytettävissä olevia tietoja ei näin ollen voida soveltaa johdonmukaisesti molempiin maihin, komissio katsoi, että ei olisi asianmukaista, jos se käyttäisi vain yhdestä maasta olevaa yhtä tuottajaa koskevia tietoja voiton ylärajan vahvistamiseksi. Tutkimuksen uudelleen aloittamisen jälkeen komission käytettävissä olevan ajan kuluessa ei myöskään ollut mahdollista todentaa toimitettujen tietojen ja niiden perustana olevien laskelmien paikkansapitävyyttä. Komissio ei katsonut tarpeelliseksi käyttää biodieselin ja mineraalidieselin sekoitusten myyntiä koskevia todentamattomia ilmoitettuja voittotietoja voiton ylärajan määrittämiseksi, koska joka tapauksessa, kuten johdanto-osan 62 kappaleessa todetaan, polkumyynnin katsotaan kyseisen maan osalta vastaavan vähimmäistasoa, minkä vuoksi tutkimus päätetään kaikkien yritysten kohdalla. Sen sijaan komissio katsoi asianmukaiseksi käyttää tietoja, jotka oli toimitettu ja todennettu alkuperäisen tutkimuksen aikana.

| (50) | Kaksi indonesialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, Wilmar ja PT Pelita Agung Agrindustri, sekä Indonesian viranomaiset väittivät, että paneelin Indonesia-raportissa esittämät päätelmät rajoittavat komission harkintavaltaa sen valitessa tietoja voiton ylärajan määrittämiseksi. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Wilmar toisti kyseisen väitteensä. Näiden asianomaisten osapuolten mukaan komission on käytettävä joko biodieselin ja mineraalidieselin sekoitusten myynnistä saatujen voittojen määriä tai dieselpolttoaineen ja meriliikenteessä käytettävän polttoöljyn myynnistä saatuja voittoja. Mitkään Indonesia-raportin päätelmät eivät kuitenkaan estä komissiota käyttämästä muita asiaankuuluvia tietoja. Paneeli toteaa 7.70 kohdassa, että ”EU:n viranomaiset olisivat voineet ottaa tällaisen myynnin huomioon voiton ylärajan määrittämisessä”, ja 7.72 kohdassa, että ”EU:n viranomaisten olisi pitänyt ottaa huomioon dieselpolttoaineen ja meriliikenteessä käytettävän polttoöljyn [[* * *]] mennessä tapahtunut myynti määrittäessään voiton ylärajaa”. Paneelin Indonesia-raportissa käyttämät ilmaisut ”olisivat voineet” ja ”olisi pitänyt” osoittaa paneelin katsovan, että komission olisi pitänyt ottaa huomioon se, voitaisiinko näitä tietoja käyttää voiton ylärajan määrittämisessä, sen sijaan, että se jätti tiedot huomiotta ilmaisun ”tavallisesti saatu voitto” väärän tulkinnan vuoksi. Mainittua myyntiä on nyt tarkasteltu johdanto-osan 49 kappaleessa, eikä kyseisen myynnin käyttöä ole pidetty asianmukaisena tai tarpeellisena. |
| --- | --- |

(50)

Kaksi indonesialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, Wilmar ja PT Pelita Agung Agrindustri, sekä Indonesian viranomaiset väittivät, että paneelin Indonesia-raportissa esittämät päätelmät rajoittavat komission harkintavaltaa sen valitessa tietoja voiton ylärajan määrittämiseksi. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Wilmar toisti kyseisen väitteensä. Näiden asianomaisten osapuolten mukaan komission on käytettävä joko biodieselin ja mineraalidieselin sekoitusten myynnistä saatujen voittojen määriä tai dieselpolttoaineen ja meriliikenteessä käytettävän polttoöljyn myynnistä saatuja voittoja. Mitkään Indonesia-raportin päätelmät eivät kuitenkaan estä komissiota käyttämästä muita asiaankuuluvia tietoja. Paneeli toteaa 7.70 kohdassa, että ”EU:n viranomaiset olisivat voineet ottaa tällaisen myynnin huomioon voiton ylärajan määrittämisessä”, ja 7.72 kohdassa, että ”EU:n viranomaisten olisi pitänyt ottaa huomioon dieselpolttoaineen ja meriliikenteessä käytettävän polttoöljyn [[* * *]] mennessä tapahtunut myynti määrittäessään voiton ylärajaa”. Paneelin Indonesia-raportissa käyttämät ilmaisut ”olisivat voineet” ja ”olisi pitänyt” osoittaa paneelin katsovan, että komission olisi pitänyt ottaa huomioon se, voitaisiinko näitä tietoja käyttää voiton ylärajan määrittämisessä, sen sijaan, että se jätti tiedot huomiotta ilmaisun ”tavallisesti saatu voitto” väärän tulkinnan vuoksi. Mainittua myyntiä on nyt tarkasteltu johdanto-osan 49 kappaleessa, eikä kyseisen myynnin käyttöä ole pidetty asianmukaisena tai tarpeellisena.

| (51) | Huomautuksissaan EBB toimitti vaihtoehtoisen tietokokonaisuuden, jota komissio voisi käyttää voiton ylärajan laskemisessa. Kyseiset tiedot koskivat kolmea yritystä, jotka eivät tuottaneet tai myyneet tutkimusajanjakson aikana asianomaista tuotetta yhdessäkään tutkimuksen kohteena olevista maista. Julkisesti saatavilla olevien tietojen ja kahden indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen perusteella kävi ilmi, että kaikki kolme yritystä eivät ole sijoittautuneet Indonesiaan, vaan Malesiaan ja Singaporeen. EBB:n toimittamat tiedot oli koottu kyseisten yritysten vuosikertomuksista ja/tai tulosta koskevista tiedotteista, ja ne edustavat mahdollisesti monien erilaisten tuotteiden ja niihin etuyhteydessä olevien yritysten voittomarginaaleja. |
| --- | --- |

(51)

Huomautuksissaan EBB toimitti vaihtoehtoisen tietokokonaisuuden, jota komissio voisi käyttää voiton ylärajan laskemisessa. Kyseiset tiedot koskivat kolmea yritystä, jotka eivät tuottaneet tai myyneet tutkimusajanjakson aikana asianomaista tuotetta yhdessäkään tutkimuksen kohteena olevista maista. Julkisesti saatavilla olevien tietojen ja kahden indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen perusteella kävi ilmi, että kaikki kolme yritystä eivät ole sijoittautuneet Indonesiaan, vaan Malesiaan ja Singaporeen. EBB:n toimittamat tiedot oli koottu kyseisten yritysten vuosikertomuksista ja/tai tulosta koskevista tiedotteista, ja ne edustavat mahdollisesti monien erilaisten tuotteiden ja niihin etuyhteydessä olevien yritysten voittomarginaaleja.

| (52) | Komissio ei ollut samaa mieltä siitä, että nämä tiedot olisivat asianmukaisia voiton ylärajan määrittämisessä. Näiden yritysten tärkeimmät tuotteet ovat palmuöljy ja sellaiset tuotteet kuin rasvahapot, glyseriini, lannoitteet, sokeri ja melassi, steariini, kaakaovoi tai öljykemikaalit. Jotkin yritykset tarjoavat myös muunlaisia palveluja, kuten asuinkiinteistöjen hallinnointi, varainhallinta tai rautateiden huolto. Näiden yritysten tuotteiden ei voida katsoa kuuluvan samaan yleiseen tuoteluokkaan kuin tarkasteltavana oleva tuote eli biodiesel. Tämä koskee erityisesti palmuöljyä, koska se on biodieselin tuotannossa päätuotantopanoksena käytetty raaka-aine. Komissio katsoo, että kyseisen tuotteen sisällyttäminen samaan yleiseen luokkaan kuin biodiesel johtaisi kyseisen luokan liian laajaan tulkintaan. Tämän vuoksi komissio hylkäsi ehdotettujen tietojen käytön. |
| --- | --- |

(52)

Komissio ei ollut samaa mieltä siitä, että nämä tiedot olisivat asianmukaisia voiton ylärajan määrittämisessä. Näiden yritysten tärkeimmät tuotteet ovat palmuöljy ja sellaiset tuotteet kuin rasvahapot, glyseriini, lannoitteet, sokeri ja melassi, steariini, kaakaovoi tai öljykemikaalit. Jotkin yritykset tarjoavat myös muunlaisia palveluja, kuten asuinkiinteistöjen hallinnointi, varainhallinta tai rautateiden huolto. Näiden yritysten tuotteiden ei voida katsoa kuuluvan samaan yleiseen tuoteluokkaan kuin tarkasteltavana oleva tuote eli biodiesel. Tämä koskee erityisesti palmuöljyä, koska se on biodieselin tuotannossa päätuotantopanoksena käytetty raaka-aine. Komissio katsoo, että kyseisen tuotteen sisällyttäminen samaan yleiseen luokkaan kuin biodiesel johtaisi kyseisen luokan liian laajaan tulkintaan. Tämän vuoksi komissio hylkäsi ehdotettujen tietojen käytön.

| (53) | Hiljattain tehdyssä biodieselin tuontia Indonesiasta Yhdysvaltoihin koskeneessa polkumyyntitutkimuksessa Yhdysvaltojen viranomaiset olivat laskeneet voittomarginaaliksi 6,15 prosenttia (19). Komissio tutki, voitaisiinko tätä lukua käyttää voiton ylärajana. Koska kyseinen luku kuitenkin perustui Saksaan sijoittautuneen tuottajan tilinpäätökseen, komissio ei voinut käyttää myöskään näitä tietoja. |
| --- | --- |

(53)

Hiljattain tehdyssä biodieselin tuontia Indonesiasta Yhdysvaltoihin koskeneessa polkumyyntitutkimuksessa Yhdysvaltojen viranomaiset olivat laskeneet voittomarginaaliksi 6,15 prosenttia (19). Komissio tutki, voitaisiinko tätä lukua käyttää voiton ylärajana. Koska kyseinen luku kuitenkin perustui Saksaan sijoittautuneen tuottajan tilinpäätökseen, komissio ei voinut käyttää myöskään näitä tietoja.

19

| (54) | Päätelmänä voidaan todeta, että johdanto-osan 46–48 kappaleessa esitetty menetelmä noudattaa polkumyyntisopimuksen 2.2.2 artiklan iii alakohdan logiikkaa, ja siinä käytetään komission tiedossa olevia ja asiakirja-aineistossa saatavilla olevia tietoja tarvitsematta tehdä lisätutkimuksia. Tämän vuoksi katsotaan, että kyseinen menetelmä on sopivin tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(54)

Päätelmänä voidaan todeta, että johdanto-osan 46–48 kappaleessa esitetty menetelmä noudattaa polkumyyntisopimuksen 2.2.2 artiklan iii alakohdan logiikkaa, ja siinä käytetään komission tiedossa olevia ja asiakirja-aineistossa saatavilla olevia tietoja tarvitsematta tehdä lisätutkimuksia. Tämän vuoksi katsotaan, että kyseinen menetelmä on sopivin tässä tapauksessa.

| (55) | Tämän menetelmän avulla saadaan seuraavat tulokset. Argentiinan osalta kaikkien asianomaisten tuottajien tosiasiallinen voittomarginaali oli suurempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa käytetty 15 prosenttia, kuten johdanto-osan 39 ja 40 kappaleessa selitetään. Tämän vuoksi voittomarginaalien minkä tahansa yhdistelmän painotetun keskiarvon perusteella voiton yläraja olisi aina yli 15 prosenttia. Tämä tarkoittaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa määritetty 15 prosentin voittomarginaali alittaa yksittäiset voiton ylärajat, ja sen vuoksi sitä käytetään polkumyyntimarginaalien laskemiseen. |
| --- | --- |

(55)

Tämän menetelmän avulla saadaan seuraavat tulokset. Argentiinan osalta kaikkien asianomaisten tuottajien tosiasiallinen voittomarginaali oli suurempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa käytetty 15 prosenttia, kuten johdanto-osan 39 ja 40 kappaleessa selitetään. Tämän vuoksi voittomarginaalien minkä tahansa yhdistelmän painotetun keskiarvon perusteella voiton yläraja olisi aina yli 15 prosenttia. Tämä tarkoittaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa määritetty 15 prosentin voittomarginaali alittaa yksittäiset voiton ylärajat, ja sen vuoksi sitä käytetään polkumyyntimarginaalien laskemiseen.

| (56) | Indonesian osalta tutkimuksen kohteena olevien tuottajien todelliset voittomarginaalit olivat myös yli 15 prosenttia kaikkien paitsi yhden yrityksen osalta. Koska yksittäisen voiton ylärajan laskemisessa käytetään painotettua keskiarvoa, alle 15 prosentin voittomarginaali johtaa joidenkin tuottajien osalta siihen, että voiton yläraja on alle 15 prosenttia, minkä vuoksi joidenkin polkumyyntimarginaalien laskennassa käytettyjä voittomarginaaleja on mukautettava alaspäin. Yhden yrityksen osalta voiton yläraja oli yli 15 prosenttia, minkä vuoksi 15 prosentin voittomarginaalia on käytettävä edelleen. Kolmella muulla yrityksellä voiton yläraja on alle 15 prosenttia, minkä vuoksi normaaliarvon laskemisessa käytettävät voittomarginaalit eivät saa ylittää kyseistä ylärajaa. Menetelmän soveltaminen johtaa seuraaviin tuloksiin:

  Taulukko 1







  Yritys | Voittomarginaali |
| --- | --- | --- |
| P.T. Ciliandra Perkasa, Jakarta | 15 % |
| P.T. Musim Mas, Medan | 12,87 % |
| P.T. Pelita Agung Agrindustri, Medan | 14,42 % |
| P.T Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 14,42 % |

(56)

Indonesian osalta tutkimuksen kohteena olevien tuottajien todelliset voittomarginaalit olivat myös yli 15 prosenttia kaikkien paitsi yhden yrityksen osalta. Koska yksittäisen voiton ylärajan laskemisessa käytetään painotettua keskiarvoa, alle 15 prosentin voittomarginaali johtaa joidenkin tuottajien osalta siihen, että voiton yläraja on alle 15 prosenttia, minkä vuoksi joidenkin polkumyyntimarginaalien laskennassa käytettyjä voittomarginaaleja on mukautettava alaspäin. Yhden yrityksen osalta voiton yläraja oli yli 15 prosenttia, minkä vuoksi 15 prosentin voittomarginaalia on käytettävä edelleen. Kolmella muulla yrityksellä voiton yläraja on alle 15 prosenttia, minkä vuoksi normaaliarvon laskemisessa käytettävät voittomarginaalit eivät saa ylittää kyseistä ylärajaa. Menetelmän soveltaminen johtaa seuraaviin tuloksiin:

Taulukko 1

Taulukko 1

Yritys

Voittomarginaali

P.T. Ciliandra Perkasa, Jakarta

15 %

P.T. Musim Mas, Medan

12,87 %

P.T. Pelita Agung Agrindustri, Medan

14,42 %

P.T Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan

14,42 %

4.3   Kaksinkertainen laskenta

Kaksinkertainen laskenta

| (57) | Paneeli totesi Indonesia-raportissaan, että EU ei ollut määrittänyt yhden indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan (P.T. Musim Mas) vientihintaa sen hinnan perusteella, jolla P.T. Musim Masin tuottamaa, maahantuotua biodieseliä myytiin ensimmäisen kerran riippumattomille ostajille EU:ssa, kuten polkumyyntisopimuksen 2.3 artiklassa edellytetään. |
| --- | --- |

(57)

Paneeli totesi Indonesia-raportissaan, että EU ei ollut määrittänyt yhden indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan (P.T. Musim Mas) vientihintaa sen hinnan perusteella, jolla P.T. Musim Masin tuottamaa, maahantuotua biodieseliä myytiin ensimmäisen kerran riippumattomille ostajille EU:ssa, kuten polkumyyntisopimuksen 2.3 artiklassa edellytetään.

| (58) | Tietyntyyppinen biodiesel (palmurasvainen tislepohjainen biodiesel) voidaan laskea kahteen kertaan, jotta EU:n pakolliset biodieselin sekoitustavoitteet täyttyvät. Tämän vuoksi EU:n sekoittajien on käytettävä vain puolet tämäntyyppisestä biodieselistä, jotta voidaan noudattaa EU:n pakollisia biodieselin sekoitustavoitteita. Koska tällainen biodiesel on kuluttajille arvokkaampaa, biodieselin tuottaja voi periä asiakkaalta lisähintaa. Tässä nimenomaisessa tapauksessa kaksinkertainen laskenta koskee P.T. Musim Masin tiettyä vientiä italialaisille asiakkaille. Alkuperäisessä tutkimuksessa EU ei ollut ottanut tätä lisähintaa huomioon biodieselin vientihinnan muodostamisessa. |
| --- | --- |

(58)

Tietyntyyppinen biodiesel (palmurasvainen tislepohjainen biodiesel) voidaan laskea kahteen kertaan, jotta EU:n pakolliset biodieselin sekoitustavoitteet täyttyvät. Tämän vuoksi EU:n sekoittajien on käytettävä vain puolet tämäntyyppisestä biodieselistä, jotta voidaan noudattaa EU:n pakollisia biodieselin sekoitustavoitteita. Koska tällainen biodiesel on kuluttajille arvokkaampaa, biodieselin tuottaja voi periä asiakkaalta lisähintaa. Tässä nimenomaisessa tapauksessa kaksinkertainen laskenta koskee P.T. Musim Masin tiettyä vientiä italialaisille asiakkaille. Alkuperäisessä tutkimuksessa EU ei ollut ottanut tätä lisähintaa huomioon biodieselin vientihinnan muodostamisessa.

| (59) | Ottaen huomioon WTO:n päätelmän, jonka mukaan EU oli jättänyt virheellisesti ottamatta huomioon tämän Italiassa asiakkaiden maksaman lisähinnan, komissio arvioi laskelmansa uudelleen ja oikaisi P.T. Musim Masin vientihintaa vastaavasti. |
| --- | --- |

(59)

Ottaen huomioon WTO:n päätelmän, jonka mukaan EU oli jättänyt virheellisesti ottamatta huomioon tämän Italiassa asiakkaiden maksaman lisähinnan, komissio arvioi laskelmansa uudelleen ja oikaisi P.T. Musim Masin vientihintaa vastaavasti.

4.4   Uudelleen lasketut polkumyyntimarginaalit

Uudelleen lasketut polkumyyntimarginaalit

| (60) | EU:n yleisen tuomioistuimen tuomioiden ja Indonesia- ja Argentiina-raporttien päätelmien ja suositusten pohjalta tarkistetut kaikkiin indonesialaisiin ja argentiinalaisiin tuottajiin sovellettavat tullien määrät ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

  Taulukko 2








  Maa | Yritys | Polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- | --- |
| Indonesia | P.T. Ciliandra Perkasa, Jakarta | – 4,0 % |
| P.T. Musim Mas, Medan | – 4,7 % |
| P.T. Pelita Agung Agrindustri, Medan | 4,4 % |
| P.T Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 6,2 % |
| Argentiina | Louis Dreyfus Commodities SA, Buenos Aires | 4,5 % |
| Molinos Agro SA, Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Bahia Blanca; Vicentin SAIC, Avellaneda | 6,6 % |
| Aceitera General Deheza SA, General Deheza; Bunge Argentina SA, Buenos Aires | 8,1 % |

(60)

EU:n yleisen tuomioistuimen tuomioiden ja Indonesia- ja Argentiina-raporttien päätelmien ja suositusten pohjalta tarkistetut kaikkiin indonesialaisiin ja argentiinalaisiin tuottajiin sovellettavat tullien määrät ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

Taulukko 2

Taulukko 2

Maa

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Indonesia

P.T. Ciliandra Perkasa, Jakarta

– 4,0 %

P.T. Musim Mas, Medan

– 4,7 %

P.T. Pelita Agung Agrindustri, Medan

4,4 %

P.T Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; P.T. Wilmar Nabati Indonesia, Medan

6,2 %

Argentiina

Louis Dreyfus Commodities SA, Buenos Aires

4,5 %

Molinos Agro SA, Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Bahia Blanca; Vicentin SAIC, Avellaneda

6,6 %

Aceitera General Deheza SA, General Deheza; Bunge Argentina SA, Buenos Aires

8,1 %

| (61) | Ottaen huomioon, että otokseen valituista neljästä indonesialaisesta yrityksestä kahden yrityksen polkumyyntimarginaalit olivat huomattavan negatiiviset, komissio todensi, ylittikö koko maata koskeva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa vahvistetun vähimmäistason, ottaen huomioon negatiiviset marginaalit. |
| --- | --- |

(61)

Ottaen huomioon, että otokseen valituista neljästä indonesialaisesta yrityksestä kahden yrityksen polkumyyntimarginaalit olivat huomattavan negatiiviset, komissio todensi, ylittikö koko maata koskeva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa vahvistetun vähimmäistason, ottaen huomioon negatiiviset marginaalit.

| (62) | Polkumyynnin osuus Indonesian näytteessä oli 1,6 prosenttia, ilmaistuna prosentteina otoksen CIF-viennin arvosta, eli alle 2 prosentin vähimmäistason. |
| --- | --- |

(62)

Polkumyynnin osuus Indonesian näytteessä oli 1,6 prosenttia, ilmaistuna prosentteina otoksen CIF-viennin arvosta, eli alle 2 prosentin vähimmäistason.

| (63) | Koko maata koskevan vähimmäistason polkumyyntimarginaalin vuoksi tutkimus olisi päätettävä Indonesiasta tulevan biodieselin tuonnin osalta ilman toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(63)

Koko maata koskevan vähimmäistason polkumyyntimarginaalin vuoksi tutkimus olisi päätettävä Indonesiasta tulevan biodieselin tuonnin osalta ilman toimenpiteitä.

5.   RAPORTTEIHIN PERUSTUVAT VAHINKOA KOSKEVAT TARKISTETUT PÄÄTELMÄT

RAPORTTEIHIN PERUSTUVAT VAHINKOA KOSKEVAT TARKISTETUT PÄÄTELMÄT

| (64) | Argentiina-raporteissa todettiin muun muassa, että EU oli toiminut WTO:n polkumyyntisopimuksen 3.1 ja 3.4 artiklan vastaisesti tutkiessaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin haittavaikutuksia asianomaiseen kotimaan tuotannonalaan siltä osin kuin on kyse tuotantokapasiteetista ja kapasiteetin käyttöasteesta. |
| --- | --- |

(64)

Argentiina-raporteissa todettiin muun muassa, että EU oli toiminut WTO:n polkumyyntisopimuksen 3.1 ja 3.4 artiklan vastaisesti tutkiessaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin haittavaikutuksia asianomaiseen kotimaan tuotannonalaan siltä osin kuin on kyse tuotantokapasiteetista ja kapasiteetin käyttöasteesta.

| (65) | Muutosasetuksessa, joka annettiin Argentiina-raporttien jälkeen, tätä kysymystä käsiteltiin johdanto-osan 87–123 kappaleessa (20). Unionin yleisen tuomioistuimen tuomiot tai Indonesia-raportit eivät sisällä päätelmiä, joiden vuoksi olisi tarpeen arvioida uudelleen tätä analyysia, joka näin ollen pätee edelleen. |
| --- | --- |

(65)

Muutosasetuksessa, joka annettiin Argentiina-raporttien jälkeen, tätä kysymystä käsiteltiin johdanto-osan 87–123 kappaleessa (20). Unionin yleisen tuomioistuimen tuomiot tai Indonesia-raportit eivät sisällä päätelmiä, joiden vuoksi olisi tarpeen arvioida uudelleen tätä analyysia, joka näin ollen pätee edelleen.

20

| (66) | Alkuperäisen tutkimuksen aikana katsottiin aiheelliseksi tehdä kumulatiivinen arviointi Argentiinasta ja Indonesiasta tulevasta tuonnista, sillä tuolloin täyttyivät perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset. Tämän vuoksi vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevat päätelmät perustuivat molemmista maista tulevan biodieselin tuonnin yhteisvaikutukseen. Nämä edellytykset eivät kuitenkaan enää täyty, koska todettiin, että koko Indonesian polkumyyntimarginaali oli alle 2 prosentin vähimmäistason. |
| --- | --- |

(66)

Alkuperäisen tutkimuksen aikana katsottiin aiheelliseksi tehdä kumulatiivinen arviointi Argentiinasta ja Indonesiasta tulevasta tuonnista, sillä tuolloin täyttyivät perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset. Tämän vuoksi vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevat päätelmät perustuivat molemmista maista tulevan biodieselin tuonnin yhteisvaikutukseen. Nämä edellytykset eivät kuitenkaan enää täyty, koska todettiin, että koko Indonesian polkumyyntimarginaali oli alle 2 prosentin vähimmäistason.

| (67) | Sen vuoksi on määritettävä, johtaisiko syy-yhteyttä koskeva analyysi, joka rajoittuu Argentiinasta tulevaan biodieselin polkumyyntituontiin, päätelmään, että polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on syy-yhteys. |
| --- | --- |

(67)

Sen vuoksi on määritettävä, johtaisiko syy-yhteyttä koskeva analyysi, joka rajoittuu Argentiinasta tulevaan biodieselin polkumyyntituontiin, päätelmään, että polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on syy-yhteys.

5.1   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (68) | Tuomioistuimen tuomiot tai Indonesia-raportti eivät vaikuta lopullista tullia koskevassa asetuksessa tehdyn vahinkoanalyysin taustalla olevaan menetelmään siltä osin kuin on kyse Argentiinasta. Lopullista tullia koskevan asetuksen asiaankuuluvat päätelmät pätevät siis edelleen. |
| --- | --- |

(68)

Tuomioistuimen tuomiot tai Indonesia-raportti eivät vaikuta lopullista tullia koskevassa asetuksessa tehdyn vahinkoanalyysin taustalla olevaan menetelmään siltä osin kuin on kyse Argentiinasta. Lopullista tullia koskevan asetuksen asiaankuuluvat päätelmät pätevät siis edelleen.

| (69) | Unionin kokonaistuotanto oli noin 9 052 871 tonnia tarkastelujaksolla, ja unionin biodieselin kulutus kasvoi 5 prosenttia. Argentiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla yhteensä 41 prosenttia, kun taas markkinaosuus kasvoi 7,7 prosentista 10,8 prosenttiin samana aikana. Vaikka Argentiinasta tulevan biodieselin tuontihinnat nousivat tarkastelujaksolla, ne olivat yhä unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmat saman jakson ajan. Argentiinan ja unionin hintojen ero ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan painotetusta keskimääräisestä hinnasta (noudettuna lähettäjältä -hinta), eli hinnan alittavuuden marginaali, vaihteli 4,5 prosentista 9,1 prosenttiin. Unionin tuotannonalan kannattavuus oli 3,5 prosenttia vuonna 2009, mutta sen jälkeen kannattavuus heikkeni ja oli – 3,5 prosenttia alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (1 päivästä heinäkuuta 2011–30 päivään kesäkuuta 2012). |
| --- | --- |

(69)

Unionin kokonaistuotanto oli noin 9 052 871 tonnia tarkastelujaksolla, ja unionin biodieselin kulutus kasvoi 5 prosenttia. Argentiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla yhteensä 41 prosenttia, kun taas markkinaosuus kasvoi 7,7 prosentista 10,8 prosenttiin samana aikana. Vaikka Argentiinasta tulevan biodieselin tuontihinnat nousivat tarkastelujaksolla, ne olivat yhä unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmat saman jakson ajan. Argentiinan ja unionin hintojen ero ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan painotetusta keskimääräisestä hinnasta (noudettuna lähettäjältä -hinta), eli hinnan alittavuuden marginaali, vaihteli 4,5 prosentista 9,1 prosenttiin. Unionin tuotannonalan kannattavuus oli 3,5 prosenttia vuonna 2009, mutta sen jälkeen kannattavuus heikkeni ja oli – 3,5 prosenttia alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (1 päivästä heinäkuuta 2011–30 päivään kesäkuuta 2012).

| (70) | Lopullista tullia koskevaan asetukseen sisältyvä analyysi osoitti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan määritelmän mukaista merkittävää vahinkoa. Kulutus kasvoi, mutta unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan ja kannattavuuttaan. Samaan aikaan tuonnin markkinaosuus kasvoi ja alitti unionin tuottajien hinnat. |
| --- | --- |

(70)

Lopullista tullia koskevaan asetukseen sisältyvä analyysi osoitti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan määritelmän mukaista merkittävää vahinkoa. Kulutus kasvoi, mutta unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan ja kannattavuuttaan. Samaan aikaan tuonnin markkinaosuus kasvoi ja alitti unionin tuottajien hinnat.

5.2   Tarkistetut syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Tarkistetut syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (71) | Kuten 5.1 kohdassa selitetään, kaiken Argentiinasta unioniin tulevan tuonnin todettiin olleen polkumyyntiä tutkimusajanjakson aikana. Lopullista tullia koskevan asetuksen päätelmät osoittivat myös, että Argentiinasta polkumyynnillä tapahtunut halpatuonti kasvoi merkittävästi määrällisesti (41 prosenttia tarkastelujaksolla), ja sen markkinaosuus kasvoi 3 prosenttiyksikköä tarkastelujakson loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(71)

Kuten 5.1 kohdassa selitetään, kaiken Argentiinasta unioniin tulevan tuonnin todettiin olleen polkumyyntiä tutkimusajanjakson aikana. Lopullista tullia koskevan asetuksen päätelmät osoittivat myös, että Argentiinasta polkumyynnillä tapahtunut halpatuonti kasvoi merkittävästi määrällisesti (41 prosenttia tarkastelujaksolla), ja sen markkinaosuus kasvoi 3 prosenttiyksikköä tarkastelujakson loppuun mennessä.

| (72) | Kulutuksen 5 prosentin kasvusta huolimatta unionin tuotannonala menetti 5,5 prosenttiyksikköä markkinaosuudesta tarkastelujaksolla. Vaikka Argentiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin keskimääräiset tuontihinnat nousivat 54 prosenttia tarkastelujaksolla, ne olivat yhä huomattavasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat samalla jaksolla. Polkumyynnin tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat, ja tutkimusajanjakson aikana keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli 8 prosenttia. |
| --- | --- |

(72)

Kulutuksen 5 prosentin kasvusta huolimatta unionin tuotannonala menetti 5,5 prosenttiyksikköä markkinaosuudesta tarkastelujaksolla. Vaikka Argentiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin keskimääräiset tuontihinnat nousivat 54 prosenttia tarkastelujaksolla, ne olivat yhä huomattavasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat samalla jaksolla. Polkumyynnin tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat, ja tutkimusajanjakson aikana keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli 8 prosenttia.

| (73) | Koska tutkimus päätettiin Indonesian osalta, kuten johdanto-osan 60–63 kappaleessa todetaan, tuontia Indonesiasta on arvioitava erikseen toisena mahdollisena tekijänä, joka on voinut aiheuttaa vahinkoa. |
| --- | --- |

(73)

Koska tutkimus päätettiin Indonesian osalta, kuten johdanto-osan 60–63 kappaleessa todetaan, tuontia Indonesiasta on arvioitava erikseen toisena mahdollisena tekijänä, joka on voinut aiheuttaa vahinkoa.

| (74) | Kolmansista maista (mukaan luettuna Indonesia) tulevaa tuontia koskevat tarkistetut luvut ovat tiivistetysti seuraavat:

  Taulukko 3 | | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynti, EU-tuottajat | Myynnin määrä (tonnia) | 9 454 786 | 9 607 731 | 8 488 073 | 9 294 137 |
| Indeksi 2009 = 100 | 100 | 102 | 90 | 98 |
| Markkinaosuus | 84,7 % | 83,3 % | 76,1 % | 79,2 % |
| Indeksi 2009 = 100 | 100 | 98 | 90 | 94 |
| Tuonti Argentiinasta | Tuonti yhteensä (tonnia) | 853 589 | 1 179 285 | 1 422 142 | 1 263 230 |
| Indeksi 2009 = 100 | 100 | 138 | 167 | 148 |
| Markkinaosuus | 7,7 % | 10,2 % | 12,7 % | 10,8 % |
| Indeksi 2009 = 100 | 100 | 135 | 167 | 141 |
| Tuonti Indonesiasta | Tuonti yhteensä (tonnia) | 157 915 | 495 169 | 1 087 518 | 995 663 |
| Indeksi 2009 = 100 | 100 | 314 | 689 | 631 |
| Markkinaosuus | 1,4 % | 4,3 % | 9,7 % | 8,5 % |
| Indeksi 2009 = 100 | 100 | 303 | 689 | 600 |
| Muut kolmannet maat | Tuonti yhteensä (tonnia) | 699 541 | 256 327 | 161 973 | 175 370 |
| Indeksi 2009 = 100 | 100 | 37 | 23 | 25 |
| Markkinaosuus | 6,3 % | 2,2 % | 1,5 % | 1,5 % |
| Indeksi 2009 = 100 | 100 | 35 | 23 | 24 |

(74)

Kolmansista maista (mukaan luettuna Indonesia) tulevaa tuontia koskevat tarkistetut luvut ovat tiivistetysti seuraavat:

Taulukko 3

Taulukko 3

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Myynti, EU-tuottajat

Myynnin määrä (tonnia)

9 454 786

9 607 731

8 488 073

9 294 137

Indeksi 2009 = 100

Indeksi 2009 = 100

100

100

102

102

90

90

98

98

Markkinaosuus

84,7 %

83,3 %

76,1 %

79,2 %

Indeksi 2009 = 100

Indeksi 2009 = 100

100

100

98

98

90

90

94

94

Tuonti Argentiinasta

Tuonti yhteensä (tonnia)

853 589

1 179 285

1 422 142

1 263 230

Indeksi 2009 = 100

Indeksi 2009 = 100

100

100

138

138

167

167

148

148

Markkinaosuus

7,7 %

10,2 %

12,7 %

10,8 %

Indeksi 2009 = 100

Indeksi 2009 = 100

100

100

135

135

167

167

141

141

Tuonti Indonesiasta

Tuonti yhteensä (tonnia)

157 915

495 169

1 087 518

995 663

Indeksi 2009 = 100

Indeksi 2009 = 100

100

100

314

314

689

689

631

631

Markkinaosuus

1,4 %

4,3 %

9,7 %

8,5 %

Indeksi 2009 = 100

Indeksi 2009 = 100

100

100

303

303

689

689

600

600

Muut kolmannet maat

Tuonti yhteensä (tonnia)

699 541

256 327

161 973

175 370

Indeksi 2009 = 100

Indeksi 2009 = 100

100

100

37

37

23

23

25

25

Markkinaosuus

6,3 %

2,2 %

1,5 %

1,5 %

Indeksi 2009 = 100

Indeksi 2009 = 100

100

100

35

35

23

23

24

24

| (75) | Tuonti Yhdysvalloista, Norjasta ja Etelä-Koreasta supistui huomattavasti sen jälkeen, kun Yhdysvalloista tulevaa tuontia koskevat toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2009 ja polkumyyntitoimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus käynnistettiin Kanadasta lähetetyn tuonnin osalta vuonna 2010. Toisaalta Indonesiasta tulevan tuonnin osuus kasvoi 1,4 prosentista 8,5 prosenttiin, mikä oli 500 prosenttia enemmän kuin tarkastelujaksolla. Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui 84,7 prosentista 79,2 prosenttiin. |
| --- | --- |

(75)

Tuonti Yhdysvalloista, Norjasta ja Etelä-Koreasta supistui huomattavasti sen jälkeen, kun Yhdysvalloista tulevaa tuontia koskevat toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2009 ja polkumyyntitoimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus käynnistettiin Kanadasta lähetetyn tuonnin osalta vuonna 2010. Toisaalta Indonesiasta tulevan tuonnin osuus kasvoi 1,4 prosentista 8,5 prosenttiin, mikä oli 500 prosenttia enemmän kuin tarkastelujaksolla. Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui 84,7 prosentista 79,2 prosenttiin.

| (76) | Vastaavasti tuonti Indonesiasta yli viisinkertaistui tarkastelujaksolla ja unionin tuotannonala menetti myyntiä. Lähempi tarkastelu osoittaa, että Indonesiasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 214 prosenttia vuonna 2010. Samana vuonna unionin tuotannonalan myyntimäärä kuitenkin kasvoi 2 prosenttia. Ainoastaan seuraavana vuonna unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi jyrkästi, ja samaan aikaan Indonesiasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 119 prosenttia vuosina 2010–2011.

  Taulukko 4










  Tonnihinta (euroa) | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | 797 | 845 | 1 096 | 1 097 |
| Indeksi 2009 = 100 | 100 | 106 | 137 | 138 |
| Argentiina | 629 | 730 | 964 | 967 |
| Indeksi 2009 = 100 | 100 | 116 | 153 | 154 |
| Indonesia | 597 | 725 | 864 | 863 |
| Indeksi 2009 = 100 | 100 | 121 | 145 | 145 |
| Muut kolmannet maat (paitsi Indonesia) | 527 | 739 | 1 037 | 1 061 |
| Indeksi 2009 = 100 | 100 | 140 | 197 | 201 |

(76)

Vastaavasti tuonti Indonesiasta yli viisinkertaistui tarkastelujaksolla ja unionin tuotannonala menetti myyntiä. Lähempi tarkastelu osoittaa, että Indonesiasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 214 prosenttia vuonna 2010. Samana vuonna unionin tuotannonalan myyntimäärä kuitenkin kasvoi 2 prosenttia. Ainoastaan seuraavana vuonna unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi jyrkästi, ja samaan aikaan Indonesiasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 119 prosenttia vuosina 2010–2011.

Taulukko 4

Taulukko 4

Tonnihinta (euroa)

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

EU

797

845

1 096

1 097

Indeksi 2009 = 100

Indeksi 2009 = 100

100

100

106

106

137

137

138

138

Argentiina

629

730

964

967

Indeksi 2009 = 100

Indeksi 2009 = 100

100

100

116

116

153

153

154

154

Indonesia

597

725

864

863

Indeksi 2009 = 100

Indeksi 2009 = 100

100

100

121

121

145

145

145

145

Muut kolmannet maat (paitsi Indonesia)

527

739

1 037

1 061

Indeksi 2009 = 100

Indeksi 2009 = 100

100

100

140

140

197

197

201

201

| (77) | Lisäksi Indonesiasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat olivat paljon alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan ja argentiinalaisen tuonnin keskimääräiset hinnat koko tarkastelujaksolta. Koska Indonesiasta tulevan tuotteen ja unionin markkinoilla olevan tuotteen välillä on kuitenkin tiettyjä eroavaisuuksia, tätä vientihintaa on mukautettava näiden kahden tuotteen välisen kilpailusuhteen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(77)

Lisäksi Indonesiasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat olivat paljon alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan ja argentiinalaisen tuonnin keskimääräiset hinnat koko tarkastelujaksolta. Koska Indonesiasta tulevan tuotteen ja unionin markkinoilla olevan tuotteen välillä on kuitenkin tiettyjä eroavaisuuksia, tätä vientihintaa on mukautettava näiden kahden tuotteen välisen kilpailusuhteen huomioon ottamiseksi.

| (78) | Komissio oli tehnyt väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 93–97 kappaleessa hinnan oikaisun ottamalla huomioon unionin markkinoilla myydyn CFPP-laatuluokan (Cold Filter Plugging Point) 13 (kuvastaa Indonesian laatua) biodieselin ja CFPP-laatuluokan 0 (kuvastaa EU:n laatua) biodieselin välisen hintaeron. Tämän oikaisun jälkeenkin Indonesian vientihinnat alittivat unionin hinnat vielä 4 prosenttia. |
| --- | --- |

(78)

Komissio oli tehnyt väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 93–97 kappaleessa hinnan oikaisun ottamalla huomioon unionin markkinoilla myydyn CFPP-laatuluokan (Cold Filter Plugging Point) 13 (kuvastaa Indonesian laatua) biodieselin ja CFPP-laatuluokan 0 (kuvastaa EU:n laatua) biodieselin välisen hintaeron. Tämän oikaisun jälkeenkin Indonesian vientihinnat alittivat unionin hinnat vielä 4 prosenttia.

| (79) | Paneelin Indonesia-raportin 7.158–159 kohdassa todettiin kuitenkin, että mainittu hinnanoikaisu ei asianmukaisesti kuvastanut maahantuodun indonesialaisen biodieselin ja unionin tuotannonalan myymän sekoitetun tuotteen välisten ”kilpailusuhteiden mutkikkuutta”. Paneeli ei antanut tarkempia ohjeita menetelmästä, jolla tätä suhdetta on tarkoitus mitata. |
| --- | --- |

(79)

Paneelin Indonesia-raportin 7.158–159 kohdassa todettiin kuitenkin, että mainittu hinnanoikaisu ei asianmukaisesti kuvastanut maahantuodun indonesialaisen biodieselin ja unionin tuotannonalan myymän sekoitetun tuotteen välisten ”kilpailusuhteiden mutkikkuutta”. Paneeli ei antanut tarkempia ohjeita menetelmästä, jolla tätä suhdetta on tarkoitus mitata.

| (80) | Komissio totesi, että erityyppisiä biodieseleitä voidaan sekoittaa hyvin monin eri tavoin indonesialaisen biodieselin kanssa niin, että saadaan vertailukelpoinen EU-tuote. Sen vuoksi ei ole tarkoituksenmukaista laskea näiden eri biodieselsekoitusten hintatietoja tutkimusajanjaksolta. Lisäksi eurooppalaiset biodieselin tuottajat katsovat, että alkuperäinen hintojen oikaisu, joka johti 4 prosentin alihintaan, vastasi asianmukaisesti kilpailusuhdetta. Lopuksi paneeli itse totesi 7.159 kohdassa, että monimutkaisempi analyysi olisi silti voinut tarjota perusteen päätelmälle, että Indonesiasta tulevalla tuonnilla oli merkittävä alihinnoitteluvaikutus unionin tuotannonalan sekoitetun tuotteen hintaan. Tämän perusteella komissio päätteli, että Indonesian vienti tutkimusajanjaksolla alitti EU:n hinnat vähintään 4 prosentilla. |
| --- | --- |

(80)

Komissio totesi, että erityyppisiä biodieseleitä voidaan sekoittaa hyvin monin eri tavoin indonesialaisen biodieselin kanssa niin, että saadaan vertailukelpoinen EU-tuote. Sen vuoksi ei ole tarkoituksenmukaista laskea näiden eri biodieselsekoitusten hintatietoja tutkimusajanjaksolta. Lisäksi eurooppalaiset biodieselin tuottajat katsovat, että alkuperäinen hintojen oikaisu, joka johti 4 prosentin alihintaan, vastasi asianmukaisesti kilpailusuhdetta. Lopuksi paneeli itse totesi 7.159 kohdassa, että monimutkaisempi analyysi olisi silti voinut tarjota perusteen päätelmälle, että Indonesiasta tulevalla tuonnilla oli merkittävä alihinnoitteluvaikutus unionin tuotannonalan sekoitetun tuotteen hintaan. Tämän perusteella komissio päätteli, että Indonesian vienti tutkimusajanjaksolla alitti EU:n hinnat vähintään 4 prosentilla.

| (81) | Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon välisen syy-yhteyden toteamiseksi on osoitettava perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle, kun taas muiden tiedossa olevien tekijöiden aiheuttamaa vahinkoa ei pidetä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista johtuvana. Syy-yhteyden käsitettä on tulkittava WTO:n kanssa yhteensopivalla tavalla, joten on vahvistettava, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja kotimaiselle tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on todellinen ja merkittävä syy-yhteys (21). Lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 189 kappaleessa pääteltiin, että mitään näyttöä ei ollut toimitettu siitä, että muiden tekijöiden vaikutukset, yksittäin tai yhdessä tarkasteltuina, eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet Argentiinasta ja Indonesiasta yhteenlaskettuna polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. |
| --- | --- |

(81)

Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon välisen syy-yhteyden toteamiseksi on osoitettava perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle, kun taas muiden tiedossa olevien tekijöiden aiheuttamaa vahinkoa ei pidetä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista johtuvana. Syy-yhteyden käsitettä on tulkittava WTO:n kanssa yhteensopivalla tavalla, joten on vahvistettava, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja kotimaiselle tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on todellinen ja merkittävä syy-yhteys (21). Lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 189 kappaleessa pääteltiin, että mitään näyttöä ei ollut toimitettu siitä, että muiden tekijöiden vaikutukset, yksittäin tai yhdessä tarkasteltuina, eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet Argentiinasta ja Indonesiasta yhteenlaskettuna polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.

21

| (82) | Tätä päätelmää oli kuitenkin tarkistettava ottaen huomioon johdanto-osan 71–80 kappaleessa esitetyt tosiseikat ja tarkistettu analyysi sen jälkeen, kun analyysi oli rajoitettu ainoastaan Argentiinasta tulevaan tuontiin. |
| --- | --- |

(82)

Tätä päätelmää oli kuitenkin tarkistettava ottaen huomioon johdanto-osan 71–80 kappaleessa esitetyt tosiseikat ja tarkistettu analyysi sen jälkeen, kun analyysi oli rajoitettu ainoastaan Argentiinasta tulevaan tuontiin.

| (83) | Tutkimusajanjakson aikana lähes puolet kokonaistuonnista unioniin tuli Indonesiasta unionin samoin kuin Argentiinan hintoja alhaisemmilla hinnoilla. Ennen kaikkea on huomattava, että Indonesiasta tulevan tuonnin määrän eksponentiaalinen kasvu ja sen markkinaosuus ovat merkittävästi vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(83)

Tutkimusajanjakson aikana lähes puolet kokonaistuonnista unioniin tuli Indonesiasta unionin samoin kuin Argentiinan hintoja alhaisemmilla hinnoilla. Ennen kaikkea on huomattava, että Indonesiasta tulevan tuonnin määrän eksponentiaalinen kasvu ja sen markkinaosuus ovat merkittävästi vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

| (84) | Indonesian vienti lisäsi muiden väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa mainittujen tekijöiden, muun muassa unionin tuotannonalan ylikapasiteetin ja itse aiheutetun vahingon, vaikutusta (väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 132–140 kappale). |
| --- | --- |

(84)

Indonesian vienti lisäsi muiden väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa mainittujen tekijöiden, muun muassa unionin tuotannonalan ylikapasiteetin ja itse aiheutetun vahingon, vaikutusta (väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 132–140 kappale).

| (85) | Tämän perusteella komissio päätteli, että Indonesiasta unioniin tapahtuvan biodieselin tuonnin vaikutus ja muut edellisessä kappaleessa yksilöidyt tekijät vaikuttivat unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon siinä määrin, että ei voida osoittaa, että Argentiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on todellinen ja merkittävä syy-yhteys. |
| --- | --- |

(85)

Tämän perusteella komissio päätteli, että Indonesiasta unioniin tapahtuvan biodieselin tuonnin vaikutus ja muut edellisessä kappaleessa yksilöidyt tekijät vaikuttivat unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon siinä määrin, että ei voida osoittaa, että Argentiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on todellinen ja merkittävä syy-yhteys.

| (86) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen EBB väitti, että muiden tekijöiden, myös Indonesiasta tulevan tuonnin, aiheuttaman vahingon luonne ei heikennä unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ja Argentiinasta tulevan tuonnin välistä syy-yhteyttä. Lisäksi se väitti, että komissio sovelsi virheellistä periaatetta analyysissään ja ilmeisesti käytti perusteena olettamaa, että Argentiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin olisi pitänyt olla pääasiallinen tai ainoa syy merkittävään vahinkoon, eikä ainoastaan yksi vahingon syistä. EBB:n näkemyksen mukaan riittäisi, kun osoitetaan, että Argentiinasta tulevalla tuonnilla oli negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalaan ilman, että sen tarvitsee olla ainoa tai tärkein vahinkoa aiheuttanut tekijä. Koska Argentiinasta tulevan tuonnin määrä oli tarkastelujaksolla (vuodesta 2009 vuoden 2012 puoliväliin) suurempi kuin Indonesiasta tuleva tuonti ja koska Argentiinan hintojen alittavuus (8 prosenttia unionin tuotannonalan hintoihin verrattuna) oli Indonesian hintojen alittavuutta (4 prosenttia) suurempi, Argentiinasta tulevalla tuonnilla oli EBB:n mukaan ollut selvästi kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, mikä riittää osoittamaan syy-yhteyden Argentiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(86)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen EBB väitti, että muiden tekijöiden, myös Indonesiasta tulevan tuonnin, aiheuttaman vahingon luonne ei heikennä unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ja Argentiinasta tulevan tuonnin välistä syy-yhteyttä. Lisäksi se väitti, että komissio sovelsi virheellistä periaatetta analyysissään ja ilmeisesti käytti perusteena olettamaa, että Argentiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin olisi pitänyt olla pääasiallinen tai ainoa syy merkittävään vahinkoon, eikä ainoastaan yksi vahingon syistä. EBB:n näkemyksen mukaan riittäisi, kun osoitetaan, että Argentiinasta tulevalla tuonnilla oli negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalaan ilman, että sen tarvitsee olla ainoa tai tärkein vahinkoa aiheuttanut tekijä. Koska Argentiinasta tulevan tuonnin määrä oli tarkastelujaksolla (vuodesta 2009 vuoden 2012 puoliväliin) suurempi kuin Indonesiasta tuleva tuonti ja koska Argentiinan hintojen alittavuus (8 prosenttia unionin tuotannonalan hintoihin verrattuna) oli Indonesian hintojen alittavuutta (4 prosenttia) suurempi, Argentiinasta tulevalla tuonnilla oli EBB:n mukaan ollut selvästi kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, mikä riittää osoittamaan syy-yhteyden Argentiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä.

| (87) | Tältä osin komissio huomauttaa aluksi, että se on jo selittänyt johdanto-osan 81 kappaleessa sovelletun oikeusperiaatteen. Kyseisessä kappaleessa ei mainita ”pääasiallisen” tai ”tärkeimmän” syyn käsitettä syy-yhteyttä koskevan analyysin tekemistä varten. Oikeusperiaate perustuu perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohtaan, joiden mukaan on osoitettava, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttaa vahinkoa, kun taas muita tiedossa olevia tekijöitä olisi tarkasteltava sen varmistamiseksi, ettei näiden muiden tekijöiden aiheuttamaa vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Toiseksi EBB:n väitteet siitä, että tarkoituksenmukainen testi olisi se, onko polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla ollut ”negatiivista vaikutusta unionin tuotannonalaan”, eivät löydä tukea oikeudellisesta kehyksestä. Asianomaisen oikeudellisen testin tarkoituksena onkin selvittää, oliko Argentiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä ”aito ja merkittävä suhde”. |
| --- | --- |

(87)

Tältä osin komissio huomauttaa aluksi, että se on jo selittänyt johdanto-osan 81 kappaleessa sovelletun oikeusperiaatteen. Kyseisessä kappaleessa ei mainita ”pääasiallisen” tai ”tärkeimmän” syyn käsitettä syy-yhteyttä koskevan analyysin tekemistä varten. Oikeusperiaate perustuu perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohtaan, joiden mukaan on osoitettava, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttaa vahinkoa, kun taas muita tiedossa olevia tekijöitä olisi tarkasteltava sen varmistamiseksi, ettei näiden muiden tekijöiden aiheuttamaa vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Toiseksi EBB:n väitteet siitä, että tarkoituksenmukainen testi olisi se, onko polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla ollut ”negatiivista vaikutusta unionin tuotannonalaan”, eivät löydä tukea oikeudellisesta kehyksestä. Asianomaisen oikeudellisen testin tarkoituksena onkin selvittää, oliko Argentiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä ”aito ja merkittävä suhde”.

| (88) | Komissio katsoo, että asiakirja-aineistossa olevien tosiseikkojen perusteella se ei voi tehdä tällaista päätelmää. Vuonna 2009, jolloin unionin tuotannonalaan kohdistui jo merkittävää tuontia Argentiinasta mutta vain pieniä määriä Indonesiasta, sen kannattavuus oli 3,5 prosenttia. Kun Indonesiasta tuleva tuonti kasvoi merkittävästi, kannattavuus kääntyi negatiiviseksi ja oli – 2,5 prosenttia alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla. Tältä osin on tärkeää huomata, että Indonesiasta tuleva tuonti lisääntyi kyseisenä aikana huomattavasti nopeammin kuin Argentiinasta tuleva tuonti (katso edellä taulukko 3). Komissio katsoo sen vuoksi, että EBB:n päätelmä, jossa tukeudutaan ainoastaan hinnan alittavuuden marginaalien vertailuun Indonesiasta tulevan tuonnin (korjattuna laatuerojen huomioon ottamiseksi) ja Argentiinasta tulevan tuonnin välillä, ei kuvasta täysin ja riittävästi vaikutusta, joka kummankin viejämaan viennillä oli unionin tuotannonalan tilanteeseen, erityisesti kannattavuuden osalta. |
| --- | --- |

(88)

Komissio katsoo, että asiakirja-aineistossa olevien tosiseikkojen perusteella se ei voi tehdä tällaista päätelmää. Vuonna 2009, jolloin unionin tuotannonalaan kohdistui jo merkittävää tuontia Argentiinasta mutta vain pieniä määriä Indonesiasta, sen kannattavuus oli 3,5 prosenttia. Kun Indonesiasta tuleva tuonti kasvoi merkittävästi, kannattavuus kääntyi negatiiviseksi ja oli – 2,5 prosenttia alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla. Tältä osin on tärkeää huomata, että Indonesiasta tuleva tuonti lisääntyi kyseisenä aikana huomattavasti nopeammin kuin Argentiinasta tuleva tuonti (katso edellä taulukko 3). Komissio katsoo sen vuoksi, että EBB:n päätelmä, jossa tukeudutaan ainoastaan hinnan alittavuuden marginaalien vertailuun Indonesiasta tulevan tuonnin (korjattuna laatuerojen huomioon ottamiseksi) ja Argentiinasta tulevan tuonnin välillä, ei kuvasta täysin ja riittävästi vaikutusta, joka kummankin viejämaan viennillä oli unionin tuotannonalan tilanteeseen, erityisesti kannattavuuden osalta.

| (89) | Komissio päättelee, että ei ole mahdollista vahvistaa Argentiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välistä todellista ja merkittävää syy-yhteyttä, kun otetaan huomioon muiden vahinkoon vaikuttaneiden tekijöiden merkitys. |
| --- | --- |

(89)

Komissio päättelee, että ei ole mahdollista vahvistaa Argentiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välistä todellista ja merkittävää syy-yhteyttä, kun otetaan huomioon muiden vahinkoon vaikuttaneiden tekijöiden merkitys.

| (90) | Yksi yritys, COFCO Argentina SA, ilmoittautui täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1578 julkaisemisen jälkeen ja väitti, että se täytti kaikki kolme lopullista tullia koskevan asetuksen 3 artiklassa uusille vientiä harjoittaville tuottajille säädettyä edellytystä ja toimitti asiaa tukevaa näyttöä. Komissio analysoi pyynnön ja todisteet. Uudelleenaloitetun tutkimuksen tulokset huomioon ottaen pyynnöstä tuli kuitenkin merkityksetön. |
| --- | --- |

(90)

Yksi yritys, COFCO Argentina SA, ilmoittautui täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1578 julkaisemisen jälkeen ja väitti, että se täytti kaikki kolme lopullista tullia koskevan asetuksen 3 artiklassa uusille vientiä harjoittaville tuottajille säädettyä edellytystä ja toimitti asiaa tukevaa näyttöä. Komissio analysoi pyynnön ja todisteet. Uudelleenaloitetun tutkimuksen tulokset huomioon ottaen pyynnöstä tuli kuitenkin merkityksetön.

6.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (91) | Tutkimus olisi päätettävä, i) koska Indonesian polkumyyntimarginaalit ovat vähimmäistasoa ja ii) koska ei voida osoittaa, että Argentiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys, kuten perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdassa edellytetään. Tämä tarkoittaa sitä, että toimenpiteet, jotka ovat edelleen voimassa niiden Argentiinasta ja Indonesiasta olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka eivät riitauttaneet polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä unionin yleisessä tuomioistuimessa menestyksellisesti, olisi kumottava. Selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1194/2013 olisi näin ollen kumottava. |
| --- | --- |

(91)

Tutkimus olisi päätettävä, i) koska Indonesian polkumyyntimarginaalit ovat vähimmäistasoa ja ii) koska ei voida osoittaa, että Argentiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys, kuten perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdassa edellytetään. Tämä tarkoittaa sitä, että toimenpiteet, jotka ovat edelleen voimassa niiden Argentiinasta ja Indonesiasta olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka eivät riitauttaneet polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä unionin yleisessä tuomioistuimessa menestyksellisesti, olisi kumottava. Selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1194/2013 olisi näin ollen kumottava.

| (92) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1194/2013 nojalla Argentiinasta ja Indonesiasta tulevan biodieselin tuonnissa maksetut lopulliset polkumyyntitullit ja mainitun asetuksen 2 artiklan mukaisesti lopullisesti kannetut väliaikaiset tullit olisi palautettava tai peruutettava siltä osin kuin ne liittyvät niiden seuraavien yritysten toimesta unioniin vietäväksi myymän biodieselin tuontiin, jotka riitauttivat kyseisen asetuksen menestyksellisesti tuomioistuimessa, toisin sanoen argentiinalaiset vientituottajat Unitec Bio SA, Molinos Rio de la Plata SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Vicentin SAIC, Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA, Cargill SACI ja Louis Dreyfus Commodities SA (LDC Argentina SA) sekä indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat PT Pelita Agung Agrindustri, PT Ciliandra Perkasa, PT Wilmar Bioenergi Indonesia, PT Wilmar Nabati Indonesia, PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas). Palauttamista tai peruuttamista on pyydettävä kansallisilta tulliviranomaisilta sovellettavan tullilainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(92)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1194/2013 nojalla Argentiinasta ja Indonesiasta tulevan biodieselin tuonnissa maksetut lopulliset polkumyyntitullit ja mainitun asetuksen 2 artiklan mukaisesti lopullisesti kannetut väliaikaiset tullit olisi palautettava tai peruutettava siltä osin kuin ne liittyvät niiden seuraavien yritysten toimesta unioniin vietäväksi myymän biodieselin tuontiin, jotka riitauttivat kyseisen asetuksen menestyksellisesti tuomioistuimessa, toisin sanoen argentiinalaiset vientituottajat Unitec Bio SA, Molinos Rio de la Plata SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Vicentin SAIC, Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA, Cargill SACI ja Louis Dreyfus Commodities SA (LDC Argentina SA) sekä indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat PT Pelita Agung Agrindustri, PT Ciliandra Perkasa, PT Wilmar Bioenergi Indonesia, PT Wilmar Nabati Indonesia, PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas). Palauttamista tai peruuttamista on pyydettävä kansallisilta tulliviranomaisilta sovellettavan tullilainsäädännön mukaisesti.

| (93) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen PT Cermerlang Energi Perkasa väitti, että polkumyyntitullien palauttamisen ja peruuttamisen olisi koskettava kaikkia yrityksiä, joille oli asetettu tällaisia tulleja, eikä ainoastaan niitä yrityksiä, jotka olivat onnistuneesti riitauttaneet lopullista tullia koskevan asetuksen tuomioistuimessa. Se väittää myös, että sekä täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1194/2013 että muutostäytäntöönpanoasetus 2017/1578 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(93)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen PT Cermerlang Energi Perkasa väitti, että polkumyyntitullien palauttamisen ja peruuttamisen olisi koskettava kaikkia yrityksiä, joille oli asetettu tällaisia tulleja, eikä ainoastaan niitä yrityksiä, jotka olivat onnistuneesti riitauttaneet lopullista tullia koskevan asetuksen tuomioistuimessa. Se väittää myös, että sekä täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1194/2013 että muutostäytäntöönpanoasetus 2017/1578 olisi kumottava.

| (94) | Ensinnäkin komissio muistutti, että täytäntöönpanoasetuksella 2017/1578 muutettiin ainoastaan täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1194/2013. Koska viimeksi mainittu asetus kumotaan, muutosasetuksella ei ole oikeusvaikutuksia. Sen vuoksi ei ole tarpeen kumota myös kyseistä asetusta. Toiseksi unionin yleinen tuomioistuin kumosi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1194/2013 vain niiden yritysten osalta, jotka riitauttivat tämän asetuksen kyseisessä tuomioistuimessa. Näin ollen polkumyyntitullit, jotka on kannettu muilta yrityksiltä, on kerätty laillisesti unionin oikeuden mukaisesti. Siltä osin kuin Indonesiaa koskevassa WTO:n raportissa esitetään, että Indonesiasta tulevaan tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet olisi saatettava vastaamaan unionin WTO-velvoitteita, komissio on sopinut Indonesian kanssa näiden päätelmien täytäntöönpanosta lokakuuhun 2018 mennessä. WTO:n ratkaisun yleisten periaatteiden mukaisesti tällainen täytäntöönpano tulee voimaan vasta täytäntöönpanopäivänä Sen vuoksi komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan myös kyseiset tullit olisi palautettava tai peruutettava. |
| --- | --- |

(94)

Ensinnäkin komissio muistutti, että täytäntöönpanoasetuksella 2017/1578 muutettiin ainoastaan täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1194/2013. Koska viimeksi mainittu asetus kumotaan, muutosasetuksella ei ole oikeusvaikutuksia. Sen vuoksi ei ole tarpeen kumota myös kyseistä asetusta. Toiseksi unionin yleinen tuomioistuin kumosi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1194/2013 vain niiden yritysten osalta, jotka riitauttivat tämän asetuksen kyseisessä tuomioistuimessa. Näin ollen polkumyyntitullit, jotka on kannettu muilta yrityksiltä, on kerätty laillisesti unionin oikeuden mukaisesti. Siltä osin kuin Indonesiaa koskevassa WTO:n raportissa esitetään, että Indonesiasta tulevaan tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet olisi saatettava vastaamaan unionin WTO-velvoitteita, komissio on sopinut Indonesian kanssa näiden päätelmien täytäntöönpanosta lokakuuhun 2018 mennessä. WTO:n ratkaisun yleisten periaatteiden mukaisesti tällainen täytäntöönpano tulee voimaan vasta täytäntöönpanopäivänä Sen vuoksi komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan myös kyseiset tullit olisi palautettava tai peruutettava.

| (95) | Tuomioistuimen hiljattainen oikeuskäytäntö (22) huomioon ottaen on aiheellista myös säätää viivästyskoroista, jotka on maksettava, jos lopulliset tullit palautetaan, koska voimassa olevissa tulleja koskevissa säännöksissä ei säädetä tällaisesta korosta, ja kansallisten sääntöjen soveltaminen johtaisi kohtuuttomiin vääristymiin talouden toimijoiden välillä riippuen siitä, mikä jäsenvaltio tulliselvitystä varten valitaan. |
| --- | --- |

(95)

Tuomioistuimen hiljattainen oikeuskäytäntö (22) huomioon ottaen on aiheellista myös säätää viivästyskoroista, jotka on maksettava, jos lopulliset tullit palautetaan, koska voimassa olevissa tulleja koskevissa säännöksissä ei säädetä tällaisesta korosta, ja kansallisten sääntöjen soveltaminen johtaisi kohtuuttomiin vääristymiin talouden toimijoiden välillä riippuen siitä, mikä jäsenvaltio tulliselvitystä varten valitaan.

22

7.   ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE

ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE

| (96) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin komission päätelmistä ja niille annettiin määräaika, johon mennessä ne voivat esittää huomautuksia. |
| --- | --- |

(96)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin komission päätelmistä ja niille annettiin määräaika, johon mennessä ne voivat esittää huomautuksia.

| (97) | Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa, |
| --- | --- |

(97)

Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Päätetään Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevien rasvahappomonoalkyyliestereiden ja/tai parafiinisten kaasuöljyjen, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, puhtaassa muodossa tai seokseen sisältyvinä, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 1516 20 98 (Taric-koodit 1516209821, 1516209829 ja 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric-koodit 1518009121, 1518009129 ja 1518009130), ex 1518 00 95 (Taric-koodi 1518009510), ex 1518 00 99 (Taric-koodit 1518009921, 1518009929 ja 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric-koodit 2710194321, 2710194329 ja 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric-koodit 2710194621, 2710194629 ja 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric-koodit 2710194721, 2710194729 ja 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (Taric-koodit 3824999210, 3824999212 ja 3824999220), 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 (Taric-koodit 3826009011, 3826009019 ja 3826009030), jäljempänä ’biodiesel’, tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely.

2 artikla

Palautetaan tai peruutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1194/2013 nojalla Argentiinasta ja Indonesiasta tulevan biodieselin tuonnissa maksetut lopulliset polkumyyntitullit ja mainitun asetuksen 2 artiklan mukaisesti lopullisesti kannetut väliaikaiset tullit siltä osin kuin ne liittyvät seuraavien yritysten toimesta unioniin vietäväksi myymän biodieselin tuontiin:

| Yritys | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- |
| Argentiina |
| Unitec Bio SA, Buenos Aires | C 330 |
| Molinos Agro SA, Buenos Aires | B 784 |
| Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Bahia Blanca | B 784 |
| Vicentin SAIC, Avellaneda | B 784 |
| Aceitera General Deheza SA, General Deheza | B 782 |
| Bunge Argentina SA, Buenos Aires | B 782 |
| Cargill SACI, Buenos Aires | C 330 |
| Louis Dreyfus Commodities SA (LDC Argentina SA), Buenos Aires | B 783 |
| Indonesia |
| PT Pelita Agung Agrindustri, Medan | B 788 |
| PT Ciliandra Perkasa, Jakarta | B 786 |
| PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan | B 789 |
| PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | B 789 |
| PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas), Medan | B 787 |

Yritys

Taric-lisäkoodi

Argentiina

Unitec Bio SA, Buenos Aires

C 330

Molinos Agro SA, Buenos Aires

B 784

Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Bahia Blanca

B 784

Vicentin SAIC, Avellaneda

B 784

Aceitera General Deheza SA, General Deheza

B 782

Bunge Argentina SA, Buenos Aires

B 782

Cargill SACI, Buenos Aires

C 330

Louis Dreyfus Commodities SA (LDC Argentina SA), Buenos Aires

B 783

Indonesia

PT Pelita Agung Agrindustri, Medan

B 788

PT Ciliandra Perkasa, Jakarta

B 786

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan

B 789

PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

B 789

PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas), Medan

B 787

Palauttamista tai peruuttamista on pyydettävä kansallisilta tulliviranomaisilta sovellettavan tullilainsäädännön mukaisesti.

Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä. Viivästyskorko, joka on maksettava, jos kyseessä on palautus, joka antaa oikeuden viivästyskoron saamiseen, on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistu korkokanta, jota Euroopan keskuspankki sovelsi perusrahoitusoperaatioihinsa erääntymiskuukauden ensimmäisenä päivänä, korotettuna yhdellä prosenttiyksiköllä.

3 artikla

Kumotaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1194/2013.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä lokakuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUVL L 83, 27.3.2015, s. 6.

2

(3)  
  EUVL L 141, 28.5.2013, s. 6.

3

(4)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1194/2013, annettu 19 päivänä marraskuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 315, 26.11.2013, s. 2).

4

(5)  Seuraavissa asioissa 15 päivänä syyskuuta 2016 annetut tuomiot: T-80/14, PT Musim Mas v. neuvosto, T-111/14, Unitec Bio SA v. Euroopan unionin neuvosto, T-112/14–T-116/14 ja T-119/14, Molinos Río de la Plata SA ym. v. Euroopan unionin neuvosto, T-117/14, Cargill SACI v. Euroopan unionin neuvosto, T-118/14, LDC Argentina SA v. Euroopan unionin neuvosto, T-120/14, PT Ciliandra Perkasa v. Euroopan unionin neuvosto, T-121/14, PT Pelita Agung Agrindustri v. Euroopan unionin neuvosto (EUVL C 402, 31.10.2016, s. 28).

5

(6)  Asia T-139/14, PT Wilmar Bioenergi Indonesia ja PT Wilmar Nabati Indonesia v. Euroopan unionin neuvosto (EUVL C 392, 24.10.2016, s. 26).

6

(7)  Argentiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat Unitec Bio SA, Molinos Rio de la Plata SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A, Vicentin SAIC, Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA, Cargill SACI, Louis Dreyfus Commodities SA (LDC Argentina SA), ja indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat PT Pelita Agung Agrindustri, PT Ciliandra Perkasa, PT Wilmar Bioenergi Indonesia, PT Wilmar Nabati Indonesia, PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas).

7

(8)  Tuomioistuimen presidentin määräykset, annettu 15 päivänä helmikuuta 2018 yhdistetyissä asioissa C-602/16 P ja C-607/16 P–C-609/16 P ja 16 päivänä helmikuuta 2018 asioissa C-603/16 P–C-606/16 P.

8

(9)  WTO:n valituselimen raportti, AB-2016-4, WT/DS473/AB/R, 6.10.2016, ja WTO:n paneelin raportti, WT/DS473/R, 29.3.2016.

9

(10)  WTO:n paneelin raportti, WT/DS480/R, 25.1.2018.

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/476, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2015, toimenpiteistä, joita unioni voi toteuttaa polkumyyntitoimenpiteitä ja tukien vastaisia toimenpiteitä koskevan WTO:n riitojenratkaisuelimen hyväksymän raportin johdosta (EUVL L 83, 27.3.2015, s. 6).

11

(12)  Vireillepanoilmoitus, joka koskee Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa voimassa olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ja joka on annettu Maailman kauppajärjestön riitojenratkaisuelimen suositusten ja tuomion seurauksena – biodieseliä koskevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskeva riita-asia (DS473) (EUVL C 476, 20.12.2016, s. 3).

12

(13)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1578, annettu 18 päivänä syyskuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1194/2013 muuttamisesta (EUVL L 239, 19.9.2017, s. 9).

13

(14)  Ilmoitus, joka koskee yleisen tuomioistuimen 15. syyskuuta 2016 antamia tuomioita asioissa T-80/14, T-111/14–T-121/14 ja T-139/14, jotka liittyvät lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta annettuun täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 1194/2013, ja jossa otetaan huomioon Maailman kauppajärjestön riitojenratkaisuelimen riita-asioissa DS473 ja DS480 (”EU – Anti-Dumping Measures on Biodiesel”) antamat suositukset ja päätökset (EUVL C 181, 28.5.2018, s. 5).

14

(15)  Asia C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques (IPS) v. neuvosto (Kok. 2000, s. I-08147).

15

(16)  Asia C-256/16, Deichmann SE, ECLI:EU:C:2018:187, 87 kohta.

16

(17)  Asia C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques (IPS) v. neuvosto (Kok. 2000, s. I-08147).

17

(18)  
  EUVL L 141, 28.5.2013, s. 6.

18

(19)  Yhdysvaltain kauppaministeriö, tutkimus A-560-830, muistio ”Cost of Production and Constructed Value Calculation Adjustments for the Final Determination – Wilmar Trading Pte. Ltd.”, 20.2.2018.

19

(20)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1578, annettu 18 päivänä syyskuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1194/2013 muuttamisesta (EUVL L 239, 19.9.2017, s. 9).

20

(21)  WTO:n asiassa EU – Countervailing Measures on Certain Polyethylene Terephtalate from Pakistan antaman päätöksen mukaisesti, jossa valituselin totesi, että ”WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 15.5 artiklan nojalla tehdyn syy-yhteyttä koskevan analyysin keskeinen tavoite on, että tutkiva viranomainen selvittää, onko tuetun tuonnin ja kotimaiselle tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä ”todellinen ja merkittävä syy-seuraussuhde”. Valituselimen raportti AB-2017-5, WT/DS486/AB/R, 16.5.2018, 5.226 kohta.

21

(22)  Unionin tuomioistuimen tuomio, annettu 18.1.2017, asia C-365/15, Wortmann, EU:C:2017:19, 35–39 kohta.

22

---

| 19.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 262/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 262/54

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1571,

annettu 18 päivänä lokakuuta 2018,

rasvattoman maitojauheen vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/2080 aloitetun tarjouskilpailumenettelyn mukaisessa kahdennessakymmenennessäkuudennessa osatarjouskilpailussa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamissäännöistä julkisen intervention ja yksityisen varastoinnin tuen osalta 18 päivänä toukokuuta 2016 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1240 (2) ja erityisesti sen 32 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/2080 (3) aloitettiin rasvattoman maitojauheen myynti tarjouskilpailumenettelyllä. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/2080 (3) aloitettiin rasvattoman maitojauheen myynti tarjouskilpailumenettelyllä.

| (2) | Kahdennessakymmenennessäkuudennessa osatarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen olisi vahvistettava vähimmäismyyntihinta. |
| --- | --- |

(2)

Kahdennessakymmenennessäkuudennessa osatarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen olisi vahvistettava vähimmäismyyntihinta.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/2080 aloitetun tarjouskilpailumenettelyn mukaisessa rasvattoman maitojauheen myyntiä koskevassa kahdennessakymmenennessäkuudennessa osatarjouskilpailussa, jonka tarjousten jättöaika päättyi 16 päivänä lokakuuta 2018, vähimmäismyyntihinta on 123,10 euroa 100 kilogrammalta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä lokakuuta 2018.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Pääjohtaja

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 206, 30.7.2016, s. 71.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2080, annettu 25 päivänä marraskuuta 2016, rasvattoman maitojauheen myynnin aloittamisesta tarjouskilpailumenettelyllä (EUVL L 321, 29.11.2016, s. 45).

3

---

PÄÄTÖKSET

| 19.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 262/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 262/55

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2018/1572,

annettu 15 päivänä lokakuuta 2018,

kolmipyöräisten ajoneuvojen, mopojen sekä luokan L ajoneuvojen korvaavien pakoäänenvaimennusjärjestelmien hyväksyntään melupäästöjen osalta sovellettavia yhdenmukaisia vaatimuksia koskevien Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöjen nro 9, 63 ja 92 soveltamisesta unionissa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 ja 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unioni liittyi neuvoston päätöksellä 97/836/EY (1) Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (2), jäljempänä ’vuoden 1958 tarkistettu sopimus’. |
| --- | --- |

(1)

Unioni liittyi neuvoston päätöksellä 97/836/EY (1) Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (2), jäljempänä ’vuoden 1958 tarkistettu sopimus’.

| (2) | Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) säännön nro 9 (Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkien L2, L4 ja L5 ajoneuvojen hyväksyntää melupäästöjen osalta), UNECE:n säännön nro 63 (Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokan L1 ajoneuvojen hyväksyntää melupäästöjen osalta) ja UNECE:n säännön nro 92 (Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvoihin tarkoitettujen ei-alkuperäisten korvaavien pakoäänenvaimennusjärjestelmien (NORESS) hyväksyntää melupäästöjen osalta), jäljempänä ’E-säännöt nro 9, 63 ja 92’, yhdenmukaistettujen vaatimusten tarkoituksena on poistaa tekniset esteet vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen sopimuspuolten välisestä moottoriajoneuvojen kaupasta ja varmistaa tällaisten ajoneuvojen osalta korkeatasoinen turvallisuus ja suojelu. Ajoneuvoluokkaan L kuuluvat kevyet ajoneuvot, kuten moottorilla varustetut polkupyörät, kaksi- tai kolmipyöräiset mopot, sivuvaunulliset ja sivuvaunuttomat moottoripyörät, kolmipyörät ja nelipyörät. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) säännön nro 9 (Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkien L2, L4 ja L5 ajoneuvojen hyväksyntää melupäästöjen osalta), UNECE:n säännön nro 63 (Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokan L1 ajoneuvojen hyväksyntää melupäästöjen osalta) ja UNECE:n säännön nro 92 (Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvoihin tarkoitettujen ei-alkuperäisten korvaavien pakoäänenvaimennusjärjestelmien (NORESS) hyväksyntää melupäästöjen osalta), jäljempänä ’E-säännöt nro 9, 63 ja 92’, yhdenmukaistettujen vaatimusten tarkoituksena on poistaa tekniset esteet vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen sopimuspuolten välisestä moottoriajoneuvojen kaupasta ja varmistaa tällaisten ajoneuvojen osalta korkeatasoinen turvallisuus ja suojelu. Ajoneuvoluokkaan L kuuluvat kevyet ajoneuvot, kuten moottorilla varustetut polkupyörät, kaksi- tai kolmipyöräiset mopot, sivuvaunulliset ja sivuvaunuttomat moottoripyörät, kolmipyörät ja nelipyörät.

| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 168/2013 (3) ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 134/2014 (4) edellytetään, että hyväksytään kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen ja nelipyörien sallitut melutasot, korvaavia pakojärjestelmiä koskevat vaatimukset ja testausmenettelyt. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 168/2013 (3) ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 134/2014 (4) edellytetään, että hyväksytään kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen ja nelipyörien sallitut melutasot, korvaavia pakojärjestelmiä koskevat vaatimukset ja testausmenettelyt.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteet IV, V ja VI ja asetuksen (EU) N:o 134/2014 liite IX sisältävät vaatimuksia, jotka koskevat luokan L ajoneuvojen tyyppihyväksyntää sallitun melutason ja pakojärjestelmän osalta. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 168/2013 liitteet IV, V ja VI ja asetuksen (EU) N:o 134/2014 liite IX sisältävät vaatimuksia, jotka koskevat luokan L ajoneuvojen tyyppihyväksyntää sallitun melutason ja pakojärjestelmän osalta.

| (5) | Kun unioni liittyi vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen, se liittyi erinäisiin päätöksen 97/836/EY liitteessä II lueteltuihin E-sääntöihin; E-säännöt nro 9, 63 ja 92 eivät sisältyneet kyseiseen luetteloon. |
| --- | --- |

(5)

Kun unioni liittyi vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen, se liittyi erinäisiin päätöksen 97/836/EY liitteessä II lueteltuihin E-sääntöihin; E-säännöt nro 9, 63 ja 92 eivät sisältyneet kyseiseen luetteloon.

| (6) | Päätöksen 97/836/EY 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen 1 artiklan 7 kohdan nojalla unioni voi päättää soveltaa yhtä tai joitakin niistä E-säännöistä tai kaikkia niitä E-sääntöjä, joihin se ei ole liittynyt liittyessään vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen. |
| --- | --- |

(6)

Päätöksen 97/836/EY 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen 1 artiklan 7 kohdan nojalla unioni voi päättää soveltaa yhtä tai joitakin niistä E-säännöistä tai kaikkia niitä E-sääntöjä, joihin se ei ole liittynyt liittyessään vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen.

| (7) | E-sääntöihin nro 9, 63 ja 92 on hiljattain tehty muutoksia, joilla ne on saatettu vastaamaan asetusten (EU) N:o 168/2013 ja (EU) N:o 134/2014 asiaankuuluvia teknisiä säännöksiä, minkä vuoksi nyt on yhteisten kansainvälisellä tasolla yhdenmukaistettujen vaatimusten vahvistamiseksi aiheellista, että unioni soveltaa E-sääntöjä nro 9, 63 ja 92. Tämän olisi mahdollistettava se, että unionin yritykset voivat noudattaa yksiä vaatimuksia, jotka on tunnustettu maailmanlaajuisesti, erityisesti vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen sopimuspuolissa, |
| --- | --- |

(7)

E-sääntöihin nro 9, 63 ja 92 on hiljattain tehty muutoksia, joilla ne on saatettu vastaamaan asetusten (EU) N:o 168/2013 ja (EU) N:o 134/2014 asiaankuuluvia teknisiä säännöksiä, minkä vuoksi nyt on yhteisten kansainvälisellä tasolla yhdenmukaistettujen vaatimusten vahvistamiseksi aiheellista, että unioni soveltaa E-sääntöjä nro 9, 63 ja 92. Tämän olisi mahdollistettava se, että unionin yritykset voivat noudattaa yksiä vaatimuksia, jotka on tunnustettu maailmanlaajuisesti, erityisesti vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen sopimuspuolissa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan unioni soveltaa UNECE:n sääntöä nro 9 (Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkien L2, L4 ja L5 ajoneuvojen hyväksyntää melupäästöjen osalta), UNECE:n sääntöä nro 63 (Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokan L1 ajoneuvojen hyväksyntää melupäästöjen osalta) ja UNECE:n sääntöä nro 92 (Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkien L1, L2, L3, L4 ja L5 ajoneuvoihin tarkoitettujen ei-alkuperäisten korvaavien pakoäänenvaimennusjärjestelmien (NORESS) hyväksyntää melupäästöjen osalta).

2 artikla

Komissio ilmoittaa tästä päätöksestä Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

Tehty Brysselissä 15 päivänä lokakuuta 2018.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. KÖSTINGER

---

(1)  Neuvoston päätös 97/836/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 1997, Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) (EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78).

1

(2)  
  EYVL L 346, 17.12.1997, s. 81.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 168/2013, annettu 15 päivänä tammikuuta 2013, kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta (EUVL L 60, 2.3.2013, s. 52).

3

(4)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 134/2014, annettu 16 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 168/2013 täydentämisestä ympäristöominaisuuksia ja käyttövoimayksikön tehoa koskevien vaatimusten osalta ja asetuksen liitteen V muuttamisesta (EUVL L 53, 21.2.2014, s. 1).

4

---

| 19.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 262/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 262/57

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2018/1573,

annettu 15 päivänä lokakuuta 2018,

Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta talouskumppanuussopimuskomitean päätöksen, joka koskee Kroatian tasavallan liittymistä Euroopan unioniin, hyväksymiseen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan ja 218 artiklan 9 kohdan,

ottaa huomioon Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimus allekirjoitettiin unionin puolesta 28 päivänä heinäkuuta 2016 neuvoston päätöksen (EU) 2016/1850 (2) mukaisesti, ja sitä on sovellettu väliaikaisesti 15 päivästä joulukuuta 2016. |
| --- | --- |

(1)

Sopimus allekirjoitettiin unionin puolesta 28 päivänä heinäkuuta 2016 neuvoston päätöksen (EU) 2016/1850 (2) mukaisesti, ja sitä on sovellettu väliaikaisesti 15 päivästä joulukuuta 2016.

| (2) | Sopimus Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin, jäljempänä ’unioni’, allekirjoitettiin 9 päivänä joulukuuta 2011, ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(2)

Sopimus Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin, jäljempänä ’unioni’, allekirjoitettiin 9 päivänä joulukuuta 2011, ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2013.

| (3) | Kroatian tasavalta liittyi sopimukseen 8 päivänä marraskuuta 2017 tallettamalla liittymisasiakirjansa. |
| --- | --- |

(3)

Kroatian tasavalta liittyi sopimukseen 8 päivänä marraskuuta 2017 tallettamalla liittymisasiakirjansa.

| (4) | Sopimuksen 77 artiklan mukaan talouskumppanuussopimuskomitea voi päättää uusien jäsenvaltioiden unioniin liittymisen johdosta mahdollisesti tarvittavien muutosten tekemisestä. |
| --- | --- |

(4)

Sopimuksen 77 artiklan mukaan talouskumppanuussopimuskomitea voi päättää uusien jäsenvaltioiden unioniin liittymisen johdosta mahdollisesti tarvittavien muutosten tekemisestä.

| (5) | On aiheellista määrittää unionin puolesta otettava kanta sellaisen päätöksen hyväksymiseen, jonka talouskumppanuussopimuskomitea tekee vuosikokouksessaan sopimukseen tarvittavista muutoksista Kroatian tasavallan unioniin liittymisen johdosta, |
| --- | --- |

(5)

On aiheellista määrittää unionin puolesta otettava kanta sellaisen päätöksen hyväksymiseen, jonka talouskumppanuussopimuskomitea tekee vuosikokouksessaan sopimukseen tarvittavista muutoksista Kroatian tasavallan unioniin liittymisen johdosta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettava kanta talouskumppanuussopimuskomitean vuosikokouksessaan tekemän päätöksen, joka koskee Kroatian tasavallan liittymistä Euroopan unioniin, hyväksymiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn talouskumppanuussopimuskomitean päätösluonnokseen.

2 artikla

Kun talouskumppanuussopimuskomitean päätös on hyväksytty, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 15 päivänä lokakuuta 2018.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  EUVL L 287, 21.10.2016, s. 3.

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2016/1850, tehty 21 päivänä marraskuuta 2008, Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 287, 21.10.2016, s. 1).

2

---

LUONNOS

Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetun

TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2018,

annettu ... päivänä ...kuuta ...,

Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin

TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEA, joka

ottaa huomioon Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, joka allekirjoitettiin Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 2016 ja jota on sovellettu väliaikaisesti 15 päivästä joulukuuta 2016, ja erityisesti sen 76, 77 ja 81 artiklan,

ottaa huomioon sopimuksen Kroatian tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin, jäljempänä ’unioni’, ja Kroatian tasavallan 8 päivänä marraskuuta 2017 tallettaman sopimusta koskevan liittymisasiakirjan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimusta sovelletaan alueisiin, joilla sovelletaan Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta siinä määrätyin edellytyksin, sekä Ghanan alueeseen. |
| --- | --- |

(1)

Sopimusta sovelletaan alueisiin, joilla sovelletaan Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta siinä määrätyin edellytyksin, sekä Ghanan alueeseen.

| (2) | Sopimuksen 77 artiklan mukaan talouskumppanuussopimuskomitea voi päättää uusien jäsenvaltioiden unioniin liittymisen johdosta mahdollisesti tarvittavien muutosten tekemisestä, |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 77 artiklan mukaan talouskumppanuussopimuskomitea voi päättää uusien jäsenvaltioiden unioniin liittymisen johdosta mahdollisesti tarvittavien muutosten tekemisestä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kroatian tasavalta, joka on sopimuksen osapuoli, hyväksyy ja ottaa huomioon muiden unionin jäsenvaltioiden tavoin sopimuksen tekstin sekä siihen liitetyt liitteet, pöytäkirjat ja julistukset.

2 artikla

Korvataan sopimuksen 81 artikla seuraavasti:

”81 artikla

Todistusvoimaiset tekstit

Tämä sopimus laaditaan kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.”

3 artikla

Euroopan unioni toimittaa sopimuksen kroaatinkielisen toisinnon Ghanalle.

4 artikla

1.   Sopimuksen määräyksiä sovelletaan joko Ghanasta Kroatian tasavaltaan tai Kroatian tasavallasta Ghanaan vietäviin tavaroihin, jotka ovat sopimuksen osapuolten alueella voimassa olevien alkuperäsääntöjen mukaisia ja jotka olivat 15 päivänä joulukuuta 2016 joko parhaillaan kuljetettavina taikka väliaikaisesti varastoituina tullivarastoon tai vapaa-alueelle Ghanassa tai Kroatian tasavallassa.

2.   Etuuskohtelu myönnetään edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, edellyttäen että tuojamaan tulliviranomaisille esitetään neljän kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta viejämaan tulliviranomaisten jälkikäteen antama alkuperäselvitys.

5 artikla

Ghana sitoutuu siihen, ettei se esitä Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen perusteella vaatimuksia, pyyntöjä tai ota käyttöön suojakeinoja ja että se ei muuta tai peruuta vuonna 1994 tehdyn tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT-sopimus) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan tai palvelukaupan yleissopimuksen (GATS-sopimus) XXI artiklan mukaisia myönnytyksiä.

6 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se allekirjoitetaan.

Edellä olevia 3 ja 4 artiklaa sovelletaan kuitenkin 15 päivästä joulukuuta 2016.

Tehty ...

Ghanan puolesta

Euroopan unionin puolesta

---

| 19.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 262/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 262/60

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2018/1574,

annettu 16 päivänä lokakuuta 2018,

alueiden komitean yhden jäsenen, jota Italian tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,

ottaa huomioon Italian hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2015, 5 päivänä helmikuuta 2015 ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2015, 5 päivänä helmikuuta 2015 ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi.

| (2) | Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Luciano D'ALFONSOn toimikauden päätyttyä, |
| --- | --- |

(2)

Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Luciano D'ALFONSOn toimikauden päätyttyä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään seuraava henkilö alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2020:

| — | Giovanni LOLLI, Vicepresidente della Regione Abruzzo. |
| --- | --- |

—

Giovanni LOLLI, Vicepresidente della Regione Abruzzo.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 16 päivänä lokakuuta 2018.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. BLÜMEL

---

(1)  Neuvoston päätös (EU) 2015/116, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2015 ja 25 päivän tammikuuta 2020 väliseksi kaudeksi (EUVL L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2015/190, annettu 5 päivänä helmikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Neuvoston päätös (EU) 2015/994, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 19.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 262/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 262/61

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2018/1575,

annettu 9 päivänä elokuuta 2018,

toimenpiteistä, jotka Kreikka on toteuttanut eräiden Kreikan kasinoiden hyväksi SA.28973 – C 16/2010 (ex NN 22/2010, ex CP 318/2009)

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 5267)

(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen säännösten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Konsortio Loutraki SA – Club Hotel Loutraki SA, jäljempänä ’kantelija’ tai ’Loutrakin kasino’ (2) teki 8 päivänä heinäkuuta 2009 Euroopan komissiolle, jäljempänä ’komissio’, kantelun kasinojen pääsymaksujärjestelmää koskevasta Kreikan lainsäädännöstä. Kantelija väitti, että kyseisellä järjestelmällä myönnettiin valtiontukea tietyille kasinoiden haltijoille. Kantelija ilmoitti 7 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä sähköpostiviestissä, ettei se vastustanut henkilöytensä julkistamista. Komission henkilöstön ja kantelijan edustajien välinen kokous pidettiin 14 päivänä lokakuuta 2009. Kantelija toimitti 26 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lisätietoja kantelunsa tueksi. |
| --- | --- |

(1)

Konsortio Loutraki SA – Club Hotel Loutraki SA, jäljempänä ’kantelija’ tai ’Loutrakin kasino’ (2) teki 8 päivänä heinäkuuta 2009 Euroopan komissiolle, jäljempänä ’komissio’, kantelun kasinojen pääsymaksujärjestelmää koskevasta Kreikan lainsäädännöstä. Kantelija väitti, että kyseisellä järjestelmällä myönnettiin valtiontukea tietyille kasinoiden haltijoille. Kantelija ilmoitti 7 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä sähköpostiviestissä, ettei se vastustanut henkilöytensä julkistamista. Komission henkilöstön ja kantelijan edustajien välinen kokous pidettiin 14 päivänä lokakuuta 2009. Kantelija toimitti 26 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lisätietoja kantelunsa tueksi.

2

| (2) | Komissio välitti 21 päivänä lokakuuta 2009 kantelun Kreikalle ja pyysi sitä selventämään kantelussa esitettyjä seikkoja. Kreikka vastasi komissiolle 27 päivänä marraskuuta 2009. |
| --- | --- |

(2)

Komissio välitti 21 päivänä lokakuuta 2009 kantelun Kreikalle ja pyysi sitä selventämään kantelussa esitettyjä seikkoja. Kreikka vastasi komissiolle 27 päivänä marraskuuta 2009.

| (3) | Komissio välitti 15 päivänä joulukuuta 2009 kantelijalle Kreikan vastauksen. Kantelija esitti huomautuksia Kreikan vastauksesta 29 päivänä joulukuuta 2009. |
| --- | --- |

(3)

Komissio välitti 15 päivänä joulukuuta 2009 kantelijalle Kreikan vastauksen. Kantelija esitti huomautuksia Kreikan vastauksesta 29 päivänä joulukuuta 2009.

| (4) | Komissio pyysi 25 päivänä helmikuuta, 4 ja 23 päivänä maaliskuuta ja 13 päivänä huhtikuuta 2010 Kreikalta lisätietoja, joita Kreikka toimitti 10 päivänä maaliskuuta sekä 1 ja 21 päivänä huhtikuuta 2010. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pyysi 25 päivänä helmikuuta, 4 ja 23 päivänä maaliskuuta ja 13 päivänä huhtikuuta 2010 Kreikalta lisätietoja, joita Kreikka toimitti 10 päivänä maaliskuuta sekä 1 ja 21 päivänä huhtikuuta 2010.

| (5) | Komissio ilmoitti 6 päivänä heinäkuuta 2010 tehdyllä päätöksellä, jäljempänä ’aloittamispäätös’, Kreikalle aloittavansa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa säädetyn muodollisen tutkintamenettelyn Kreikan toteuttamasta toimenpiteestä, jolla tietyiltä kasinoilta perittiin alhaisempaa veroa pääsymaksuista, jäljempänä ’toimenpide’. Aloittamispäätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (1), ja siinä pyydettiin asianomaisia osapuolia esittämään asiasta huomautuksia. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti 6 päivänä heinäkuuta 2010 tehdyllä päätöksellä, jäljempänä ’aloittamispäätös’, Kreikalle aloittavansa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa säädetyn muodollisen tutkintamenettelyn Kreikan toteuttamasta toimenpiteestä, jolla tietyiltä kasinoilta perittiin alhaisempaa veroa pääsymaksuista, jäljempänä ’toimenpide’. Aloittamispäätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (1), ja siinä pyydettiin asianomaisia osapuolia esittämään asiasta huomautuksia.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

1

| (6) | Komissio sai 4 päivänä elokuuta 2010 aloittamispäätöstä koskevia huomautuksia kahdelta toimenpiteen väitetyltä tuensaajalta: Mont Parnèsin kasinolta (3) ja Thessalonikin kasinolta (4). |
| --- | --- |

(6)

Komissio sai 4 päivänä elokuuta 2010 aloittamispäätöstä koskevia huomautuksia kahdelta toimenpiteen väitetyltä tuensaajalta: Mont Parnèsin kasinolta (3) ja Thessalonikin kasinolta (4).

3

4

| (7) | Komissio vastaanotti 6 päivänä lokakuuta 2010 Kreikan huomautukset aloittamispäätökseen. Kreikan viranomaiset toimittivat 12 päivänä lokakuuta 2010 lisätietoja kiistanalaisesta toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio vastaanotti 6 päivänä lokakuuta 2010 Kreikan huomautukset aloittamispäätökseen. Kreikan viranomaiset toimittivat 12 päivänä lokakuuta 2010 lisätietoja kiistanalaisesta toimenpiteestä.

| (8) | Kantelija toimitti huomautuksensa aloittamispäätökseen 8 ja 25 päivänä lokakuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(8)

Kantelija toimitti huomautuksensa aloittamispäätökseen 8 ja 25 päivänä lokakuuta 2010 päivätyillä kirjeillä.

| (9) | Komissio välitti 29 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Mont Parnèsin kasinon ja Thessalonikin kasinon esittämät huomautukset Kreikan viranomaisille. Kreikan viranomaiset esittivät 6 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa kolmansien osapuolten huomautuksiin. |
| --- | --- |

(9)

Komissio välitti 29 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Mont Parnèsin kasinon ja Thessalonikin kasinon esittämät huomautukset Kreikan viranomaisille. Kreikan viranomaiset esittivät 6 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa kolmansien osapuolten huomautuksiin.

| (10) | Komissio antoi 24 päivänä toukokuuta 2011 päätöksen 2011/716/EU (5), jäljempänä ’vuonna 2011 annettu lopullinen päätös’. Siinä komissio päätteli, että toimenpiteessä oli kyse sisämarkkinoille soveltumattomasta sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, ja määräsi, että tuki oli perittävä takaisin. |
| --- | --- |

(10)

Komissio antoi 24 päivänä toukokuuta 2011 päätöksen 2011/716/EU (5), jäljempänä ’vuonna 2011 annettu lopullinen päätös’. Siinä komissio päätteli, että toimenpiteessä oli kyse sisämarkkinoille soveltumattomasta sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, ja määräsi, että tuki oli perittävä takaisin.

5

| (11) | Kreikka nosti unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 3 päivänä elokuuta 2011 toimittamallaan kannekirjelmällä kanteen, jossa vaadittiin vuonna 2011 annetun lopullisen päätöksen kumoamista (asia T-425/11). Myös Etaireia Akiniton Dimosiou AE (asia T-419/11), Thessalonikin kasino (asia T-635/11), Mont Parnèsin kasino (asia T-14/12) ja Athens Resort Casino AE Symmetochon, joka on Thessalonikin kasinon ja Mont Parnèsin kasinon osakas (asia T-36/12), nostivat kanteet päätöksen kumoamiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Kreikka nosti unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 3 päivänä elokuuta 2011 toimittamallaan kannekirjelmällä kanteen, jossa vaadittiin vuonna 2011 annetun lopullisen päätöksen kumoamista (asia T-425/11). Myös Etaireia Akiniton Dimosiou AE (asia T-419/11), Thessalonikin kasino (asia T-635/11), Mont Parnèsin kasino (asia T-14/12) ja Athens Resort Casino AE Symmetochon, joka on Thessalonikin kasinon ja Mont Parnèsin kasinon osakas (asia T-36/12), nostivat kanteet päätöksen kumoamiseksi.

| (12) | Unionin yleinen tuomioistuin antoi 11 päivänä syyskuuta 2014 asiassa T-425/11, Kreikka v. komissio, tuomion, jäljempänä ’vuoden 2014 tuomio’ (6), jossa se kumosi vuonna 2011 annetun lopullisen päätöksen ja päätteli, että komissio ei ollut pystynyt osoittamaan, että kyse olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(12)

Unionin yleinen tuomioistuin antoi 11 päivänä syyskuuta 2014 asiassa T-425/11, Kreikka v. komissio, tuomion, jäljempänä ’vuoden 2014 tuomio’ (6), jossa se kumosi vuonna 2011 annetun lopullisen päätöksen ja päätteli, että komissio ei ollut pystynyt osoittamaan, että kyse olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

6

| (13) | Komissio valitti vuoden 2014 tuomiosta 22 päivänä marraskuuta 2014. Unionin tuomioistuin hylkäsi komission valituksen ja vahvisti vuoden 2014 tuomion 22 päivänä lokakuuta 2015 asiassa C-530/14 P, Kreikka v. komissio, annetulla määräyksellä, jäljempänä ’vuoden 2015 määräys’ (7). Näin ollen unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että Etaireia Akiniton Dimosiou AE:n, Thessalonikin kasinon, Mont Parnèsin kasinon ja Athens Resort Casino AE Symmetochonin nostamat kanteet vuonna 2011 annetun lopullisen päätöksen kumoamiseksi olivat tulleet perusteettomiksi ja ettei kanteista ollut enää tarvetta antaa lausuntoa. |
| --- | --- |

(13)

Komissio valitti vuoden 2014 tuomiosta 22 päivänä marraskuuta 2014. Unionin tuomioistuin hylkäsi komission valituksen ja vahvisti vuoden 2014 tuomion 22 päivänä lokakuuta 2015 asiassa C-530/14 P, Kreikka v. komissio, annetulla määräyksellä, jäljempänä ’vuoden 2015 määräys’ (7). Näin ollen unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että Etaireia Akiniton Dimosiou AE:n, Thessalonikin kasinon, Mont Parnèsin kasinon ja Athens Resort Casino AE Symmetochonin nostamat kanteet vuonna 2011 annetun lopullisen päätöksen kumoamiseksi olivat tulleet perusteettomiksi ja ettei kanteista ollut enää tarvetta antaa lausuntoa.

7

| (14) | Komission oli näin ollen tarkasteltava toimenpidettä uudelleen ja annettava siitä uusi lopullinen päätös. |
| --- | --- |

(14)

Komission oli näin ollen tarkasteltava toimenpidettä uudelleen ja annettava siitä uusi lopullinen päätös.

| (15) | Loutrakin kasino teki 14 päivänä huhtikuuta 2017 uuden kantelun, jossa se pyysi komissiota antamaan uuden lopullisen päätöksen, jossa toimenpide todettaisiin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaiseksi ja soveltumattomaksi sisämarkkinoille ja jossa määrättäisiin tuen takaisinperinnästä. |
| --- | --- |

(15)

Loutrakin kasino teki 14 päivänä huhtikuuta 2017 uuden kantelun, jossa se pyysi komissiota antamaan uuden lopullisen päätöksen, jossa toimenpide todettaisiin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaiseksi ja soveltumattomaksi sisämarkkinoille ja jossa määrättäisiin tuen takaisinperinnästä.

| (16) | Komissio välitti 17 päivänä marraskuuta 2017 uuden kantelun Kreikalle ja kehotti sitä esittämään huomautuksia. Kreikka pyysi asiakirjoista kreikankielisiä käännöksiä, jotka komissio toimitti 20 päivänä joulukuuta 2017. Kreikka vastasi komissiolle 26 päivänä tammikuuta 2018. |
| --- | --- |

(16)

Komissio välitti 17 päivänä marraskuuta 2017 uuden kantelun Kreikalle ja kehotti sitä esittämään huomautuksia. Kreikka pyysi asiakirjoista kreikankielisiä käännöksiä, jotka komissio toimitti 20 päivänä joulukuuta 2017. Kreikka vastasi komissiolle 26 päivänä tammikuuta 2018.

2.   ARVIOITAVANA OLEVA TOIMENPIDE

ARVIOITAVANA OLEVA TOIMENPIDE

2.1   Toimenpide

Toimenpide

| (17) | Arvioitavana oleva toimenpide koskee marraskuuhun 2012 asti käytössä ollutta Kreikan kasinojen pääsymaksujärjestelmää. Järjestelmässä kreikkalaisten kasinojen pääsymaksuista perittävä vero oli eriytetty sen mukaan, oliko kasino julkisessa vai yksityisessä omistuksessa. |
| --- | --- |

(17)

Arvioitavana oleva toimenpide koskee marraskuuhun 2012 asti käytössä ollutta Kreikan kasinojen pääsymaksujärjestelmää. Järjestelmässä kreikkalaisten kasinojen pääsymaksuista perittävä vero oli eriytetty sen mukaan, oliko kasino julkisessa vai yksityisessä omistuksessa.

| (18) | Vuodesta 1995 alkaen kaikkien Kreikan kasinojen on täytynyt periä 15 euron pääsymaksu kultakin asiakkaalta. Tästä määrästä niiden pitää suorittaa 80 prosenttia (12 euroa) Kreikan valtiolle pääsymaksuista maksettavana verona. Kasinoilla on oikeus pitää itsellään jäljelle jäävä 20 prosenttia maksusta (3 euroa) korvauksena pääsylipun myynnistä ja niille aiheutuvista kuluista. |
| --- | --- |

(18)

Vuodesta 1995 alkaen kaikkien Kreikan kasinojen on täytynyt periä 15 euron pääsymaksu kultakin asiakkaalta. Tästä määrästä niiden pitää suorittaa 80 prosenttia (12 euroa) Kreikan valtiolle pääsymaksuista maksettavana verona. Kasinoilla on oikeus pitää itsellään jäljelle jäävä 20 prosenttia maksusta (3 euroa) korvauksena pääsylipun myynnistä ja niille aiheutuvista kuluista.

| (19) | Poikkeusta kasinoiden perimän pääsymaksun tasoon sovellettiin käytännössä valtion omistamiin kasinoihin, jäljempänä ’julkiset kasinot’, ja yksityisomistuksessa olevaan Thessalonikin kasinoon. Näiden kasinoiden täytyy periä 6 euroa kultakin sisään päästettävältä asiakkaalta. Tästä määrästä niiden pitää suorittaa 80 prosenttia (4,80 euroa) Kreikan valtiolle pääsymaksuista maksettavana verona. Niillä on oikeus pitää itsellään jäljelle jäävä 20 prosenttia maksusta (1,20 euroa) korvauksena pääsylipun myynnistä ja niille aiheutuvista kuluista. |
| --- | --- |

(19)

Poikkeusta kasinoiden perimän pääsymaksun tasoon sovellettiin käytännössä valtion omistamiin kasinoihin, jäljempänä ’julkiset kasinot’, ja yksityisomistuksessa olevaan Thessalonikin kasinoon. Näiden kasinoiden täytyy periä 6 euroa kultakin sisään päästettävältä asiakkaalta. Tästä määrästä niiden pitää suorittaa 80 prosenttia (4,80 euroa) Kreikan valtiolle pääsymaksuista maksettavana verona. Niillä on oikeus pitää itsellään jäljelle jäävä 20 prosenttia maksusta (1,20 euroa) korvauksena pääsylipun myynnistä ja niille aiheutuvista kuluista.

| (20) | Toimenpiteen seurauksena yksityiset kasinot siirtävät valtiolle 12 euroa kutakin sisään päästettyä asiakasta kohden, kun taas julkiset kasinot ja Thessalonikin kasino siirtävät valtiolle 4,80 euroa kutakin sisään päästettyä asiakasta kohden. Laki antaa myös kasinoille mahdollisuuden päästää asiakkaita tietyissä tilanteissa sisään ilmaiseksi, mutta niillä on myös tällöin velvollisuus maksaa sisäänpääsystä valtiolle joko 12 euron taikka 4,80 euron vero, vaikka ne eivät perikään pääsymaksua. |
| --- | --- |

(20)

Toimenpiteen seurauksena yksityiset kasinot siirtävät valtiolle 12 euroa kutakin sisään päästettyä asiakasta kohden, kun taas julkiset kasinot ja Thessalonikin kasino siirtävät valtiolle 4,80 euroa kutakin sisään päästettyä asiakasta kohden. Laki antaa myös kasinoille mahdollisuuden päästää asiakkaita tietyissä tilanteissa sisään ilmaiseksi, mutta niillä on myös tällöin velvollisuus maksaa sisäänpääsystä valtiolle joko 12 euron taikka 4,80 euron vero, vaikka ne eivät perikään pääsymaksua.

2.2   Arvioitavina olevat Kreikan säännökset

Arvioitavina olevat Kreikan säännökset

| (21) | Ennen Kreikan kasinomarkkinoiden vapauttamista vuonna 1994 Kreikassa toimi ainoastaan kolme kasinoa, nimittäin Mont Parnèsin kasino, Korfun kasino ja Rhodoksen kasino. Tuohon aikaan kyseiset kasinot olivat julkisia yrityksiä ja toimivat valtion omistamina klubeina Kreikan kansallisen matkailuviraston, jäljempänä ’EOT’, alaisuudessa (8). EOT:n pääsihteerin päätöksillä (9) kasinoiden pääsylippujen hinnaksi asetettiin 1 500 drakmaa (noin 4,50 euroa) tai 2 000 drakmaa (noin 6 euroa). Kun Kreikka otti käyttöön euron vuonna 2002, julkisten kasinoiden lakisääteiseksi pääsymaksuksi tuli 6 euroa. |
| --- | --- |

(21)

Ennen Kreikan kasinomarkkinoiden vapauttamista vuonna 1994 Kreikassa toimi ainoastaan kolme kasinoa, nimittäin Mont Parnèsin kasino, Korfun kasino ja Rhodoksen kasino. Tuohon aikaan kyseiset kasinot olivat julkisia yrityksiä ja toimivat valtion omistamina klubeina Kreikan kansallisen matkailuviraston, jäljempänä ’EOT’, alaisuudessa (8). EOT:n pääsihteerin päätöksillä (9) kasinoiden pääsylippujen hinnaksi asetettiin 1 500 drakmaa (noin 4,50 euroa) tai 2 000 drakmaa (noin 6 euroa). Kun Kreikka otti käyttöön euron vuonna 2002, julkisten kasinoiden lakisääteiseksi pääsymaksuksi tuli 6 euroa.

8

9

| (22) | Vuonna 1994 Kreikan kasinomarkkinat vapautuivat lain nro 2206/1994 (10) hyväksymisen seurauksena ja markkinoille tuli kuusi vastikään perustettua yksityistä kasinoa entisten kolmen valtio-omisteisen kasinon rinnalle. Lain nro 2206/1994 2 §:n 10 momentissa säädettiin, että tietyillä alueilla kasinoiden pääsylippujen hinta asetettaisiin ministeriön päätöksellä ja että samalla päätöksellä määritettäisiin, mikä prosenttiosuus hinnasta katsottaisiin Kreikan valtion tuloksi. Valtiovarainministeriön 16 päivänä marraskuuta 1995 tekemällä päätöksellä (11), jäljempänä ’vuonna 1995 tehty ministeriön päätös’, säädettiin, että kaikkien lain nro 2206/1994 soveltamisalaan kuuluvien kasinoiden haltijoiden oli 15 päivästä joulukuuta 1995 alkaen perittävä pääsymaksu (12), joka oli suuruudeltaan 5 000 drakmaa (13) (noin 15 euroa). Vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen mukaan kasinoyrityksillä oli lisäksi lakisääteinen velvoite pitää itsellään 20 prosenttia lipun hinnasta, mukaan lukien asianmukainen arvonlisävero, korvauksena pääsylipun myynnistä ja niille aiheutuvista kuluista, kun taas loppuosa katsottiin valtiolle suoritettaviksi maksuiksi (14). Vuonna 1995 tehdyssä ministeriön päätöksessä säädettiin, että kasinoilla on tietyissä tapauksissa oikeus tarjota asiakkaille ilmainen sisäänpääsy (15). Kuitenkin myös tällaisissa tapauksissa kasinoiden tuli siirtää 80 prosenttia lakisääteisestä pääsymaksusta valtiolle, vaikka ne eivät ottaneet asiakkailta pääsymaksua (16). Vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen mukaan kasinoiden oli maksettava valtiolle suoritettavat maksut kuukausittain (17). Ministeriön päätöksessä säädettiin myös erityisistä alennuksista, jotka koskivat 15 tai 30 päivää voimassa olevia lippuja (18). Kun Kreikka otti käyttöön euron vuonna 2002, kasinoiden pääsylippujen lakisääteiseksi vakiohinnaksi tuli 15 euroa. |
| --- | --- |

(22)

Vuonna 1994 Kreikan kasinomarkkinat vapautuivat lain nro 2206/1994 (10) hyväksymisen seurauksena ja markkinoille tuli kuusi vastikään perustettua yksityistä kasinoa entisten kolmen valtio-omisteisen kasinon rinnalle. Lain nro 2206/1994 2 §:n 10 momentissa säädettiin, että tietyillä alueilla kasinoiden pääsylippujen hinta asetettaisiin ministeriön päätöksellä ja että samalla päätöksellä määritettäisiin, mikä prosenttiosuus hinnasta katsottaisiin Kreikan valtion tuloksi. Valtiovarainministeriön 16 päivänä marraskuuta 1995 tekemällä päätöksellä (11), jäljempänä ’vuonna 1995 tehty ministeriön päätös’, säädettiin, että kaikkien lain nro 2206/1994 soveltamisalaan kuuluvien kasinoiden haltijoiden oli 15 päivästä joulukuuta 1995 alkaen perittävä pääsymaksu (12), joka oli suuruudeltaan 5 000 drakmaa (13) (noin 15 euroa). Vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen mukaan kasinoyrityksillä oli lisäksi lakisääteinen velvoite pitää itsellään 20 prosenttia lipun hinnasta, mukaan lukien asianmukainen arvonlisävero, korvauksena pääsylipun myynnistä ja niille aiheutuvista kuluista, kun taas loppuosa katsottiin valtiolle suoritettaviksi maksuiksi (14). Vuonna 1995 tehdyssä ministeriön päätöksessä säädettiin, että kasinoilla on tietyissä tapauksissa oikeus tarjota asiakkaille ilmainen sisäänpääsy (15). Kuitenkin myös tällaisissa tapauksissa kasinoiden tuli siirtää 80 prosenttia lakisääteisestä pääsymaksusta valtiolle, vaikka ne eivät ottaneet asiakkailta pääsymaksua (16). Vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen mukaan kasinoiden oli maksettava valtiolle suoritettavat maksut kuukausittain (17). Ministeriön päätöksessä säädettiin myös erityisistä alennuksista, jotka koskivat 15 tai 30 päivää voimassa olevia lippuja (18). Kun Kreikka otti käyttöön euron vuonna 2002, kasinoiden pääsylippujen lakisääteiseksi vakiohinnaksi tuli 15 euroa.

10

11

12

13

14

15

16

17

18

| (23) | Vaikka kasinoiden toimintaa Kreikassa säädellään yleisesti lailla nro 2206/1994 ja vuonna 1995 tehdyllä ministeriön päätöksellä, julkisessa omistuksessa olleet Mont Parnèsin, Korfun ja Rhodoksen kasinot olivat vapautettuja kyseisen lain ja kyseisen päätöksen soveltamisesta siihen saakka, kunnes kasinolautakunta myönsi niille toimiluvat. Tarkemmin sanoen laissa nro 2160/1993 säädettiin, että nämä kasinot toimisivat edelleen EOT:n klubeina kyseeseen tulevien EOT:tä koskevien säännösten – nimittäin lain nro 1624/1951 (19), asetuksen nro 4109/1960 (20) ja lain nro 2160/1993 (21) – mukaisesti. Näin ollen Mont Parnèsin kasinolla, Korfun kasinolla ja Rhodoksen kasinolla perittiin yhä kuuden euron pääsymaksu. |
| --- | --- |

(23)

Vaikka kasinoiden toimintaa Kreikassa säädellään yleisesti lailla nro 2206/1994 ja vuonna 1995 tehdyllä ministeriön päätöksellä, julkisessa omistuksessa olleet Mont Parnèsin, Korfun ja Rhodoksen kasinot olivat vapautettuja kyseisen lain ja kyseisen päätöksen soveltamisesta siihen saakka, kunnes kasinolautakunta myönsi niille toimiluvat. Tarkemmin sanoen laissa nro 2160/1993 säädettiin, että nämä kasinot toimisivat edelleen EOT:n klubeina kyseeseen tulevien EOT:tä koskevien säännösten – nimittäin lain nro 1624/1951 (19), asetuksen nro 4109/1960 (20) ja lain nro 2160/1993 (21) – mukaisesti. Näin ollen Mont Parnèsin kasinolla, Korfun kasinolla ja Rhodoksen kasinolla perittiin yhä kuuden euron pääsymaksu.

19

20

21

| (24) | Sitä vastoin kaikki uudet yksityiset kasinot, jotka oli perustettu lain nro 2206/1994 hyväksymisen jälkeen, panivat täytäntöön vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen ja perivät pääsylipuista 15 euron hintaa Thessalonikin kasinoa lukuun ottamatta. Vaikka Thessalonikin kasino oli perustettu ja se oli saanut toimiluvan vuonna 1995 lain nro 2206/1994 mukaisesti, se peri valtion omistuksessa olevien kasinoiden soveltamaa alhaisempaa kuuden euron pääsymaksua marraskuuhun 2012 saakka vedoten lakiin nro 2687/1953 (22), jossa säädetään, että ulkomaisin investoinnein muodostettuja yrityksiä kohdellaan vähintään yhtä suotuisasti kuin maassa toimivia muita vastaavia yrityksiä (23). Vaatimusta, jonka mukaan kasinon oli suoritettava valtiolle 80 prosenttia pääsylippujen nimellisarvosta, oli sovellettu Thessalonikin kasinoon siitä saakka, kun se sai toimiluvan vuonna 1995 (24). |
| --- | --- |

(24)

Sitä vastoin kaikki uudet yksityiset kasinot, jotka oli perustettu lain nro 2206/1994 hyväksymisen jälkeen, panivat täytäntöön vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen ja perivät pääsylipuista 15 euron hintaa Thessalonikin kasinoa lukuun ottamatta. Vaikka Thessalonikin kasino oli perustettu ja se oli saanut toimiluvan vuonna 1995 lain nro 2206/1994 mukaisesti, se peri valtion omistuksessa olevien kasinoiden soveltamaa alhaisempaa kuuden euron pääsymaksua marraskuuhun 2012 saakka vedoten lakiin nro 2687/1953 (22), jossa säädetään, että ulkomaisin investoinnein muodostettuja yrityksiä kohdellaan vähintään yhtä suotuisasti kuin maassa toimivia muita vastaavia yrityksiä (23). Vaatimusta, jonka mukaan kasinon oli suoritettava valtiolle 80 prosenttia pääsylippujen nimellisarvosta, oli sovellettu Thessalonikin kasinoon siitä saakka, kun se sai toimiluvan vuonna 1995 (24).

22

23

24

| (25) | Kreikan mukaan ennen lain nro 2206/1994 voimaantuloa olemassa olleisiin julkisiin kasinoihin sovellettavat erityissäännökset pitäisi katsoa poikkeuksiksi asianomaisen lain yleisten säännösten ja vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen soveltamisesta. Näin ollen vuonna 1995 tehtyä ministeriön päätöstä ei katsottu aiheelliseksi soveltaa julkisiin kasinoihin ennen kuin niille oli myönnetty toimilupa lain nro 2206/1994 nojalla – tätä tulkintaa sovellettiin sekä 15 euron vakiopääsymaksuun että vaatimukseen suorittaa 80 prosenttia tästä maksusta valtiolle. Yhä tämänkin jälkeen julkiset kasinot maksoivat 80 prosenttia vain kuudesta eurosta, koska julkisten kasinoiden pääsymaksu pysyi poikkeuksellisesti kuutena eurona jo ennestään sovellettavien EOT:n päätösten perusteella – niitä pidettiin erityisinä poikkeussäännöksinä (jo olemassa oleva lex specialis), joiden soveltamiseen lain nro 2206/1994 yleisillä säännöksillä ja vuonna 1995 tehdyllä ministeriön päätöksellä ei ollut vaikutusta. EOT:n päätökset katsottiin soveltamiskelvottomiksi vain silloin, kun kasinot eivät yksityistämisen jälkeen olleet enää kokonaan valtion omistuksessa. Vasta yksityistämisen jälkeen nämä kasinot alkoivat periä pääsylipuista 15 euron vakiohintaa ja olivat velvollisia suorittamaan kyseisestä 15 eurosta 80 prosenttia verona valtiolle. |
| --- | --- |

(25)

Kreikan mukaan ennen lain nro 2206/1994 voimaantuloa olemassa olleisiin julkisiin kasinoihin sovellettavat erityissäännökset pitäisi katsoa poikkeuksiksi asianomaisen lain yleisten säännösten ja vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen soveltamisesta. Näin ollen vuonna 1995 tehtyä ministeriön päätöstä ei katsottu aiheelliseksi soveltaa julkisiin kasinoihin ennen kuin niille oli myönnetty toimilupa lain nro 2206/1994 nojalla – tätä tulkintaa sovellettiin sekä 15 euron vakiopääsymaksuun että vaatimukseen suorittaa 80 prosenttia tästä maksusta valtiolle. Yhä tämänkin jälkeen julkiset kasinot maksoivat 80 prosenttia vain kuudesta eurosta, koska julkisten kasinoiden pääsymaksu pysyi poikkeuksellisesti kuutena eurona jo ennestään sovellettavien EOT:n päätösten perusteella – niitä pidettiin erityisinä poikkeussäännöksinä (jo olemassa oleva lex specialis), joiden soveltamiseen lain nro 2206/1994 yleisillä säännöksillä ja vuonna 1995 tehdyllä ministeriön päätöksellä ei ollut vaikutusta. EOT:n päätökset katsottiin soveltamiskelvottomiksi vain silloin, kun kasinot eivät yksityistämisen jälkeen olleet enää kokonaan valtion omistuksessa. Vasta yksityistämisen jälkeen nämä kasinot alkoivat periä pääsylipuista 15 euron vakiohintaa ja olivat velvollisia suorittamaan kyseisestä 15 eurosta 80 prosenttia verona valtiolle.

lex specialis

| (26) | Tämän lisäksi Mont Parnèsin kasinon eduksi sovellettiin sen osittaisen yksityistämisen jälkeen lain nro 2206/1994 yleisten säännösten ja vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen soveltamista koskevaa poikkeusta lain nro 3139/2003 perusteella – kyseisessä laissa määrättiin nimenomaisesti, että Mont Parnèsin kasinon pääsylippujen hintana olisi yhä kuusi euroa. |
| --- | --- |

(26)

Tämän lisäksi Mont Parnèsin kasinon eduksi sovellettiin sen osittaisen yksityistämisen jälkeen lain nro 2206/1994 yleisten säännösten ja vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen soveltamista koskevaa poikkeusta lain nro 3139/2003 perusteella – kyseisessä laissa määrättiin nimenomaisesti, että Mont Parnèsin kasinon pääsylippujen hintana olisi yhä kuusi euroa.

| (27) | Vuonna 2000 kokonaan Kreikan valtion omistama Ellinika Touristika Akinita AE (ETA) seurasi EOT:tä Mont Parnèsin kasinon ja Korfun kasinon toiminnanvalvojana. Vuoden 2000 lopusta siihen saakka, kunnes nämä kasinot saivat toimiluvat vuonna 2003 lain nro 2206/1994 nojalla, ETA oli alkanut (25) ensin vapaaehtoisesti ja myöhemmin lain nro 2919/2001 mukaisesti mukauttaa toimintaa kasinoille laissa nro 2206/1994 vahvistettujen velvoitteiden mukaiseksi valmistellakseen kyseisten kahden aiemmin kokonaan valtion omistuksessa olleen kasinoklubin täyden toimiluvan saantia ja yksityistämistä. Tämän siirtymäkauden aikana ETA suoritti valtiolle 80 prosenttia Mont Parnèsin ja Korfun kasinoiden pääsylippujen kuuden euron hinnasta. Komission saamien tietojen mukaan mitään uutta ministeriön päätöstä ei ole tehty ja Korfun kasino peri edelleen kuuden euron suuruista pääsymaksua elokuussa 2010 toteutettuun yksityistämiseensä saakka (26), jolloin se alkoi periä 15 euron suuruista pääsymaksua. |
| --- | --- |

(27)

Vuonna 2000 kokonaan Kreikan valtion omistama Ellinika Touristika Akinita AE (ETA) seurasi EOT:tä Mont Parnèsin kasinon ja Korfun kasinon toiminnanvalvojana. Vuoden 2000 lopusta siihen saakka, kunnes nämä kasinot saivat toimiluvat vuonna 2003 lain nro 2206/1994 nojalla, ETA oli alkanut (25) ensin vapaaehtoisesti ja myöhemmin lain nro 2919/2001 mukaisesti mukauttaa toimintaa kasinoille laissa nro 2206/1994 vahvistettujen velvoitteiden mukaiseksi valmistellakseen kyseisten kahden aiemmin kokonaan valtion omistuksessa olleen kasinoklubin täyden toimiluvan saantia ja yksityistämistä. Tämän siirtymäkauden aikana ETA suoritti valtiolle 80 prosenttia Mont Parnèsin ja Korfun kasinoiden pääsylippujen kuuden euron hinnasta. Komission saamien tietojen mukaan mitään uutta ministeriön päätöstä ei ole tehty ja Korfun kasino peri edelleen kuuden euron suuruista pääsymaksua elokuussa 2010 toteutettuun yksityistämiseensä saakka (26), jolloin se alkoi periä 15 euron suuruista pääsymaksua.

25

26

| (28) | Rhodoksen kasinolle myönnettiin lain nro 2206/1994 mukainen toimilupa vuonna 1996 (27). Kasino kuitenkin peri pääsylipuista alhaisempaa hintaa vuoteen 1999 saakka ja alkoi periä 15 euron hintaa vasta, kun kasino oli yksityistetty huhtikuussa 1999. |
| --- | --- |

(28)

Rhodoksen kasinolle myönnettiin lain nro 2206/1994 mukainen toimilupa vuonna 1996 (27). Kasino kuitenkin peri pääsylipuista alhaisempaa hintaa vuoteen 1999 saakka ja alkoi periä 15 euron hintaa vasta, kun kasino oli yksityistetty huhtikuussa 1999.

27

| (29) | Marraskuussa 2012 Kreikka antoi uutta lainsäädäntöä (28), jossa kaikille – julkisille ja yksityisille – kasinoille asetettiin yhtäläinen kuuden euron lakisääteinen pääsymaksu ja kaikki kasinot velvoitettiin pitämään itsellään 20 prosenttia (1,20 euroa) pääsymaksun hinnasta korvauksena lipun myynnistä ja kasinoille aiheutuvista kuluista ja siirtämään valtiolle kuukausittain pääsymaksun hinnasta jäljelle jäävä 80 prosenttia (4,80 euroa) valtiolle suoritettavina maksuina. Kreikka on vahvistanut, että tämä lainsäädäntö on yhä tälläkin hetkellä voimassa. |
| --- | --- |

(29)

Marraskuussa 2012 Kreikka antoi uutta lainsäädäntöä (28), jossa kaikille – julkisille ja yksityisille – kasinoille asetettiin yhtäläinen kuuden euron lakisääteinen pääsymaksu ja kaikki kasinot velvoitettiin pitämään itsellään 20 prosenttia (1,20 euroa) pääsymaksun hinnasta korvauksena lipun myynnistä ja kasinoille aiheutuvista kuluista ja siirtämään valtiolle kuukausittain pääsymaksun hinnasta jäljelle jäävä 80 prosenttia (4,80 euroa) valtiolle suoritettavina maksuina. Kreikka on vahvistanut, että tämä lainsäädäntö on yhä tälläkin hetkellä voimassa.

28

3.   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (30) | Komissio aloitti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn, koska se epäili, että Kreikka saattoi toteuttaa syrjivää verokohtelua, josta hyötyivät useat erityisesti tunnistetut kreikkalaiset kasinot, joihin sovellettiin maan muita kasinoita suotuisampaa verotusta. |
| --- | --- |

(30)

Komissio aloitti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn, koska se epäili, että Kreikka saattoi toteuttaa syrjivää verokohtelua, josta hyötyivät useat erityisesti tunnistetut kreikkalaiset kasinot, joihin sovellettiin maan muita kasinoita suotuisampaa verotusta.

| (31) | Komissio katsoi, että kiistanalainen toimenpide poikkesi Kreikan yleisistä oikeussäännöksistä, joissa vahvistettiin kasinoiden pääsymaksuista suoritettavien maksujen yleinen taso, ja että se näin ollen paransi tuensaajien kilpailuasemaa. |
| --- | --- |

(31)

Komissio katsoi, että kiistanalainen toimenpide poikkesi Kreikan yleisistä oikeussäännöksistä, joissa vahvistettiin kasinoiden pääsymaksuista suoritettavien maksujen yleinen taso, ja että se näin ollen paransi tuensaajien kilpailuasemaa.

| (32) | Komissio totesi, että kiistanalainen toimenpide näyttäisi aiheuttaneen Kreikan valtiolle julkisten tulojen menetyksiä ja alhaisempia pääsymaksuja perivät kasinot saivat siitä etua. Kreikan viranomaisten esittämään väitteeseen, jonka mukaan alhaisemman pääsylippujen hinnan välitön edunsaaja oli asiakas, komissio vastasi, että asiakkaille annettavat tuet voivat olla yrityksille annettavaa valtiontukea, jos tuen ehtona on tietyn yrityksen tarjoaman tietyn tavaran taikka palvelun käyttö (29). |
| --- | --- |

(32)

Komissio totesi, että kiistanalainen toimenpide näyttäisi aiheuttaneen Kreikan valtiolle julkisten tulojen menetyksiä ja alhaisempia pääsymaksuja perivät kasinot saivat siitä etua. Kreikan viranomaisten esittämään väitteeseen, jonka mukaan alhaisemman pääsylippujen hinnan välitön edunsaaja oli asiakas, komissio vastasi, että asiakkaille annettavat tuet voivat olla yrityksille annettavaa valtiontukea, jos tuen ehtona on tietyn yrityksen tarjoaman tietyn tavaran taikka palvelun käyttö (29).

29

| (33) | Lisäksi komissio totesi, että verotuksen tasoa ei nähtävästi ollut asetettu kunkin yksittäisen kasinon tilanteen perusteella (30), ja komissio päätteli alustavasti, että toimenpide oli valikoiva (31). |
| --- | --- |

(33)

Lisäksi komissio totesi, että verotuksen tasoa ei nähtävästi ollut asetettu kunkin yksittäisen kasinon tilanteen perusteella (30), ja komissio päätteli alustavasti, että toimenpide oli valikoiva (31).

30

31

| (34) | Komissio katsoi, että kiistanalainen toimenpide oli omiaan vääristämään kasinoiden välistä kilpailua Kreikassa sekä yritysostojen markkinoilla Euroopassa. Komissio totesi kunnioittavansa täysin jäsenvaltioiden oikeutta säännellä uhkapelaamista alueellaan unionin lainsäädännön mukaisesti mutta ei yhtynyt näkemykseen, jonka mukaan käsiteltävänä oleva toimenpide ei näiden näkökohtien valossa voinut vääristää kilpailua taikka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kyseisen toimialan toimijat olivat usein kansainvälisiä hotelliryhmiä, joiden investointipäätöksiin toimenpide saattoi vaikuttaa, ja kasinot voivat houkutella matkailijoita Kreikkaan. Näin ollen komissio päätteli, että toimenpide saattoi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (32). |
| --- | --- |

(34)

Komissio katsoi, että kiistanalainen toimenpide oli omiaan vääristämään kasinoiden välistä kilpailua Kreikassa sekä yritysostojen markkinoilla Euroopassa. Komissio totesi kunnioittavansa täysin jäsenvaltioiden oikeutta säännellä uhkapelaamista alueellaan unionin lainsäädännön mukaisesti mutta ei yhtynyt näkemykseen, jonka mukaan käsiteltävänä oleva toimenpide ei näiden näkökohtien valossa voinut vääristää kilpailua taikka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kyseisen toimialan toimijat olivat usein kansainvälisiä hotelliryhmiä, joiden investointipäätöksiin toimenpide saattoi vaikuttaa, ja kasinot voivat houkutella matkailijoita Kreikkaan. Näin ollen komissio päätteli, että toimenpide saattoi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (32).

32

| (35) | Komissio katsoi alustavasti, että toimenpide oli sääntöjenvastaista tukea, koska Kreikan viranomaiset olivat toteuttaneet sen ilman komission antamaa etukäteishyväksyntää, ja että toimenpide kuului näin ollen tuolloin sovelletun menettelyasetuksen (neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999 (33)) 15 artiklan soveltamisalaan tuen takaisinperinnän osalta (34). |
| --- | --- |

(35)

Komissio katsoi alustavasti, että toimenpide oli sääntöjenvastaista tukea, koska Kreikan viranomaiset olivat toteuttaneet sen ilman komission antamaa etukäteishyväksyntää, ja että toimenpide kuului näin ollen tuolloin sovelletun menettelyasetuksen (neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999 (33)) 15 artiklan soveltamisalaan tuen takaisinperinnän osalta (34).

33

34

| (36) | Komissio ei löytänyt perusteita sille, että kiistanalaisen toimenpiteen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, sillä sen katsottiin olevan siitä hyötyneille kasinoille myönnettyä perusteetonta toimintatukea (35). |
| --- | --- |

(36)

Komissio ei löytänyt perusteita sille, että kiistanalaisen toimenpiteen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, sillä sen katsottiin olevan siitä hyötyneille kasinoille myönnettyä perusteetonta toimintatukea (35).

35

| (37) | Komissio huomautti lisäksi, että mikäli sen epäilyt siitä, että toimenpide sisälsi sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, saisivat vahvistuksen, se joutuisi menettelyasetuksen 14 artiklan 1 kohdan nojalla määräämään Kreikan perimään tuen takaisin tuensaajilta, jollei tämä olisi vastoin yleistä lain periaatetta (36). |
| --- | --- |

(37)

Komissio huomautti lisäksi, että mikäli sen epäilyt siitä, että toimenpide sisälsi sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, saisivat vahvistuksen, se joutuisi menettelyasetuksen 14 artiklan 1 kohdan nojalla määräämään Kreikan perimään tuen takaisin tuensaajilta, jollei tämä olisi vastoin yleistä lain periaatetta (36).

36

4.   KREIKAN JA KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

KREIKAN JA KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (38) | Muodollisen tutkintamenettelyn aikana komissio sai huomautuksia Kreikalta, Mont Parnèsin kasinolta, Thessalonikin kasinolta ja Loutrakin kasinolta. |
| --- | --- |

(38)

Muodollisen tutkintamenettelyn aikana komissio sai huomautuksia Kreikalta, Mont Parnèsin kasinolta, Thessalonikin kasinolta ja Loutrakin kasinolta.

4.1   Kreikan sekä Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinojen huomautukset

Kreikan sekä Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinojen huomautukset

| (39) | Tuensaajina olleiden Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinoiden edustajan toimittamat huomautukset ja Kreikan viranomaisten toimittamat huomautukset ovat olennaisilta osiltaan samanlaiset, joten niistä tehdään yhteinen yhteenveto tässä jaksossa. |
| --- | --- |

(39)

Tuensaajina olleiden Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinoiden edustajan toimittamat huomautukset ja Kreikan viranomaisten toimittamat huomautukset ovat olennaisilta osiltaan samanlaiset, joten niistä tehdään yhteinen yhteenveto tässä jaksossa.

| (40) | Sekä Kreikka että Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot kiistävät valtiontuen olemassaolon sillä perusteella, että valtio ei luovu tuloistaan ja että jos se luopuisi, kasinot eivät saisi siitä mitään hyötyä. |
| --- | --- |

(40)

Sekä Kreikka että Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot kiistävät valtiontuen olemassaolon sillä perusteella, että valtio ei luovu tuloistaan ja että jos se luopuisi, kasinot eivät saisi siitä mitään hyötyä.

| (41) | Kreikan viranomaiset väittävät, että pääsylippujen hintojen erossa on kyse pelkästään hintojen sääntelystä, koska kaikkien myytyjen pääsylippujen hinnasta peritään veroa samansuuruinen osuus. |
| --- | --- |

(41)

Kreikan viranomaiset väittävät, että pääsylippujen hintojen erossa on kyse pelkästään hintojen sääntelystä, koska kaikkien myytyjen pääsylippujen hinnasta peritään veroa samansuuruinen osuus.

| (42) | Kreikan viranomaisten mukaan pääsylippujen hinnoittelun ja valtiolle vaaditun suorituksen tarkoituksena ei ole tulojen hankkiminen valtiolle vaan pienituloisten henkilöiden uhkapelaamisen rajoittaminen. Pääsymaksun perimisestä valtiolle koituvat tulot eivät muuta sen luonnetta valvontatoimenpiteenä. Näin ollen Kreikan viranomaiset katsovat, että tietynhintaisen pääsymaksun edellyttäminen kasinoiden asiakkailta kasinoiden pelialueelle pääsemiseksi on raskas hallinnollinen valvontatoimenpide, mutta tämä maksu ei ole veroluonteinen eikä sitä voida pitää verorasitteena, kuten Kreikan valtioneuvosto (Kreikan korkein hallinto-oikeus) on todennut tuomiossa nro 4027/1998. |
| --- | --- |

(42)

Kreikan viranomaisten mukaan pääsylippujen hinnoittelun ja valtiolle vaaditun suorituksen tarkoituksena ei ole tulojen hankkiminen valtiolle vaan pienituloisten henkilöiden uhkapelaamisen rajoittaminen. Pääsymaksun perimisestä valtiolle koituvat tulot eivät muuta sen luonnetta valvontatoimenpiteenä. Näin ollen Kreikan viranomaiset katsovat, että tietynhintaisen pääsymaksun edellyttäminen kasinoiden asiakkailta kasinoiden pelialueelle pääsemiseksi on raskas hallinnollinen valvontatoimenpide, mutta tämä maksu ei ole veroluonteinen eikä sitä voida pitää verorasitteena, kuten Kreikan valtioneuvosto (Kreikan korkein hallinto-oikeus) on todennut tuomiossa nro 4027/1998.

| (43) | Eri kasinoiden hintaeroista Kreikka väittää, että kunkin kasinon taloudellinen ja sosiaalinen tilanne on erilainen eikä niitä voida verrata keskenään. Kreikan viranomaisten mukaan perittyjen maksujen välinen ero on perusteltua yleisistä poliittisista syistä: viranomaiset väittävät muun muassa, että on perusteltua ja täysin johdonmukaista periä erisuuruista pääsymaksua sen mukaan, sijaitsevatko kasinot lähellä suuria asutuskeskuksia vai maaseudulla. Maaseudulla asuu lähinnä maaseutuväestöä, jolla on useimmiten alhaisemmat tulot ja alhaisempi koulutustaso kuin kaupunkiväestöllä. Maaseutuväestöä on sen vuoksi kannustettava luopumaan uhkapeleistä enemmän kuin kaupunkien asukkaita. |
| --- | --- |

(43)

Eri kasinoiden hintaeroista Kreikka väittää, että kunkin kasinon taloudellinen ja sosiaalinen tilanne on erilainen eikä niitä voida verrata keskenään. Kreikan viranomaisten mukaan perittyjen maksujen välinen ero on perusteltua yleisistä poliittisista syistä: viranomaiset väittävät muun muassa, että on perusteltua ja täysin johdonmukaista periä erisuuruista pääsymaksua sen mukaan, sijaitsevatko kasinot lähellä suuria asutuskeskuksia vai maaseudulla. Maaseudulla asuu lähinnä maaseutuväestöä, jolla on useimmiten alhaisemmat tulot ja alhaisempi koulutustaso kuin kaupunkiväestöllä. Maaseutuväestöä on sen vuoksi kannustettava luopumaan uhkapeleistä enemmän kuin kaupunkien asukkaita.

| (44) | Kantelija (Loutrakin kasino) on huomauttanut, että kun Korfun kasino yksityistettiin vuonna 2010, sen pääsylippujen hinta nousi kuudesta eurosta 15 euroon – tähän Kreikan viranomaiset vastaavat, että Korfun saaren syrjäinen maantieteellinen sijainti merkitsee sitä, ettei kyseinen kasino voi kilpailla muiden Kreikan kasinoiden kanssa (näin ollen se ei voi vääristää kilpailua). Kreikan viranomaiset väittävät lisäksi, että pääsylippujen hinnan on ehdottomasti oltava luonteeltaan ennalta ehkäisevä Korfun saaren asukkaiden suojelemiseksi, koska kasinon toimintaedellytysten muututtua yksityistämisen jälkeen sen aukioloajat eittämättä pidentyvät huomattavasti ja sen toiminnan taso ja houkuttelevuus kasvavat. |
| --- | --- |

(44)

Kantelija (Loutrakin kasino) on huomauttanut, että kun Korfun kasino yksityistettiin vuonna 2010, sen pääsylippujen hinta nousi kuudesta eurosta 15 euroon – tähän Kreikan viranomaiset vastaavat, että Korfun saaren syrjäinen maantieteellinen sijainti merkitsee sitä, ettei kyseinen kasino voi kilpailla muiden Kreikan kasinoiden kanssa (näin ollen se ei voi vääristää kilpailua). Kreikan viranomaiset väittävät lisäksi, että pääsylippujen hinnan on ehdottomasti oltava luonteeltaan ennalta ehkäisevä Korfun saaren asukkaiden suojelemiseksi, koska kasinon toimintaedellytysten muututtua yksityistämisen jälkeen sen aukioloajat eittämättä pidentyvät huomattavasti ja sen toiminnan taso ja houkuttelevuus kasvavat.

| (45) | Kreikan viranomaiset ja Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot väittävät, että vaikka alhaisempia pääsymaksuja periville kasinoille koituisi hyötyä (koska ne houkuttelevat muita enemmän asiakkaita), toimenpiteestä ei vastaavasti aiheudu valtiolle tulojen menetyksiä. Niiden mukaan ei myöskään ole varmaa, että jos pääsylipun hinta olisi korkeampi, väitetyt tuensaajat tuottaisivat enemmän tuloja valtiolle, joten väitetty tulojen menetys on hypoteettinen. Kreikan viranomaiset ja Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot huomauttavat myös, että alhaisemmasta pääsylippujen hinnasta hyötyy asiakas ja että kasinolle jäävä osuus pääsylipun hinnasta on suurempi niissä kasinoissa, jotka perivät 15 euron suuruista pääsymaksua, joten ne saavat tällöin järjestelystä hyötyä. |
| --- | --- |

(45)

Kreikan viranomaiset ja Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot väittävät, että vaikka alhaisempia pääsymaksuja periville kasinoille koituisi hyötyä (koska ne houkuttelevat muita enemmän asiakkaita), toimenpiteestä ei vastaavasti aiheudu valtiolle tulojen menetyksiä. Niiden mukaan ei myöskään ole varmaa, että jos pääsylipun hinta olisi korkeampi, väitetyt tuensaajat tuottaisivat enemmän tuloja valtiolle, joten väitetty tulojen menetys on hypoteettinen. Kreikan viranomaiset ja Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot huomauttavat myös, että alhaisemmasta pääsylippujen hinnasta hyötyy asiakas ja että kasinolle jäävä osuus pääsylipun hinnasta on suurempi niissä kasinoissa, jotka perivät 15 euron suuruista pääsymaksua, joten ne saavat tällöin järjestelystä hyötyä.

| (46) | Kreikan viranomaiset ja Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot väittävät niin ikään, ettei toimenpide vaikuta kilpailuun tai kauppaan, koska kukin kasino palvelee paikallisia markkinoita. Ne kiistävät kilpailun mahdollisuuden aloittamispäätöksessä mainittujen muiden uhkapelimuotojen kanssa ja huomauttavat, että uhkapelien pelaaminen internetissä on Kreikassa tällä hetkellä kielletty. |
| --- | --- |

(46)

Kreikan viranomaiset ja Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot väittävät niin ikään, ettei toimenpide vaikuta kilpailuun tai kauppaan, koska kukin kasino palvelee paikallisia markkinoita. Ne kiistävät kilpailun mahdollisuuden aloittamispäätöksessä mainittujen muiden uhkapelimuotojen kanssa ja huomauttavat, että uhkapelien pelaaminen internetissä on Kreikassa tällä hetkellä kielletty.

| (47) | Tämän lisäksi Kreikan viranomaiset ja Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot väittävät, että vaikka todettaisiin, että pääsylippujen alhaisempi kuuden euron hinta olisi voinut vaikuttaa tai voisi vaikuttaa ulkomaisen yrityksen päätökseen investoida kreikkalaiseen kasinoyritykseen, kyseinen ulkomainen yritys voisi aina vedota lakiin nro 2687/1953, kuten Hyatt Regency Hotels and Tourism (Thessaloniki) SA teki Thessalonikin kasinon tapauksessa. |
| --- | --- |

(47)

Tämän lisäksi Kreikan viranomaiset ja Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot väittävät, että vaikka todettaisiin, että pääsylippujen alhaisempi kuuden euron hinta olisi voinut vaikuttaa tai voisi vaikuttaa ulkomaisen yrityksen päätökseen investoida kreikkalaiseen kasinoyritykseen, kyseinen ulkomainen yritys voisi aina vedota lakiin nro 2687/1953, kuten Hyatt Regency Hotels and Tourism (Thessaloniki) SA teki Thessalonikin kasinon tapauksessa.

| (48) | Kantelija väittää, että tuensaajat voivat olla perimättä pääsymaksuja mutta 80 prosentin suuruinen vero on kuitenkin maksettava, mikä kantelijan mielestä osoittaa hyvin selvästi toimenpiteen olevan tukea. Tähän Kreikan viranomaiset vastaavat, että käytäntö on ”poikkeuksellinen”, koska kasinot käyttävät viranomaisten väittämän mukaan asianomaista poikkeusta tarjotakseen vapaalipun (kohteliaisuussyistä) lähinnä erityisen tärkeille asiakkailleen tai kuuluisuuksille ja koska käytäntö on verolain (laki nro 2238/1994) vastainen, sillä 80 prosentin suoritusta lipun hinnasta valtiolle yrityksen omista varoista ei hyväksytä tuotannolliseksi menoksi eikä sitä voida vähentää yrityksen tuloista (joten tätä käytäntöä soveltava yritys olisi alttiina merkittäville verorasitteille). |
| --- | --- |

(48)

Kantelija väittää, että tuensaajat voivat olla perimättä pääsymaksuja mutta 80 prosentin suuruinen vero on kuitenkin maksettava, mikä kantelijan mielestä osoittaa hyvin selvästi toimenpiteen olevan tukea. Tähän Kreikan viranomaiset vastaavat, että käytäntö on ”poikkeuksellinen”, koska kasinot käyttävät viranomaisten väittämän mukaan asianomaista poikkeusta tarjotakseen vapaalipun (kohteliaisuussyistä) lähinnä erityisen tärkeille asiakkailleen tai kuuluisuuksille ja koska käytäntö on verolain (laki nro 2238/1994) vastainen, sillä 80 prosentin suoritusta lipun hinnasta valtiolle yrityksen omista varoista ei hyväksytä tuotannolliseksi menoksi eikä sitä voida vähentää yrityksen tuloista (joten tätä käytäntöä soveltava yritys olisi alttiina merkittäville verorasitteille).

| (49) | Kreikan viranomaiset ja Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot kiinnittävät lisäksi komission huomion kasinoiden välisiin muihin eroihin vero-/sääntelytoimenpiteiden soveltamisessa. Niiden mukaan nämä erot suosivat Loutrakin kasinoa (kantelijaa), joten toimenpiteet tasapainottavat etuja, jotka tuensaajille koituvat alhaisemman pääsylipun hinnan perimisestä. Ennen kaikkea huomiota kiinnitetään toimenpiteeseen, jossa kukin kasino maksaa valtiolle osuuden vuotuisista bruttovoitoistaan mutta jossa Loutrakin kasinolle on laissa vahvistettu alhaisempi osuus kuin muille kasinoille. Tämän väitteen osalta komissio ensiksikin toteaa, että nämä Kreikan viranomaisten ja Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinoiden esiin tuomat muut toimenpiteet – sikäli kuin sellaisia on olemassa – voivat muodostaa erillisen tukitoimenpiteen Loutrakin kasinon hyväksi, mikäli kaikki sovellettavat unionin valtiontukilainsäädännössä asetetut edellytykset täyttyvät. Nämä toimenpiteet ja nyt arvioitavana oleva toimenpide ovat kuitenkin joka tapauksessa toisistaan erillisiä, eikä tällaisia muita toimenpiteitä näin ollen käsitellä tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(49)

Kreikan viranomaiset ja Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot kiinnittävät lisäksi komission huomion kasinoiden välisiin muihin eroihin vero-/sääntelytoimenpiteiden soveltamisessa. Niiden mukaan nämä erot suosivat Loutrakin kasinoa (kantelijaa), joten toimenpiteet tasapainottavat etuja, jotka tuensaajille koituvat alhaisemman pääsylipun hinnan perimisestä. Ennen kaikkea huomiota kiinnitetään toimenpiteeseen, jossa kukin kasino maksaa valtiolle osuuden vuotuisista bruttovoitoistaan mutta jossa Loutrakin kasinolle on laissa vahvistettu alhaisempi osuus kuin muille kasinoille. Tämän väitteen osalta komissio ensiksikin toteaa, että nämä Kreikan viranomaisten ja Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinoiden esiin tuomat muut toimenpiteet – sikäli kuin sellaisia on olemassa – voivat muodostaa erillisen tukitoimenpiteen Loutrakin kasinon hyväksi, mikäli kaikki sovellettavat unionin valtiontukilainsäädännössä asetetut edellytykset täyttyvät. Nämä toimenpiteet ja nyt arvioitavana oleva toimenpide ovat kuitenkin joka tapauksessa toisistaan erillisiä, eikä tällaisia muita toimenpiteitä näin ollen käsitellä tässä päätöksessä.

| (50) | Kreikan viranomaiset ja Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot eivät ole toimittaneet huomautuksia tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille tai sen sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

(50)

Kreikan viranomaiset ja Mont Parnèsin ja Thessalonikin kasinot eivät ole toimittaneet huomautuksia tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille tai sen sääntöjenmukaisuudesta.

| (51) | Kantelija teki 14 päivänä huhtikuuta 2017 uuden kantelun, jossa se väittää erityisesti, että tuensaajina olevien kasinoiden muita suurempi houkuttelevuus, joka on seurausta alhaisemmista pääsymaksuista ja runsaasta vapaalippujen myöntämisestä, on johtanut kysynnän vääristymiseen ja tukea saaneiden kasinoiden kokonaistulojen kasvamiseen ja on näin ollen antanut niille etua (ks. jäljempänä johdanto-osan 56 kappale). Kreikan viranomaiset puolestaan väittävät, että alhaisemmilla pääsymaksuilla ja vapaalippujen myöntämisellä ei ole yhteyttä asianomaisten kasinoiden kokonaistulojen kasvuun. |
| --- | --- |

(51)

Kantelija teki 14 päivänä huhtikuuta 2017 uuden kantelun, jossa se väittää erityisesti, että tuensaajina olevien kasinoiden muita suurempi houkuttelevuus, joka on seurausta alhaisemmista pääsymaksuista ja runsaasta vapaalippujen myöntämisestä, on johtanut kysynnän vääristymiseen ja tukea saaneiden kasinoiden kokonaistulojen kasvamiseen ja on näin ollen antanut niille etua (ks. jäljempänä johdanto-osan 56 kappale). Kreikan viranomaiset puolestaan väittävät, että alhaisemmilla pääsymaksuilla ja vapaalippujen myöntämisellä ei ole yhteyttä asianomaisten kasinoiden kokonaistulojen kasvuun.

4.2   Loutrakin kasinon huomautukset

Loutrakin kasinon huomautukset

| (52) | Loutrakin kasino väittää, että kansallisissa oikeussäännöksissä säädetyt toimenpiteet ovat verosyrjintää tiettyjen kasinoiden hyväksi, koska vaatimusta yhdenmukaisen 80 prosentin veron suorittamisesta valtiolle kasinoiden pääsymaksuista sovelletaan eri veroperustein – toisin sanoen sitä sovelletaan valtion asettamiin kahteen eri pääsymaksuun. Tuensaajina olevien kasinoiden pääsymaksu on merkittävästi alhaisempi kuin muiden kasinoiden vastaavat pääsymaksut (6 euroa 15 euron sijaan), mikä tarkoittaa tulonmenetystä valtiolle, mikä puolestaan vääristää kilpailua, joten se on valtiontukea. |
| --- | --- |

(52)

Loutrakin kasino väittää, että kansallisissa oikeussäännöksissä säädetyt toimenpiteet ovat verosyrjintää tiettyjen kasinoiden hyväksi, koska vaatimusta yhdenmukaisen 80 prosentin veron suorittamisesta valtiolle kasinoiden pääsymaksuista sovelletaan eri veroperustein – toisin sanoen sitä sovelletaan valtion asettamiin kahteen eri pääsymaksuun. Tuensaajina olevien kasinoiden pääsymaksu on merkittävästi alhaisempi kuin muiden kasinoiden vastaavat pääsymaksut (6 euroa 15 euron sijaan), mikä tarkoittaa tulonmenetystä valtiolle, mikä puolestaan vääristää kilpailua, joten se on valtiontukea.

| (53) | Loutrakin kasino väittää lisäksi, ettei toimenpide ole objektiivisesti perusteltu, koska alhaisemman pääsylippujen hinnan määrääminen tuensaajina oleville kasinoille on itse asiassa ristiriidassa sosiaalisen tavoitteen kanssa sekä niiden kasinoiden pääsylippujen hinnan asettamiseen liittyvien perustelujen ja ominaispiirteiden kanssa, joita kuvataan Kreikan valtioneuvoston tuomiossa nro 4027/1998. Loutrakin kasinon mukaan ei ole kohtuullista väittää, että hallinnollista valvontaa ja sosiaalista suojelua voitaisiin toteuttaa perimällä pääsylipuista eri hintoja: Mont Parnèsin kasinolla, joka on vain noin 20 kilometrin päässä Ateenan keskustasta, sisäänpääsy maksaa kuusi euroa, kun taas Loutrakin kasinolla, joka on noin 85 kilometrin päässä Ateenan keskustasta, sisäänpääsy maksaa 15 euroa; Thessalonikin kasinolla, joka on vain noin kahdeksan kilometrin päässä Thessalonikin keskustasta, sisäänpääsy maksaa kuusi euroa, kun taas Chalkidikin kasinolla, joka on noin 120 kilometrin päässä Thessalonikin keskustasta, sisäänpääsy maksaa 15 euroa. |
| --- | --- |

(53)

Loutrakin kasino väittää lisäksi, ettei toimenpide ole objektiivisesti perusteltu, koska alhaisemman pääsylippujen hinnan määrääminen tuensaajina oleville kasinoille on itse asiassa ristiriidassa sosiaalisen tavoitteen kanssa sekä niiden kasinoiden pääsylippujen hinnan asettamiseen liittyvien perustelujen ja ominaispiirteiden kanssa, joita kuvataan Kreikan valtioneuvoston tuomiossa nro 4027/1998. Loutrakin kasinon mukaan ei ole kohtuullista väittää, että hallinnollista valvontaa ja sosiaalista suojelua voitaisiin toteuttaa perimällä pääsylipuista eri hintoja: Mont Parnèsin kasinolla, joka on vain noin 20 kilometrin päässä Ateenan keskustasta, sisäänpääsy maksaa kuusi euroa, kun taas Loutrakin kasinolla, joka on noin 85 kilometrin päässä Ateenan keskustasta, sisäänpääsy maksaa 15 euroa; Thessalonikin kasinolla, joka on vain noin kahdeksan kilometrin päässä Thessalonikin keskustasta, sisäänpääsy maksaa kuusi euroa, kun taas Chalkidikin kasinolla, joka on noin 120 kilometrin päässä Thessalonikin keskustasta, sisäänpääsy maksaa 15 euroa.

| (54) | Loutrakin kasino huomauttaa, että Kreikka on aikaisemmin väittänyt, että pääsylippujen alhaisemman kuuden euron hinnan perusteena ovat kunkin tuensaajana olevan kasinon erityisolosuhteet, jotka liittyvät lähinnä niiden maantieteelliseen sijaintiin (josta seuraa tiettyjä taloudellisia, sosiaalisia, väestöllisiä ja muita erityispiirteitä), mutta kun Korfun kasino yksityistettiin elokuussa 2010, sen oli alettava periä 15 euron pääsymaksua ilman, että viranomaiset olisivat antaneet minkäänlaista selitystä sille, miksi edellä mainittuja erityisolosuhteita ei enää otettu huomioon. |
| --- | --- |

(54)

Loutrakin kasino huomauttaa, että Kreikka on aikaisemmin väittänyt, että pääsylippujen alhaisemman kuuden euron hinnan perusteena ovat kunkin tuensaajana olevan kasinon erityisolosuhteet, jotka liittyvät lähinnä niiden maantieteelliseen sijaintiin (josta seuraa tiettyjä taloudellisia, sosiaalisia, väestöllisiä ja muita erityispiirteitä), mutta kun Korfun kasino yksityistettiin elokuussa 2010, sen oli alettava periä 15 euron pääsymaksua ilman, että viranomaiset olisivat antaneet minkäänlaista selitystä sille, miksi edellä mainittuja erityisolosuhteita ei enää otettu huomioon.

| (55) | Kreikan ja Mont Parnèsin esiin nostamista erillisistä toimenpiteistä, jotka väitetysti suosivat Loutrakin kasinoa (erityisesti toimenpiteestä, jonka ansiosta Loutrakin kasinon väitetään maksavan valtiolle alhaisempaa osuutta vuotuisista bruttovoitoistaan kuin muut kasinot), Loutrakin kasino toteaa, että se on käytännössä maksanut saman määrän kuin sen kilpailijat viranomaisten kanssa tehdyn erillisen sopimuksen perusteella. |
| --- | --- |

(55)

Kreikan ja Mont Parnèsin esiin nostamista erillisistä toimenpiteistä, jotka väitetysti suosivat Loutrakin kasinoa (erityisesti toimenpiteestä, jonka ansiosta Loutrakin kasinon väitetään maksavan valtiolle alhaisempaa osuutta vuotuisista bruttovoitoistaan kuin muut kasinot), Loutrakin kasino toteaa, että se on käytännössä maksanut saman määrän kuin sen kilpailijat viranomaisten kanssa tehdyn erillisen sopimuksen perusteella.

| (56) | Sen jälkeen, kun unionin yleinen tuomioistuin oli kumonnut vuonna 2011 annetun lopullisen päätöksen, Loutrakin kasino teki 14 päivänä huhtikuuta 2017 uuden kantelun, jossa se painottaa, että kyseessä olevasta toimenpiteestä koituva etu ilmenee tuensaajina olevien kasinoiden muita suurempana houkuttelevuutena sekä tuensaajien kokonaistulojen kasvuna tämän seurauksena. Loutrakin kasinon mukaan komission pitäisi vahvistaa tällaisen edun olemassaolo ja antaa uusi lopullinen päätös, jossa huomioidaan kaikki tiedot, jotka Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet menettelyn aikana ennen vuonna 2011 annettua lopullista päätöstä, ja jossa todetaan, että kyseessä oleva toimenpide on antanut tuensaajille tällaista etua. |
| --- | --- |

(56)

Sen jälkeen, kun unionin yleinen tuomioistuin oli kumonnut vuonna 2011 annetun lopullisen päätöksen, Loutrakin kasino teki 14 päivänä huhtikuuta 2017 uuden kantelun, jossa se painottaa, että kyseessä olevasta toimenpiteestä koituva etu ilmenee tuensaajina olevien kasinoiden muita suurempana houkuttelevuutena sekä tuensaajien kokonaistulojen kasvuna tämän seurauksena. Loutrakin kasinon mukaan komission pitäisi vahvistaa tällaisen edun olemassaolo ja antaa uusi lopullinen päätös, jossa huomioidaan kaikki tiedot, jotka Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet menettelyn aikana ennen vuonna 2011 annettua lopullista päätöstä, ja jossa todetaan, että kyseessä oleva toimenpide on antanut tuensaajille tällaista etua.

| (57) | Tämän lisäksi Loutrakin kasino väittää, että tuensaajina olevien kasinoiden noudattama käytäntö myöntää runsaasti vapaalippuja on myönnetyn edun kolmas erillinen osatekijä. Tämän osatekijän osalta Loutrakin kasino pyytää komissiota hankkimaan kaikki tarvittavat tiedot ja todisteet, jotta voidaan vahvistaa, että vapaalippujen myöntämiskäytäntöä on hyödynnetty yleisesti ja laajamittaisesti ja sitä on käytetty myös muihin kuin vuonna 1995 tehdyssä ministeriön päätöksessä vahvistetun poikkeuksen tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(57)

Tämän lisäksi Loutrakin kasino väittää, että tuensaajina olevien kasinoiden noudattama käytäntö myöntää runsaasti vapaalippuja on myönnetyn edun kolmas erillinen osatekijä. Tämän osatekijän osalta Loutrakin kasino pyytää komissiota hankkimaan kaikki tarvittavat tiedot ja todisteet, jotta voidaan vahvistaa, että vapaalippujen myöntämiskäytäntöä on hyödynnetty yleisesti ja laajamittaisesti ja sitä on käytetty myös muihin kuin vuonna 1995 tehdyssä ministeriön päätöksessä vahvistetun poikkeuksen tarkoituksiin.

| (58) | Loutrakin kasino väittää, että toimenpide täyttää myös muut valtiontuelle asetetut kriteerit eikä sovellu sisämarkkinoille ja että komission pitäisi näin ollen antaa uusi lopullinen päätös, jossa todetaan, että toimenpide on saatettu voimaan sääntöjenvastaisesti ja vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, ja määrätään tuen takaisinperinnästä. |
| --- | --- |

(58)

Loutrakin kasino väittää, että toimenpide täyttää myös muut valtiontuelle asetetut kriteerit eikä sovellu sisämarkkinoille ja että komission pitäisi näin ollen antaa uusi lopullinen päätös, jossa todetaan, että toimenpide on saatettu voimaan sääntöjenvastaisesti ja vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, ja määrätään tuen takaisinperinnästä.

5.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

TOIMENPITEEN ARVIOINTI

| (59) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Toimenpiteen luokitteleminen kyseisessä säännöksessä tarkoitetuksi valtiontueksi edellyttää, että kaikki säännöksessä esitetyt edellytykset täyttyvät. Ensinnäkin kyseessä on oltava valtion toimenpide tai valtion varoilla toteutettu toimenpide. Toiseksi kyseisen toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kolmanneksi toimenpiteellä on annettava valikoivaa etua sille, joka on toimenpiteen kohteena. Neljänneksi toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua (37). |
| --- | --- |

(59)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Toimenpiteen luokitteleminen kyseisessä säännöksessä tarkoitetuksi valtiontueksi edellyttää, että kaikki säännöksessä esitetyt edellytykset täyttyvät. Ensinnäkin kyseessä on oltava valtion toimenpide tai valtion varoilla toteutettu toimenpide. Toiseksi kyseisen toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kolmanneksi toimenpiteellä on annettava valikoivaa etua sille, joka on toimenpiteen kohteena. Neljänneksi toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua (37).

37

| (60) | Tuen toteamisen kolmannen edellytyksen arvioinnissa edun edellytysten ja valikoivuuden edellytysten välille tehdään ero, jolla varmistetaan, etteivät kaikki etua antavat valtion toimenpiteet (toisin sanoen toimenpiteet, jotka parantavat yrityksen nettorahoitusasemaa) muodosta valtiontukea vaan ainoastaan sellaiset toimenpiteet, jotka antavat tällaisen edun valikoivalla tavalla tietyille yrityksille, tietyille yritystyypeille tai tietyille talouden aloille (38). |
| --- | --- |

(60)

Tuen toteamisen kolmannen edellytyksen arvioinnissa edun edellytysten ja valikoivuuden edellytysten välille tehdään ero, jolla varmistetaan, etteivät kaikki etua antavat valtion toimenpiteet (toisin sanoen toimenpiteet, jotka parantavat yrityksen nettorahoitusasemaa) muodosta valtiontukea vaan ainoastaan sellaiset toimenpiteet, jotka antavat tällaisen edun valikoivalla tavalla tietyille yrityksille, tietyille yritystyypeille tai tietyille talouden aloille (38).

38

| (61) | Etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, toisin sanoen ilman valtion toimenpidettä (39). Ainoastaan toimenpiteen vaikutuksella yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä tai tarkoituksella (40). Edusta on kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee sellaisen valtion toimenpiteen johdosta, jonka ehdot poikkeavat tavanomaisista markkinaehdoista. Tämän arvioimiseksi yrityksen taloudellista tilannetta toimenpiteen jälkeen olisi verrattava sen taloudelliseen tilanteeseen, jos toimenpidettä ei olisi toteutettu (40). Koska ainoastaan toimenpiteen vaikutuksella yritykseen on merkitystä, tärkeää ei ole se, onko etu pakollinen yritykselle niin, että se ei ole voinut välttää sitä tai kieltäytyä siitä (41). |
| --- | --- |

(61)

Etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, toisin sanoen ilman valtion toimenpidettä (39). Ainoastaan toimenpiteen vaikutuksella yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä tai tarkoituksella (40). Edusta on kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee sellaisen valtion toimenpiteen johdosta, jonka ehdot poikkeavat tavanomaisista markkinaehdoista. Tämän arvioimiseksi yrityksen taloudellista tilannetta toimenpiteen jälkeen olisi verrattava sen taloudelliseen tilanteeseen, jos toimenpidettä ei olisi toteutettu (40). Koska ainoastaan toimenpiteen vaikutuksella yritykseen on merkitystä, tärkeää ei ole se, onko etu pakollinen yritykselle niin, että se ei ole voinut välttää sitä tai kieltäytyä siitä (41).

39

40

40

41

| (62) | Myöskään toimenpiteen tarkalla muodolla ei ole merkitystä silloin, kun määritetään, tarjoaako se yritykselle etua (42). Myönteisten taloudellisten etujen myöntämisellä on merkitystä valtiontuen käsitteen kannalta, mutta vapautus taloudellisista rasitteista voi myös muodostaa edun. Viimeksi mainittu on laaja käsite, joka kattaa kaikki sellaisten maksujen lievennykset, jotka tavallisesti sisältyvät yrityksen budjettiin (43). Tämä kattaa kaikki tilanteet, joissa talouden toimijat vapautetaan niiden taloudelliseen toimintaan kiinteästi liittyvistä kustannuksista (44). |
| --- | --- |

(62)

Myöskään toimenpiteen tarkalla muodolla ei ole merkitystä silloin, kun määritetään, tarjoaako se yritykselle etua (42). Myönteisten taloudellisten etujen myöntämisellä on merkitystä valtiontuen käsitteen kannalta, mutta vapautus taloudellisista rasitteista voi myös muodostaa edun. Viimeksi mainittu on laaja käsite, joka kattaa kaikki sellaisten maksujen lievennykset, jotka tavallisesti sisältyvät yrityksen budjettiin (43). Tämä kattaa kaikki tilanteet, joissa talouden toimijat vapautetaan niiden taloudelliseen toimintaan kiinteästi liittyvistä kustannuksista (44).

42

43

44

| (63) | Vuoden 2014 tuomiossa unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että Kreikassa julkisten kasinoiden ja yksityisten kasinoiden pääsymaksuista perittävien verojen eriyttämisessä ei ollut kyseessä julkisille kasinoille annettava veronalennus, joka synnyttäisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun edun. Unionin yleisen tuomioistuimen mukaan ”kyseessä olevasta toimenpiteestä seuraa, että kasinoiden pääsymaksuista valtiolle suoritettavan maksun nojalla maksamat määrät ovat vain suhteessa siihen, mitä kukin kasino saa pääsymaksuina. [...] tarkasteltava toimenpide ei vastaa verokannan alentamista, sillä määrät, jotka kunkin kasinon on maksettava, vastaavat 80:tä prosenttia kaikista pääsymaksuista, jotka se on tosiasiallisesti saanut. [...] [K]oska kaikkien kasinoiden valtiolle maksama 80 prosentin vero lasketaan suhteessa siihen, mitä ne saivat tosiasiallisesti pääsymaksuina” (45), ”se, että tarkasteltavana olevan toimenpiteen seurauksena kasinot, joihin sovelletaan 6 euron pääsymaksua, maksavat valtiolle alhaisempia määriä kuin kasinot, joihin sovelletaan 15 euron pääsymaksua, ei riitä näyttämään toteen ensimmäiseen luokkaan kuuluvien kasinoiden saaman edun olemassaoloa” (46). |
| --- | --- |

(63)

Vuoden 2014 tuomiossa unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että Kreikassa julkisten kasinoiden ja yksityisten kasinoiden pääsymaksuista perittävien verojen eriyttämisessä ei ollut kyseessä julkisille kasinoille annettava veronalennus, joka synnyttäisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun edun. Unionin yleisen tuomioistuimen mukaan ”kyseessä olevasta toimenpiteestä seuraa, että kasinoiden pääsymaksuista valtiolle suoritettavan maksun nojalla maksamat määrät ovat vain suhteessa siihen, mitä kukin kasino saa pääsymaksuina. [...] tarkasteltava toimenpide ei vastaa verokannan alentamista, sillä määrät, jotka kunkin kasinon on maksettava, vastaavat 80:tä prosenttia kaikista pääsymaksuista, jotka se on tosiasiallisesti saanut. [...] [K]oska kaikkien kasinoiden valtiolle maksama 80 prosentin vero lasketaan suhteessa siihen, mitä ne saivat tosiasiallisesti pääsymaksuina” (45), ”se, että tarkasteltavana olevan toimenpiteen seurauksena kasinot, joihin sovelletaan 6 euron pääsymaksua, maksavat valtiolle alhaisempia määriä kuin kasinot, joihin sovelletaan 15 euron pääsymaksua, ei riitä näyttämään toteen ensimmäiseen luokkaan kuuluvien kasinoiden saaman edun olemassaoloa” (46).

45

46

| (64) | Vuoden 2015 määräyksessä unionin tuomioistuin pitäytyi tässä kannassa ja totesi, että unionin yleinen tuomioistuin vetosi perustellusti siihen näkökohtaan, että Kreikan valtiolle takaisin maksettavien kahden absoluuttisen määrän välinen erotus vastaa samaa prosenttiosuutta niistä eri määristä, jotka nämä kahteen eri kasinoluokkaan kuuluvat kasinot saavat (47). |
| --- | --- |

(64)

Vuoden 2015 määräyksessä unionin tuomioistuin pitäytyi tässä kannassa ja totesi, että unionin yleinen tuomioistuin vetosi perustellusti siihen näkökohtaan, että Kreikan valtiolle takaisin maksettavien kahden absoluuttisen määrän välinen erotus vastaa samaa prosenttiosuutta niistä eri määristä, jotka nämä kahteen eri kasinoluokkaan kuuluvat kasinot saavat (47).

47

| (65) | Edellä todetun perusteella komissio päättelee, että kyseessä oleva toimenpide ei anna SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua. |
| --- | --- |

(65)

Edellä todetun perusteella komissio päättelee, että kyseessä oleva toimenpide ei anna SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua.

| (66) | Vapaalippujen myöntämiskäytännöstä unionin yleinen tuomioistuin totesi vuonna 2014 antamassaan tuomiossa, että ”kasinoita, joihin sovelletaan kuuden euron pääsymaksua, suositaan, koska samanlaisesta pääsymaksusta (joka on nolla euroa) ne maksavat valtiolle alemman veron kuin kasinot, joihin sovelletaan 15 euron pääsymaksua” (48). Myöhemmin se kuitenkin katsoi, että koska Kreikan kasinoiden pääsymaksujärjestelmä ei anna etua kasinoille, jotka perivät kuuden euron pääsymaksua, vapaalippujärjestelmän ei voida katsoa vahvistavan tämän järjestelmän antamaa etua (49). Se katsoi, että ”[k]oska kasinoiden pääsymaksujärjestelmällä ei myönnetä SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua myytyjen pääsylippujen osalta ja koska kyseessä oleva jäsenvaltio voi sallia vapaalippujen myöntämisen täsmällisistä ja perustelluista syistä, kuten myynnin edistämiseksi tai sosiaalisten velvoitteiden vuoksi, tämän jäsenvaltion on järkevää asettaa lisäedellytykseksi se, että verot, jotka olisi muutoin maksettu sille, maksetaan myös vapaalippujen tapauksessa” (50). Näin ollen unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi väitteen vapaalippujen myöntämiskäytännöstä johtuvan erillisen ja erityisen edun olemassaolosta (51). |
| --- | --- |

(66)

Vapaalippujen myöntämiskäytännöstä unionin yleinen tuomioistuin totesi vuonna 2014 antamassaan tuomiossa, että ”kasinoita, joihin sovelletaan kuuden euron pääsymaksua, suositaan, koska samanlaisesta pääsymaksusta (joka on nolla euroa) ne maksavat valtiolle alemman veron kuin kasinot, joihin sovelletaan 15 euron pääsymaksua” (48). Myöhemmin se kuitenkin katsoi, että koska Kreikan kasinoiden pääsymaksujärjestelmä ei anna etua kasinoille, jotka perivät kuuden euron pääsymaksua, vapaalippujärjestelmän ei voida katsoa vahvistavan tämän järjestelmän antamaa etua (49). Se katsoi, että ”[k]oska kasinoiden pääsymaksujärjestelmällä ei myönnetä SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua myytyjen pääsylippujen osalta ja koska kyseessä oleva jäsenvaltio voi sallia vapaalippujen myöntämisen täsmällisistä ja perustelluista syistä, kuten myynnin edistämiseksi tai sosiaalisten velvoitteiden vuoksi, tämän jäsenvaltion on järkevää asettaa lisäedellytykseksi se, että verot, jotka olisi muutoin maksettu sille, maksetaan myös vapaalippujen tapauksessa” (50). Näin ollen unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi väitteen vapaalippujen myöntämiskäytännöstä johtuvan erillisen ja erityisen edun olemassaolosta (51).

48

49

50

51

| (67) | Vuoden 2015 määräyksessä unionin tuomioistuin pitäytyi samassa näkemyksessä ja totesi, että koska unionin yleinen tuomioistuin oli asianmukaisesti todennut, että myytyä pääsylippua kohden valtiolle maksettavien määrien välinen erotus ei sellaisenaan anna mitään etua kasinoille, joihin sovelletaan kuuden euron pääsymaksua, vapaalippujen myöntämiskäytännöllä ei voida vahvistaa tätä etua (52). |
| --- | --- |

(67)

Vuoden 2015 määräyksessä unionin tuomioistuin pitäytyi samassa näkemyksessä ja totesi, että koska unionin yleinen tuomioistuin oli asianmukaisesti todennut, että myytyä pääsylippua kohden valtiolle maksettavien määrien välinen erotus ei sellaisenaan anna mitään etua kasinoille, joihin sovelletaan kuuden euron pääsymaksua, vapaalippujen myöntämiskäytännöllä ei voida vahvistaa tätä etua (52).

52

| (68) | Edellä todetun perusteella komissio päättelee, että vapaalippujen myöntämiskäytäntö ei anna SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua. |
| --- | --- |

(68)

Edellä todetun perusteella komissio päättelee, että vapaalippujen myöntämiskäytäntö ei anna SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua.

| (69) | Kantelija väittää myös, että kreikkalaisten kasinoiden pääsymaksujärjestelmässä julkisista kasinoista tehdään alhaisemmalla lakisääteisellä pääsymaksulla asiakkaille muita kasinoita houkuttelevampia ja kasvatetaan kokonaistuloja (eli synnytetään muita tulolähteitä, kuten uhkapeli-, majoitus-, baari- ja ravintolapalvelut), mikä johtuu siitä, että alhaisempi pääsymaksu houkuttelee uusia asiakkaita. Koska kreikkalaisten kasinoiden pääsymaksujärjestelmä ei itsessään anna etua julkisille kasinoille, mahdollisen houkuttelevuuden kasvun tai lisätulojen, joita saadaan alhaisemman pääsymaksun houkuttelemina kasinoille tulleilta uusilta asiakkailta, ei voida katsoa synnyttävän etua, kuten vapaalippujen osalta jo edellä todettiin. Vaikka tällaisen edun olemassaolo voitaisiin osoittaa todeksi, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea voi joka tapauksessa olla vain suoraan tai välillisesti valtion varoista myönnetty etu (53). Unionin tuomioistuimen mukaan sääntelytoimenpiteistä epäsuorasti johtuva negatiivinen vaikutus valtion tuloihin ei merkitse valtion varojen siirtoa, mikäli se on toimenpiteeseen olennaisesti kuuluva piirre (54). Esimerkiksi kansallinen sääntely, jolla tietyille tavaroille asetetaan vähimmäishinta, ei merkitse valtion varojen siirtoa (55). Vaikka siihen, että julkiset ja yksityiset kasinot siirtävät Kreikan valtiolle erisuuruisia veromääriä, liittyy valtion tulojen menetys, siihen, että julkisilla kasinoilla oli mahdollisuus periä yksityisiä kasinoita alhaisempaa pääsymaksua, ei vielä yksistään liity valtion tulojen menetystä. Näin ollen komissio päättelee, että vaikka kantelijan väittämän edun olemassaolo näytettäisiin toteen, sitä ei ole myönnetty SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla valtion varoista. |
| --- | --- |

(69)

Kantelija väittää myös, että kreikkalaisten kasinoiden pääsymaksujärjestelmässä julkisista kasinoista tehdään alhaisemmalla lakisääteisellä pääsymaksulla asiakkaille muita kasinoita houkuttelevampia ja kasvatetaan kokonaistuloja (eli synnytetään muita tulolähteitä, kuten uhkapeli-, majoitus-, baari- ja ravintolapalvelut), mikä johtuu siitä, että alhaisempi pääsymaksu houkuttelee uusia asiakkaita. Koska kreikkalaisten kasinoiden pääsymaksujärjestelmä ei itsessään anna etua julkisille kasinoille, mahdollisen houkuttelevuuden kasvun tai lisätulojen, joita saadaan alhaisemman pääsymaksun houkuttelemina kasinoille tulleilta uusilta asiakkailta, ei voida katsoa synnyttävän etua, kuten vapaalippujen osalta jo edellä todettiin. Vaikka tällaisen edun olemassaolo voitaisiin osoittaa todeksi, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea voi joka tapauksessa olla vain suoraan tai välillisesti valtion varoista myönnetty etu (53). Unionin tuomioistuimen mukaan sääntelytoimenpiteistä epäsuorasti johtuva negatiivinen vaikutus valtion tuloihin ei merkitse valtion varojen siirtoa, mikäli se on toimenpiteeseen olennaisesti kuuluva piirre (54). Esimerkiksi kansallinen sääntely, jolla tietyille tavaroille asetetaan vähimmäishinta, ei merkitse valtion varojen siirtoa (55). Vaikka siihen, että julkiset ja yksityiset kasinot siirtävät Kreikan valtiolle erisuuruisia veromääriä, liittyy valtion tulojen menetys, siihen, että julkisilla kasinoilla oli mahdollisuus periä yksityisiä kasinoita alhaisempaa pääsymaksua, ei vielä yksistään liity valtion tulojen menetystä. Näin ollen komissio päättelee, että vaikka kantelijan väittämän edun olemassaolo näytettäisiin toteen, sitä ei ole myönnetty SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla valtion varoista.

53

54

55

| (70) | Koska toimenpiteen on täytettävä kaikki neljä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädettyä kumulatiivista edellytystä, jotta sitä voitaisiin pitää valtiontukena, nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa ei ole tarpeen tutkia, täyttääkö toimenpide kyseiset muut edellytykset. |
| --- | --- |

(70)

Koska toimenpiteen on täytettävä kaikki neljä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädettyä kumulatiivista edellytystä, jotta sitä voitaisiin pitää valtiontukena, nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa ei ole tarpeen tutkia, täyttääkö toimenpide kyseiset muut edellytykset.

6.   PÄÄTELMÄ

PÄÄTELMÄ

| (71) | Edellä todetun perusteella komissio päättelee, että marraskuuhun 2012 asti käytössä olleessa Kreikan kasinojen pääsymaksujärjestelmässä ei ole kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, |
| --- | --- |

(71)

Edellä todetun perusteella komissio päättelee, että marraskuuhun 2012 asti käytössä olleessa Kreikan kasinojen pääsymaksujärjestelmässä ei ole kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta,

ON ANTANUT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Marraskuuhun 2012 asti käytössä olleessa Kreikan kasinojen pääsymaksujärjestelmässä ei ole kyse Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 9 päivänä elokuuta 2018.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 235, 31.8.2010, s. 3.

1

(2)  
  Konsortio Loutraki SA – Club Hotel Casino Loutraki SA (Κοινοπραξια Δ.Α.Ε.Τ.- Λουτρακι Α.Ε.- Κλαμπ Οτελ Λουτρακι Α.Ε.), Voukourestiou 11, Akti Poseidonos 48, Loutraki, Ateena 10671, Kreikka.

2

(3)  
  Casino Mont Parnès, société anonyme ”Elliniko Kasino Parnithas A.E.”, Agiou Konstantinou 49, 15124 Marousi Attikis, Kreikka.

3

(4)  
  Casino Thessaloniki, ”Regency Entertainment Psychagogiki kai Touristiki A.E.”, Agiou Konstantinou 49, 15124 Marousi Attikis, Kreikka, ja 13o km odou Thessalonikis-Polygyrou, 55103 Thessaloniki, Kreikka.

4

(5)  Komission päätös, annettu 24 päivänä toukokuuta 2011, valtiontuesta, jota Kreikka on myöntänyt eräille Kreikan kasinoille (Valtiontuki C 16/10 (ex NN 22/10, ex CP 318/09)) (EUVL L 285, 1.11.2011, s. 25).

5

(6)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 11.9.2014, Helleenien tasavalta v. Euroopan komissio, T-425/11, ECLI:EU:T:2014:768.

6

(7)  Unionin tuomioistuimen määräys 22.10.2015, Euroopan komissio v. Helleenien tasavalta, C-530/14 P, ECLI:EU:C:2015:727.

7

(8)  Nämä kolme kasinoa toimivat EOT:n klubeina lain nro 1624/1951, asetuksen nro 4109/1960 ja lain nro 2160/1993 nojalla. Kokonaan Kreikan valtion omistama Kreikan matkailun kehittämisyhtiö (ETA) otti sittemmin hoitaakseen EOT:n tehtävän Korfun ja Mont Parnèsin kasinoiden toiminnanvalvojana lakien nro 2636/1998 ja nro 2837/2000 nojalla ja hoiti tehtävää siihen saakka, kunnes edellä mainituille kahdelle kasinolle myönnettiin toimiluvat lain nro 3139/2003 nojalla (EOT toimi Rhodoksen kasinon toiminnanvalvojana siihen asti, kunnes sille myönnettiin toimilupa vuonna 1996).

8

(9)  EOT:n pääsihteerin (lain nro 1624/1951 ja asetuksen nro 4109/1960 mukaisesti annetut) päätökset ovat tarkemmin sanottuna seuraavat: EOT:n päätös 535633/21.11.1991 (Mont Parnèsin kasinon pääsylippujen hinnaksi asetettiin 2 000 drakmaa); EOT:n päätös 508049/24.3.1992 (Korfun ja Rhodoksen kasinojen pääsylippujen hinnaksi asetettiin 1 500 drakmaa); EOT:n päätös 532691/24.11.1997 (Korfun kasinon pääsylippujen tarkistetuksi hinnaksi asetettiin 2 000 drakmaa).

9

(10)  Laki nro 2206/1994 kasinoiden perustamisesta, organisaatiosta, toiminnasta ja valvonnasta sekä muista seikoista, Νόμος 2206, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 62–20.4.1994.

10

(11)  Ministeriön päätös Y.A 1128269/1226/0015/ΠΟΛ.1292/16.11.1995 – ΦΕΚ 982/B'/1995.

11

(12)  Vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen 1 §: kasinoiden haltijoiden (laki nro 2206/1994) on otettava käyttöön henkilökohtainen pääsylippu 15 päivästä joulukuuta 1995 alkaen seuraavissa kohdissa esitettyjen erityisten säännösten mukaisesti.

12

(13)  Vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen 5 §: yhtenäinen lipun hinta ’pelikoneiden’ ja ’pelipöytien’ alueelle pääsyä varten on 5 000 drakmaa.

13

(14)  Vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen 7 §:n 1 momentissa todetaan seuraavaa: pääsylipun kokonaisarvosta kaksikymmentä prosenttia (20 %) jää kasinoyritykselle maksuna lipun myynnistä ja sille aiheutuvista kuluista, mukaan lukien asianmukainen arvonlisävero, kun taas loppuosa katsotaan valtiolle suoritettavaksi maksuksi.

14

(15)  Vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen 6 §:ssä todetaan seuraavaa: mikäli kasino ei myynnin edistämiseksi tai sosiaalisten velvoitteiden vuoksi peri joltakin henkilöltä pääsymaksua, sen on tällaisen henkilön sisäänpääsyn kirjaamiseksi toimitettava pääsylippu, jossa on vapaalippua tarkoittava merkintä ja joka kuuluu erityiseen sarjaan tai erityiseen laskuryhmään verokelpoisessa kassakoneessa.

15

(16)  Vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen 7 §:n 2 momentin mukaan vapaalipuista suoritetaan valtiolle maksu tämän päätöksen 5 §:ssä säädetyn kyseisen päivän lipunhinnan perusteella.

16

(17)  Vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen 10 §:n 1 momentissa todetaan, että valtiolle suoritettavat maksut on tallennettava asianmukaiseen tuloverotoimistoon kunkin kuukauden kymmenenteen päivään mennessä ja mukaan on liitettävä selvitys edellisenä kuukautena kerätyistä maksuista.

17

(18)  Vuonna 1995 tehdyn ministeriön päätöksen 8 §:n 1 ja 2 momentissa todetaan seuraavaa: kuten edellä 2–7 §:ssä säädetään, [kasinoiden haltijat] voivat myydä pitkäaikaisia pääsylippuja, jotka ovat voimassa 15 tai 30 peräkkäistä päivää tai tarvittaessa yhden kalenterikuukauden. Tällaisten pitkäaikaisten pääsylippujen arvosta voidaan myöntää alennusta seuraavasti:

18

| a) | 15 päivää voimassa olevien lippujen osalta alennus voi olla neljäkymmentä prosenttia (40 %) 15 päivälipun kokonaisarvosta. Jos liput on myönnetty kahdeksi kalenteriviikoksi, kuukauden viimeiset kaksi viikkoa kattavat ajan, joka alkaa kuudennestatoista päivästä ja päättyy kuukauden loppuun. |
| --- | --- |

a)

15 päivää voimassa olevien lippujen osalta alennus voi olla neljäkymmentä prosenttia (40 %) 15 päivälipun kokonaisarvosta. Jos liput on myönnetty kahdeksi kalenteriviikoksi, kuukauden viimeiset kaksi viikkoa kattavat ajan, joka alkaa kuudennestatoista päivästä ja päättyy kuukauden loppuun.

| b) | 30 päivää tai kuukauden voimassa olevien lippujen osalta alennus voi olla viisikymmentä prosenttia (50 %) 30 päivälipun kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

b)

30 päivää tai kuukauden voimassa olevien lippujen osalta alennus voi olla viisikymmentä prosenttia (50 %) 30 päivälipun kokonaisarvosta.

(19)  Laki nro 1624/1951 Kreikan matkailuviraston perustamista koskevan lain nro 1565/1950 ratifioimisesta, muuttamisesta ja täydentämisestä, Νόμος 1624, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 7–8.1.1951.

19

(20)  Asetus nro 4109/1960 Kreikan matkailuvirastoa koskevan lainsäädännön ja eräiden muiden säännösten muuttamisesta ja täydentämisestä, Νομοθετικό Διάταγμα 4109, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 153–29.9.1960.

20

(21)  Laki nro 2160/1993 matkailusta ja muista asioista, Νόμος 2160, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 118–19.7.1993.

21

(22)  Laki nro 2687/1953 investoinneista ja ulkomaisen pääoman suojasta, Νομοθετικό Διάταγμα 2687, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 317–10.11.1953.

22

(23)  Thessalonikin kasinon katsottiin kuuluvan lain nro 2687/1953 säännösten soveltamisalaan presidentin asetuksessa Π.Λ. 290/1995 (Hyatt Regency Hotel and Tourism Enterprise -yrityksen ulkomaisen pääomainvestoinnin hyväksyminen, Προεδρικό Διάταγμα 290, Δημοσιεύθηκε στο ΦΕΚ 163–9.8.1995), jossa sitä kohdellaan samalla tavalla kuin Mont Parnèsin ja Korfun kasinoita.

23

(24)  Ks. aloittamispäätöksen 16–18 kohta.

24

(25)  Mont Parnèsin toimintaa valvoi Elliniko Kasino Parnithas A.E. (EKP), joka oli perustettu kokonaan Kreikan valtion omistaman ETA:n tytäryhtiöksi vuonna 2001.

25

(26)  Kreikan viranomaisilta muodollisen tutkintamenettelyn aikana saatujen tietojen mukaan Korfun kasino yksityistettiin 30. elokuuta 2010, jolloin 100 prosenttia yrityksen Corfu Hellenic Casino SA (EKK) osakkeista myytiin kansainvälisellä tarjouskilpailulla yritykselle V&T Corfu Casino SA, jonka oli perustanut tarjouskilpailun voittanut ryhmittymä Vivere Entertainment Commercial & Holding SA – Theros International Gaming INC.. EKK oli perustettu vuonna 2001 ETA:n tytäryhtiöksi.

26

(27)  Ministeriön päätöksen nro Τ/633/29.5.1996 nojalla.

27

(28)  Laki nro 4093/2012, Kreikan virallinen lehti I 222, 12.11.2012.

28

(29)  Aloittamispäätöksen 19–23 kohta.

29

(30)  Ks. aloittamispäätöksen 26–28 ja 37 kohta.

30

(31)  Ks. aloittamispäätöksen 24–29 kohta.

31

(32)  Ks. aloittamispäätöksen 30–32 kohta.

32

(33)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

33

(34)  Ks. aloittamispäätöksen 34 ja 35 kohta.

34

(35)  Ks. aloittamispäätöksen 36–38 kohta.

35

(36)  Ks. aloittamispäätöksen 39 ja 40 kohta.

36

(37)  Unionin tuomioistuimen tuomio 21.12.2016, komissio v. World Duty Free Group, yhdistetyt asiat C-20/15 P ja C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 53 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

37

(38)  Ks. asiat C-20/15 P ja C-21/15 P, komissio v. World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, 56 kohta, ja asia C-6/12, P Oy, ECLI:EU:C:2013:525, 18 kohta.

38

(39)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.7.1996, SFEI ym., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.4.1999, Espanja v. komissio, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41 kohta.

39

(40)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 2.7.1974, Italia v. komissio, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, 13 kohta.

40

(41)  Komission päätös 2004/339/EY, tehty 15 päivänä lokakuuta 2003, toimenpiteistä, jotka Italia on toteuttanut RAI SpA:n hyväksi (EUVL L 119, 23.4.2004, s. 1), johdanto-osan 69 kappale; julkisasiamies Fennellyn ratkaisuehdotus 26.11.1998, Ranska v. komissio, C-251/97, ECLI:EU:T:1998:572, 26 kohta.

41

(42)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.7.2003, Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, 84 kohta.

42

(43)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 15.3.1994, Banco Exterior de España, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, 13 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 19.9.2000, Saksa v. komissio, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, 25 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 19.5.1999, Italia v. komissio, C-6/97, ECLI:EU:C:1999:251, 15 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 3.3.2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, 36 kohta.

43

(44)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 20.11.2003, GEMO SA, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, 28–31 kohta.

44

(45)  Vuoden 2014 tuomion 55 kohta.

45

(46)  Edellisessä alaviitteessä mainitun tuomion 57 kohta.

46

(47)  Vuoden 2015 määräyksen 35 kohta.

47

(48)  Vuoden 2014 tuomion 76 kohta.

48

(49)  Edellisessä alaviitteessä mainitun tuomion 77 kohta.

49

(50)  Edellisessä alaviitteessä mainitun tuomion 78 kohta.

50

(51)  Edellisessä alaviitteessä mainitun tuomion 80 kohta.

51

(52)  Vuoden 2015 määräyksen 55 kohta.

52

(53)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.1.1978, Van Tiggele, 82/77, ECLI:EU:C:1978:10, 25 ja 26 kohta; yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 12.12.1996, Air France v. komissio, T-358/94, ECLI:EU:T:1996:194, 63 kohta.

53

(54)  Asia C-379/98, Preussen Elektra, EU:C:2001:160, 62 kohta.

54

(55)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.1.1978, Van Tiggele, 82/77, ECLI:EU:C:1978:10, 25 ja 26 kohta.

55

---

| 19.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 262/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 262/71

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2018/1576,

annettu 18 päivänä lokakuuta 2018,

eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 6961)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (3) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, joissa on vahvistettu kotieläiminä pidettävissä tai luonnonvaraisissa sioissa esiintyneitä kyseisen taudin tapauksia, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevissa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tiettyjä alueita, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on muutettu useita kertoja, jotta on voitu ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton epidemiologisessa tilanteessa unionissa tapahtuneet muutokset, jotka on huomioitava kyseisessä liitteessä. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2018/1512 (5) Unkarissa ja Puolassa hiljattain esiintyneiden afrikkalaisen sikaruton tautitapausten vuoksi. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, joissa on vahvistettu kotieläiminä pidettävissä tai luonnonvaraisissa sioissa esiintyneitä kyseisen taudin tapauksia, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevissa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tiettyjä alueita, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on muutettu useita kertoja, jotta on voitu ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton epidemiologisessa tilanteessa unionissa tapahtuneet muutokset, jotka on huomioitava kyseisessä liitteessä. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2018/1512 (5) Unkarissa ja Puolassa hiljattain esiintyneiden afrikkalaisen sikaruton tautitapausten vuoksi.

| (2) | Riski afrikkalaisen sikaruton leviämisestä luonnonvaraisiin lajeihin liittyy kyseisen taudin hitaaseen luonnolliseen leviämiseen luonnonvaraisten sikojen populaatioissa mutta myös ihmisen toiminnasta johtuviin riskeihin, minkä taudin viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa osoittaa ja mistä esitetään näyttöä 14 päivänä heinäkuuta 2015 julkaistussa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’EFSA’, eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän lautakunnan tieteellisessä lausunnossa, 23 päivänä maaliskuuta 2017 julkaistussa EFSAn tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland” ja 8 päivänä marraskuuta 2017 julkaistussa EFSAn tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland” (6). |
| --- | --- |

(2)

Riski afrikkalaisen sikaruton leviämisestä luonnonvaraisiin lajeihin liittyy kyseisen taudin hitaaseen luonnolliseen leviämiseen luonnonvaraisten sikojen populaatioissa mutta myös ihmisen toiminnasta johtuviin riskeihin, minkä taudin viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa osoittaa ja mistä esitetään näyttöä 14 päivänä heinäkuuta 2015 julkaistussa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’EFSA’, eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän lautakunnan tieteellisessä lausunnossa, 23 päivänä maaliskuuta 2017 julkaistussa EFSAn tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland” ja 8 päivänä marraskuuta 2017 julkaistussa EFSAn tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland” (6).

| (3) | Neuvoston direktiivissä 2002/60/EY (7) säädetään unionin vähimmäistoimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi. Erityisesti direktiivin 2002/60/EY 9 artiklassa säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostamisesta, kun afrikkalaisen sikaruton esiintyminen tilalla olevissa sioissa on virallisesti vahvistettu, ja kyseisen direktiivin 10 ja 11 artiklassa säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeillä toteutettavista toimenpiteistä mainitun taudin leviämisen estämiseksi. Lisäksi direktiivin 2002/60/EY 15 artiklassa säädetään toimenpiteistä, jotka on toteutettava, kun on vahvistettu afrikkalaisen sikaruton esiintyminen luonnonvaraisissa sioissa, mukaan luettuna määritellyllä tartunta-alueella olevien sikatilojen asettaminen viralliseen valvontaan. Viimeaikaiset kokemukset ovat osoittaneet, että direktiivissä 2002/60/EY säädetyt toimenpiteet – ja erityisesti tartuntatilojen puhdistamista ja desinfiointia koskevat toimenpiteet – ovat tehokkaita taudin leviämisen torjumisessa. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston direktiivissä 2002/60/EY (7) säädetään unionin vähimmäistoimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi. Erityisesti direktiivin 2002/60/EY 9 artiklassa säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostamisesta, kun afrikkalaisen sikaruton esiintyminen tilalla olevissa sioissa on virallisesti vahvistettu, ja kyseisen direktiivin 10 ja 11 artiklassa säädetään suoja- ja valvontavyöhykkeillä toteutettavista toimenpiteistä mainitun taudin leviämisen estämiseksi. Lisäksi direktiivin 2002/60/EY 15 artiklassa säädetään toimenpiteistä, jotka on toteutettava, kun on vahvistettu afrikkalaisen sikaruton esiintyminen luonnonvaraisissa sioissa, mukaan luettuna määritellyllä tartunta-alueella olevien sikatilojen asettaminen viralliseen valvontaan. Viimeaikaiset kokemukset ovat osoittaneet, että direktiivissä 2002/60/EY säädetyt toimenpiteet – ja erityisesti tartuntatilojen puhdistamista ja desinfiointia koskevat toimenpiteet – ovat tehokkaita taudin leviämisen torjumisessa.

| (4) | Kun otetaan huomioon niiden asianomaisten jäsenvaltioiden toteuttamien toimenpiteiden tehokkuus, jotka ovat direktiivin 2002/60/EY ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan, 10 artiklan 5 kohdan ja 15 artiklan mukaisia ja noudattavat maaeläinten terveyttä koskevassa Maailman eläintautijärjestön säännöstössä mainittuja afrikkalaista sikaruttoa koskevia riskinhallintatoimenpiteitä, jotkin täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa luetellut Latvian, Liettuan ja Puolan alueet olisi nyt sisällytettävä kyseisen liitteen II osan tai I osan luetteloon, koska tartuntatilojen lopullisesta puhdistamisesta ja desinfioinnista kulunut kolmen kuukauden ajanjakso on kulunut umpeen. Koska täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa luetellaan alueet, joilla tilanne vielä kehittyy, kyseisessä osassa lueteltuja alueita koskevien muutosten tapauksessa olisi aina otettava huomioon vaikutukset ympäröiviin alueisiin. |
| --- | --- |

(4)

Kun otetaan huomioon niiden asianomaisten jäsenvaltioiden toteuttamien toimenpiteiden tehokkuus, jotka ovat direktiivin 2002/60/EY ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan, 10 artiklan 5 kohdan ja 15 artiklan mukaisia ja noudattavat maaeläinten terveyttä koskevassa Maailman eläintautijärjestön säännöstössä mainittuja afrikkalaista sikaruttoa koskevia riskinhallintatoimenpiteitä, jotkin täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa luetellut Latvian, Liettuan ja Puolan alueet olisi nyt sisällytettävä kyseisen liitteen II osan tai I osan luetteloon, koska tartuntatilojen lopullisesta puhdistamisesta ja desinfioinnista kulunut kolmen kuukauden ajanjakso on kulunut umpeen. Koska täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa III osassa luetellaan alueet, joilla tilanne vielä kehittyy, kyseisessä osassa lueteltuja alueita koskevien muutosten tapauksessa olisi aina otettava huomioon vaikutukset ympäröiviin alueisiin.

| (5) | Lisäksi täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1512 hyväksymisen jälkeen afrikkalaisen sikaruton epidemiologinen tilanne unionissa on muuttunut ja on esiintynyt kyseisen taudin uusia tapauksia, jotka on otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1512 hyväksymisen jälkeen afrikkalaisen sikaruton epidemiologinen tilanne unionissa on muuttunut ja on esiintynyt kyseisen taudin uusia tapauksia, jotka on otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä.

| (6) | Syyskuussa 2018 havaittiin yksi afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa Tauragėn alueella Liettuassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautialue Liettuassa olisi näin ollen nyt mainittava kyseisen liitteen I osan sijasta liitteen II osassa. |
| --- | --- |

(6)

Syyskuussa 2018 havaittiin yksi afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa Tauragėn alueella Liettuassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautialue Liettuassa olisi näin ollen nyt mainittava kyseisen liitteen I osan sijasta liitteen II osassa.

| (7) | Lokakuussa 2018 havaittiin afrikkalaisen sikaruton tapaus luonnonvaraisissa sioissa Puławyn hallintopiirissä Puolassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautialue Puolassa olisi näin ollen nyt mainittava kyseisen liitteen I osan sijasta liitteen II osassa. |
| --- | --- |

(7)

Lokakuussa 2018 havaittiin afrikkalaisen sikaruton tapaus luonnonvaraisissa sioissa Puławyn hallintopiirissä Puolassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautialue Puolassa olisi näin ollen nyt mainittava kyseisen liitteen I osan sijasta liitteen II osassa.

| (8) | Lokakuussa 2018 havaittiin yksi afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus kotieläiminä pidetyissä sioissa Teleormanin läänissä Romaniassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus kotieläiminä pidetyissä sioissa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautialue Romaniassa olisi näin ollen nyt mainittava kyseisen liitteen I osan sijasta liitteen III osassa. |
| --- | --- |

(8)

Lokakuussa 2018 havaittiin yksi afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus kotieläiminä pidetyissä sioissa Teleormanin läänissä Romaniassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus kotieläiminä pidetyissä sioissa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautialue Romaniassa olisi näin ollen nyt mainittava kyseisen liitteen I osan sijasta liitteen III osassa.

| (9) | Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet korkean riskin alueet Latvian, Liettuan ja Puolan osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I ja II osassa oleviin luetteloihin sekä siirrettävä tiettyjä alueita kyseisessä liitteessä olevasta III osasta sen I tai II osaan, koska tartuntatilojen lopullisesta puhdistamisesta ja desinfioinnista kulunut kolmen kuukauden ajanjakso on kulunut umpeen. Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet korkean riskin alueet Latvian, Liettuan ja Puolan osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I ja II osassa oleviin luetteloihin sekä siirrettävä tiettyjä alueita kyseisessä liitteessä olevasta III osasta sen I tai II osaan, koska tartuntatilojen lopullisesta puhdistamisesta ja desinfioinnista kulunut kolmen kuukauden ajanjakso on kulunut umpeen. Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä olisi muutettava.

| (10) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 18 päivänä lokakuuta 2018.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/709/EU, annettu 9 päivänä lokakuuta 2014, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa ja täytäntöönpanopäätöksen 2014/178/EU kumoamisesta (EUVL L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1512, annettu 10 päivänä lokakuuta 2018, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta (EUVL L 255, 11.10.2018, s. 18).

5

(6)  EFSA Journal 2015;13(7):4163: EFSA Journal 2017;15(3):4732: EFSA Journal 2017;15(11):5068.

6

(7)  Neuvoston direktiivi 2002/60/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2002, erityissäännöksistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi ja direktiivin 92/119/ETY muuttamisesta Teschenin taudin ja afrikkalaisen sikaruton osalta (EYVL L 192, 20.7.2002, s. 27).

7

---

LIITE

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite seuraavasti:

”LIITE

I OSA

1.   Tšekki

Seuraavat Tšekin alueet:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

2.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Unkari

Seuraavat Unkarin alueet:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658403, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658403, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901560, 901590, 901850, 901950, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901560, 901590, 901850, 901950, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550120, 550130, 550210, 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550120, 550130, 550210, 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Skrundas novada Rudbāržu pagasts, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

5.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Sintautų, Slavikų, Sudargo ir Žvirgždaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Sintautų, Slavikų, Sudargo ir Žvirgždaičių seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivalybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivalybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

6.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Dubeninki, Gołdap i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gminy Dubeninki, Gołdap i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gmina Bisztynek w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Bisztynek w powiecie bartoszyckim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim. |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim.

| gminy Orneta, Lubomino, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Orneta, Lubomino, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Elbląg, Godkowo, Gronowo Elbląskie, Markusy, Pasłęk i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Elbląg, Godkowo, Gronowo Elbląskie, Markusy, Pasłęk i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Kolno w powiecie olsztyńskim,

| gmina Miłakowo w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Miłakowo w powiecie ostródzkim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim. |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| część gminy Kotuń położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim, |
| --- |

część gminy Kotuń położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Mrozy, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Mrozy, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gminy Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Sobolew, Trojanów, Żelechów i część gminy Miastków Kościelny położona na południe od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Sobolew, Trojanów, Żelechów i część gminy Miastków Kościelny położona na południe od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów, i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów, i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim. |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osada w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osada w powiecie zamojskim,

| gminy Trzeszczany i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Trzeszczany i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Jeziorzany i Kock, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock, w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| powiat rycki, |
| --- |

powiat rycki,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Karczmiska, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Karczmiska, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Izbica, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Izbica, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin. |
| --- |

powiat miejski Lublin.

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików i Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików i Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim. |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim.

7.   Romania

Seuraavat Romanian alueet:

| — | Alba county with the following delimitation:






  — | North of National Road no. 7 |
| --- | --- | --- |

—

Alba county with the following delimitation:

—

North of National Road no. 7

| — | Arad county with the following delimitation:






  — | In the North side of the line described by following localities:






  — | Macea, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Arad county with the following delimitation:

—

In the North side of the line described by following localities:

—

Macea,

| — | Șiria, |
| --- | --- |

—

Șiria,

| — | Bârzava, |
| --- | --- |

—

Bârzava,

| — | Toc, which is junction with National Road no. 7, |
| --- | --- |

—

Toc, which is junction with National Road no. 7,

| — | North of National Road no. 7, |
| --- | --- |

—

North of National Road no. 7,

| — | Arges county, |
| --- | --- |

—

Arges county,

| — | Bistrița county, |
| --- | --- |

—

Bistrița county,

| — | Brașov county, |
| --- | --- |

—

Brașov county,

| — | Cluj county, |
| --- | --- |

—

Cluj county,

| — | Covasna county, |
| --- | --- |

—

Covasna county,

| — | Dolj county, |
| --- | --- |

—

Dolj county,

| — | Harghita county, |
| --- | --- |

—

Harghita county,

| — | Hunedoara county with the following delimitation:






  — | North of the line described by following localities:






  — | Brănișca, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Hunedoara county with the following delimitation:

—

North of the line described by following localities:

—

Brănișca,

| — | Deva municipality, |
| --- | --- |

—

Deva municipality,

| — | Turdaș, |
| --- | --- |

—

Turdaș,

| — | Zam and Aurel Vlaicu localities which are at junction with National Road no. 7, |
| --- | --- |

—

Zam and Aurel Vlaicu localities which are at junction with National Road no. 7,

| — | North of National Road no. 7, |
| --- | --- |

—

North of National Road no. 7,

| — | Iasi county, |
| --- | --- |

—

Iasi county,

| — | Maramureș county, |
| --- | --- |

—

Maramureș county,

| — | Neamt county, |
| --- | --- |

—

Neamt county,

| — | Vâlcea county. |
| --- | --- |

—

Vâlcea county.

II OSA

1.   Tšekki

Seuraavat Tšekin alueet:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

2.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

3.   Unkari

Seuraavat Unkarin alueet:

| — | Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902 és 659000 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902 és 659000 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas un Kabiles, pagasts, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P118, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas un Kabiles, pagasts, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P118, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Šķēdes, Nīgrandes, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, un Pampāļu pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Šķēdes, Nīgrandes, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, un Pampāļu pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Nīkrāces, Skrundas un Raņķu pagasts, Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Nīkrāces, Skrundas un Raņķu pagasts, Skrundas pilsēta,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Krokialaukio, Miroslavo ir Simno seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Krokialaukio, Miroslavo ir Simno seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Palomenės, Pravieniškių, Rumšiškių, Žiežmarių ir Žiežmarių apylinkės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Palomenės, Pravieniškių, Rumšiškių, Žiežmarių ir Žiežmarių apylinkės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417 ir Tyrulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417 ir Tyrulių seniūnija,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybės: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Karnavės, Musninkų, Širvintų, Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Karnavės, Musninkų, Širvintų, Zibalų seniūnijos,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų, Žujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų, Žujūnų seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gmina Milejewo i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gmina Milejewo i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 i miasto Braniewow powiecie braniewskim, |
| --- |

gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 i miasto Braniewow powiecie braniewskim,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 oraz na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i miasto Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 oraz na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i miasto Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo;

| w województwie podlaskim: |
| --- |

w województwie podlaskim:

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla i Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla i Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gmina Puńsk, część gminy Krasnopol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 653, część gminy Sejny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 653 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 663 i miasto Sejny w powiecie sejneńskim, |
| --- |

gmina Puńsk, część gminy Krasnopol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 653, część gminy Sejny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 653 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 663 i miasto Sejny w powiecie sejneńskim,

| gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok. |
| --- |

powiat miejski Białystok.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Przesmyki, Wodynie, Skórzec i część gminy Mordy położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Przesmyki, Wodynie, Skórzec i część gminy Mordy położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gmina Brochów w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gmina Brochów w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Sulejówek miasto Mińsk Mazowiecki i części gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Sulejówek miasto Mińsk Mazowiecki i części gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga i Garwolin z miastem Garwolin, Maciejowice i część gminy Miastków Kościelny położona na północ od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga i Garwolin z miastem Garwolin, Maciejowice i część gminy Miastków Kościelny położona na północ od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Celestynów, Józefów, Karczew, Osieck, Otwock, Sobienie Jeziory i Wiązowna w powiecie otwockim |
| --- |

gminy Celestynów, Józefów, Karczew, Osieck, Otwock, Sobienie Jeziory i Wiązowna w powiecie otwockim

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa. |
| --- |

powiat miejski Warszawa.

| w województwie lubelskim:





  gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim,

| część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gmina Fajsławice, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim. |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim.

III OSA

1.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Kuldīgas novada Pelču, Snēpeles un Vārmes pagasts, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz dienvidrietumiem no autoceļa P118, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Pelču, Snēpeles un Vārmes pagasts, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1283 un 1290, un uz dienvidrietumiem no autoceļa P118,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu, Zaņas, Ezeres un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu, Zaņas, Ezeres un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Skirsnemunės, Šimkaičių ir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Skirsnemunės, Šimkaičių ir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė: Paparčių ir Žaslių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė: Paparčių ir Žaslių seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių, Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių, Giedraičių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių seniūnijos, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių seniūnijos, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio, Kidulių, Plokščių ir Šakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio, Kidulių, Plokščių ir Šakių seniūnijos,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių seniūnija,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės sen. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės sen.

3.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia, Wilczęta i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 w powiecie braniewskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia, Wilczęta i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 w powiecie braniewskim,

| gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce, Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce, Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gmina Młynary w powiecie elbląskim, |
| --- |

gmina Młynary w powiecie elbląskim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 i część gminy Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 i część gminy Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gmina Kołbiel w powiecie otwockim, |
| --- |

gmina Kołbiel w powiecie otwockim,

| gminy Parysów i Pilawa w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Parysów i Pilawa w powiecie garwolińskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie radzyńskim,

| gminy, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gminy Wojcieszków, część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków, część miasta Łuków położona na zachód i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą do wschodniej granicy miasta Łuków, część gminy Stanin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807 i część gminy Krzywda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów w powiecie łukowskim; |
| --- |

gminy Wojcieszków, część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków, część miasta Łuków położona na zachód i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą do wschodniej granicy miasta Łuków, część gminy Stanin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807 i część gminy Krzywda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów w powiecie łukowskim;

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim.

4.   Romania

Seuraavat Romanian alueet:

| — | Area of Bucharest, |
| --- | --- |

—

Area of Bucharest,

| — | Constanța county, |
| --- | --- |

—

Constanța county,

| — | Satu Mare county, |
| --- | --- |

—

Satu Mare county,

| — | Tulcea county, |
| --- | --- |

—

Tulcea county,

| — | Bacau county, |
| --- | --- |

—

Bacau county,

| — | Bihor county, |
| --- | --- |

—

Bihor county,

| — | Brăila county, |
| --- | --- |

—

Brăila county,

| — | Buzău county, |
| --- | --- |

—

Buzău county,

| — | Călărași county, |
| --- | --- |

—

Călărași county,

| — | Dambovita county, |
| --- | --- |

—

Dambovita county,

| — | Galați county, |
| --- | --- |

—

Galați county,

| — | Giurgiu county, |
| --- | --- |

—

Giurgiu county,

| — | Ialomița county, |
| --- | --- |

—

Ialomița county,

| — | Ilfov county, |
| --- | --- |

—

Ilfov county,

| — | Prahova county, |
| --- | --- |

—

Prahova county,

| — | Salaj county, |
| --- | --- |

—

Salaj county,

| — | Vaslui county, |
| --- | --- |

—

Vaslui county,

| — | Vrancea county, |
| --- | --- |

—

Vrancea county,

| — | Teleorman county, |
| --- | --- |

—

Teleorman county,

| — | Olt county. |
| --- | --- |

—

Olt county.

IV OSA

Italia

Seuraavat Italian alueet:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Oikaisuja

| 19.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 262/90 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 262/90

---

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2018/848, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 kumoamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 260, 17. lokakuuta 2018
  )

Tämän oikaisun julkaisemisen oikeusvaikutukset peruutetaan.

---