# Официален вестник C 391/2012

| | ISSN 1977-0855
  doi:10.3000/19770855.C_2012.391.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 391 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5518 декември 2012 г. |

ISSN 1977-0855

doi:10.3000/19770855.C_2012.391.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 391

Издание на български език

Информация и известия

Година 5518 декември 2012 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Комитет на регионите |
| | 97-а пленарна сесия, 8, 9 и 10 октомври 2012 г. |
| 2012/C 391/01 | Становище на Комитета на регионите Разработване на морска стратегия за района на Атлантическия океан | 1 |
| 2012/C 391/02 | Становище на Комитета на регионите относно Бяла книга – програма за адекватни, сигурни и устойчиви пенсии | 7 |
| 2012/C 391/03 | Становище на Комитета на регионите Преразгледана стратегия на ЕС за региона на Балтийско море | 11 |
| 2012/C 391/04 | Становище на Комитета на регионите Енергийна пътна карта за периода до 2050 г. | 16 |
| 2012/C 391/05 | Становище на Комитета на регионите относно Приспособяване към изменението на климата и отговори на регионално равнище: ситуацията в крайбрежните региони | 21 |
| 2012/C 391/06 | Становище на Комитета на регионите Съобразени с регионалната специфика подходи спрямо изменението на климата в ЕС, по примера на планинските райони | 27 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

97-а пленарна сесия, 8, 9 и 10 октомври 2012 г.

2012/C 391/01

Становище на Комитета на регионите Разработване на морска стратегия за района на Атлантическия океан

1

2012/C 391/02

Становище на Комитета на регионите относно Бяла книга – програма за адекватни, сигурни и устойчиви пенсии

7

2012/C 391/03

Становище на Комитета на регионите Преразгледана стратегия на ЕС за региона на Балтийско море

11

2012/C 391/04

Становище на Комитета на регионите Енергийна пътна карта за периода до 2050 г.

16

2012/C 391/05

Становище на Комитета на регионите относно Приспособяване към изменението на климата и отговори на регионално равнище: ситуацията в крайбрежните региони

21

2012/C 391/06

Становище на Комитета на регионите Съобразени с регионалната специфика подходи спрямо изменението на климата в ЕС, по примера на планинските райони

27

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ |
| | 97-а пленарна сесия, 8, 9 и 10 октомври 2012 г. |
| 2012/C 391/07 | Становище на Комитета на регионите относно Новата многогодишна финансова рамка за периода след 2013 г. | 31 |
| 2012/C 391/08 | Становище на Комитета на регионите Програма за конкурентоспособност на предприятията и за малките и средните предприятия (2014 — 2020 г.) | 37 |
| 2012/C 391/09 | Становище на Комитета на регионите относно Пакет от мерки за възлагането на обществени поръчки | 49 |
| 2012/C 391/10 | Становище на Комитета на регионите Европейски фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР) | 84 |
| 2012/C 391/11 | Становище на Комитета на регионите Европа в света: нов подход за финансиране на външната дейност на ЕС | 110 |
| 2012/C 391/12 | Становище на Комитета на регионите относно Преразглеждане на директивата относно повторната употреба на информацията в обществения сектор и свободно достъпните данни | 120 |
| 2012/C 391/13 | Становище на Комитета на регионите относно Пакет от законодателни актове за защита на данните | 127 |
| 2012/C 391/14 | Становище на Комитета на регионите Пакет за защита на легалната икономика | 134 |

III   Подготвителни актове

КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

97-а пленарна сесия, 8, 9 и 10 октомври 2012 г.

2012/C 391/07

Становище на Комитета на регионите относно Новата многогодишна финансова рамка за периода след 2013 г.

31

2012/C 391/08

Становище на Комитета на регионите Програма за конкурентоспособност на предприятията и за малките и средните предприятия (2014 — 2020 г.)

37

2012/C 391/09

Становище на Комитета на регионите относно Пакет от мерки за възлагането на обществени поръчки

49

2012/C 391/10

Становище на Комитета на регионите Европейски фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР)

84

2012/C 391/11

Становище на Комитета на регионите Европа в света: нов подход за финансиране на външната дейност на ЕС

110

2012/C 391/12

Становище на Комитета на регионите относно Преразглеждане на директивата относно повторната употреба на информацията в обществения сектор и свободно достъпните данни

120

2012/C 391/13

Становище на Комитета на регионите относно Пакет от законодателни актове за защита на данните

127

2012/C 391/14

Становище на Комитета на регионите Пакет за защита на легалната икономика

134

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

97-а пленарна сесия, 8, 9 и 10 октомври 2012 г.

| 18.12.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 391/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 391/1

---

Становище на Комитета на регионите „Разработване на морска стратегия за района на Атлантическия океан“

2012/C 391/01

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | приветства предложението за разработване на морска стратегия за района на Атлантическия океан и изготвянето на План за действие за този район за периода 2014-2020 г.; |
| --- | --- |

—

приветства предложението за разработване на морска стратегия за района на Атлантическия океан и изготвянето на План за действие за този район за периода 2014-2020 г.;

| — | подчертава, че одобрението на Комитета за стратегията за района на Атлантическия океан зависи от това дали тя ще възприеме по-широк подход, като обхване изцяло териториалното измерение, установявайки ясни връзки между сушата и морето и допринасяйки за постигането на други ключови цели на политиката на ЕС и поради това призовава Европейската комисия да промени наименованието на стратегията на „Интегрирана стратегия за района на Атлантическия океан“; |
| --- | --- |

—

подчертава, че одобрението на Комитета за стратегията за района на Атлантическия океан зависи от това дали тя ще възприеме по-широк подход, като обхване изцяло териториалното измерение, установявайки ясни връзки между сушата и морето и допринасяйки за постигането на други ключови цели на политиката на ЕС и поради това призовава Европейската комисия да промени наименованието на стратегията на „Интегрирана стратегия за района на Атлантическия океан“;

| — | осъзнава, че проектите в рамките на Плана за действие за района на Атлантическия океан ще трябва да използват съществуващите източници на финансиране, на равнище ЕС (фондове в рамките на и извън Общата стратегическа рамка (ОСР) и други фондове на национално, регионално и местно равнище и от частния сектор; |
| --- | --- |

—

осъзнава, че проектите в рамките на Плана за действие за района на Атлантическия океан ще трябва да използват съществуващите източници на финансиране, на равнище ЕС (фондове в рамките на и извън Общата стратегическа рамка (ОСР) и други фондове на национално, регионално и местно равнище и от частния сектор;

| — | не е съгласен с предложеното премахване на Атлантическия форум веднага след приемането на Плана за действие и предлага Атлантическият форум да се запази до 2020 г., за да следи за изпълнението, да прави преглед на напредъка и да насърчава изпълнението на целите на стратегията; |
| --- | --- |

—

не е съгласен с предложеното премахване на Атлантическия форум веднага след приемането на Плана за действие и предлага Атлантическият форум да се запази до 2020 г., за да следи за изпълнението, да прави преглед на напредъка и да насърчава изпълнението на целите на стратегията;

| — | смята, че структурата на управлението трябва да максимизира приноса на многото заинтересовани страни и потенциални участници в стратегията за района на Атлантическия океан и призовава да се прилага подход на многостепенно управление в изготвянето, прилагането, оценяването и прегледа на Плана за действие. |
| --- | --- |

—

смята, че структурата на управлението трябва да максимизира приноса на многото заинтересовани страни и потенциални участници в стратегията за района на Атлантическия океан и призовава да се прилага подход на многостепенно управление в изготвянето, прилагането, оценяването и прегледа на Плана за действие.

| Докладчик | г-н Paul O’DONOGHUE (IE/АЛДЕ), член на Съвета на графство Kerry и на регионалния съвет на Югозападния регион |
| --- | --- |
| Отправен документ | Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите „Разработване на морска стратегия за района на Атлантическия океан“
  COM(2011) 782 final |

Докладчик

г-н Paul O’DONOGHUE (IE/АЛДЕ), член на Съвета на графство Kerry и на регионалния съвет на Югозападния регион

Отправен документ

Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите „Разработване на морска стратегия за района на Атлантическия океан“

COM(2011) 782 final

I.   ОБЩИ БЕЛЕЖКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | приветства предложението за разработване на морска стратегия за района на Атлантическия океан и изготвянето на План за действие за този район за периода 2014-2020 г. |
| --- | --- |

1.

приветства предложението за разработване на морска стратегия за района на Атлантическия океан и изготвянето на План за действие за този район за периода 2014-2020 г.

| 2. | смята, че района на Атлантическия океан досега страда от липсата на съгласувана стратегическа визия за неговото бъдещо развитие и счита, че настоящото предложение предоставя реална възможност за определяне на стратегическа визия, в основата на която трябва да бъдат териториалното сближаване и просперитетът; |
| --- | --- |

2.

смята, че района на Атлантическия океан досега страда от липсата на съгласувана стратегическа визия за неговото бъдещо развитие и счита, че настоящото предложение предоставя реална възможност за определяне на стратегическа визия, в основата на която трябва да бъдат териториалното сближаване и просперитетът;

| 3. | подкрепя идеята за европейска стратегия, тъй като предизвикателствата и възможностите за района на Атлантическия океан надхвърлят националните граници и изискват по-цялостен, интегриран подход; с оглед на това подчертава, че стратегията трябва да демонстрира и действителната добавена стойност по отношение на резултатите и прилагането; |
| --- | --- |

3.

подкрепя идеята за европейска стратегия, тъй като предизвикателствата и възможностите за района на Атлантическия океан надхвърлят националните граници и изискват по-цялостен, интегриран подход; с оглед на това подчертава, че стратегията трябва да демонстрира и действителната добавена стойност по отношение на резултатите и прилагането;

| 4. | разбира, че Европейската комисия прави това предложение като стратегия за морски басейн в рамките на Интегрираната морска политика (за разлика от една макрорегионална стратегия); въпреки това
  подчертава, че одобрението на Комитета за стратегията за района на Атлантическия океан зависи от това дали тя ще възприеме по-широк подход
  , като обхване изцяло териториалното измерение, установявайки ясни връзки между сушата и морето и допринасяйки за постигането на други ключови цели на политиката на ЕС; |
| --- | --- |

4.

разбира, че Европейската комисия прави това предложение като стратегия за морски басейн в рамките на Интегрираната морска политика (за разлика от една макрорегионална стратегия); въпреки това
  подчертава, че одобрението на Комитета за стратегията за района на Атлантическия океан зависи от това дали тя ще възприеме по-широк подход
  , като обхване изцяло териториалното измерение, установявайки ясни връзки между сушата и морето и допринасяйки за постигането на други ключови цели на политиката на ЕС;

| 5. | поради това призовава Европейската комисия да промени наименованието на стратегията на „Интегрирана стратегия за района на Атлантическия океан“ и счита, че въз основа на опита, натрупан във връзка с Атлантическия океан, следва да бъдат разработени подобни стратегии и за други европейски морски райони (като например района на Северно море); |
| --- | --- |

5.

поради това призовава Европейската комисия да промени наименованието на стратегията на „Интегрирана стратегия за района на Атлантическия океан“ и счита, че въз основа на опита, натрупан във връзка с Атлантическия океан, следва да бъдат разработени подобни стратегии и за други европейски морски райони (като например района на Северно море);

| 6. | признава специфичните нужди на най-отдалечените атлантически региони и счита, че стратегията може да предостави възможности за повишаване на ефективността и съгласуваността на политическите рамки на ЕС в регионите; |
| --- | --- |

6.

признава специфичните нужди на най-отдалечените атлантически региони и счита, че стратегията може да предостави възможности за повишаване на ефективността и съгласуваността на политическите рамки на ЕС в регионите;

| 7. | призовава стратегията за района на Атлантическия океан и нейният План за действие да
  поставят силен акцент върху работните места, устойчивия растеж и инвестициите, като същевременно допринасят за подобряване на морската околна среда; |
| --- | --- |

7.

призовава стратегията за района на Атлантическия океан и нейният План за действие да
  поставят силен акцент върху работните места, устойчивия растеж и инвестициите, като същевременно допринасят за подобряване на морската околна среда;

| 8. | смята, че по отношение на географския ѝ обхват стратегията би трябвало да възприеме прагматичен подход, за да може на граничните зони на района да се предостави гъвкавост в разглеждането на въпроси, без да се налагат изкуствени ограничения, но призовава за преразглеждане на географския обхват в северна посока, така че да се позволи на Исландия да се включи в стратегията; |
| --- | --- |

8.

смята, че по отношение на географския ѝ обхват стратегията би трябвало да възприеме прагматичен подход, за да може на граничните зони на района да се предостави гъвкавост в разглеждането на въпроси, без да се налагат изкуствени ограничения, но призовава за преразглеждане на географския обхват в северна посока, така че да се позволи на Исландия да се включи в стратегията;

| 9. | изразява загриженост, че ценните поуки, извлечени от разработването на съществуващите макрорегионални и други транснационални стратегии (1) не се вземат предвид в процеса на изготвяне на стратегията за района на Атлантическия океан, по-специално по въпроси като управление, разработване на политиките, комуникация и отговорност, цели и оценка; |
| --- | --- |

9.

изразява загриженост, че ценните поуки, извлечени от разработването на съществуващите макрорегионални и други транснационални стратегии (1) не се вземат предвид в процеса на изготвяне на стратегията за района на Атлантическия океан, по-специално по въпроси като управление, разработване на политиките, комуникация и отговорност, цели и оценка;

| 10. | подчертава голямата отговорност на Форума за Атлантическия океан да управлява очакванията на заинтересованите страни, да осигурява приобщаващ процес на ангажиране в разработването на Плана за действие и да установява последователни рамки за планирането и прилагането на приоритетните мерки и проекти; |
| --- | --- |

10.

подчертава голямата отговорност на Форума за Атлантическия океан да управлява очакванията на заинтересованите страни, да осигурява приобщаващ процес на ангажиране в разработването на Плана за действие и да установява последователни рамки за планирането и прилагането на приоритетните мерки и проекти;

II.   ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВА И ВЪЗМОЖНОСТИ

| 11. | не е несъгласен с предизвикателствата и възможностите, които е определила Европейската комисия, но смята, че Планът за действие трябва да постави акцент върху постигането на реални резултати и справяне с предизвикателствата, в случай когато подходът на партньорство ще доведе до по-ефективни реакции; |
| --- | --- |

11.

не е несъгласен с предизвикателствата и възможностите, които е определила Европейската комисия, но смята, че Планът за действие трябва да постави акцент върху постигането на реални резултати и справяне с предизвикателствата, в случай когато подходът на партньорство ще доведе до по-ефективни реакции;

| 12. | подчертава, че темите на Плана за действие трябва да бъдат по-тясно обвързани с тези на стратегията „Европа 2020“ и нейните водещи инициативи, но трябва да съответстват и на темите от Общата стратегическа рамка (ОСР) и предложените реформи за фондовете по ОСР; |
| --- | --- |

12.

подчертава, че темите на Плана за действие трябва да бъдат по-тясно обвързани с тези на стратегията „Европа 2020“ и нейните водещи инициативи, но трябва да съответстват и на темите от Общата стратегическа рамка (ОСР) и предложените реформи за фондовете по ОСР;

| 13. | подкрепя като цяло тематичните области, определени от Комисията за Атлантическата дъга (CPMR) (2), както следва: (1) достъпност и транспорт в района на Атлантическия океан; (2) икономика и морски индустрии; (3) климат и околна среда; (4) научни изследвания и иновации и (5) привлекателност на териториите; |
| --- | --- |

13.

подкрепя като цяло тематичните области, определени от Комисията за Атлантическата дъга (CPMR) (2), както следва: (1) достъпност и транспорт в района на Атлантическия океан; (2) икономика и морски индустрии; (3) климат и околна среда; (4) научни изследвания и иновации и (5) привлекателност на териториите;

| 14. | набляга на значението на рибарството, улова на миди и ракообразни и аквакултурите, на веригата на преработване и пускане на пазара на морски продукти в Атлантическия регион и на броя работни места, зависещи от него. Една стратегия за растеж и заетост в този регион трябва задължително да допринася за консолидирането и укрепването на този професионален сектор; |
| --- | --- |

14.

набляга на значението на рибарството, улова на миди и ракообразни и аквакултурите, на веригата на преработване и пускане на пазара на морски продукти в Атлантическия регион и на броя работни места, зависещи от него. Една стратегия за растеж и заетост в този регион трябва задължително да допринася за консолидирането и укрепването на този професионален сектор;

| 15. | смята, че Планът за действие трябва да разгледа необходимостта от планиран подход към морската околна среда в района на Атлантическия океан; предполага, че това ще изисква съгласуваното сътрудничество на акваториалното устройство (АУ) и процесите на управление на морското дело в района, както и по-добрата координация между рамките за морско планиране и планирането на сушата; |
| --- | --- |

15.

смята, че Планът за действие трябва да разгледа необходимостта от планиран подход към морската околна среда в района на Атлантическия океан; предполага, че това ще изисква съгласуваното сътрудничество на акваториалното устройство (АУ) и процесите на управление на морското дело в района, както и по-добрата координация между рамките за морско планиране и планирането на сушата;

| 16. | смята, че атлантическите крайбрежни региони са много привлекателни както за нови постоянни жители, така и за сезонни посетители, привлечени, по-специално, от възможностите за морски спортове, почивка и туризъм. Важно е тези райони да се подготвят за това движение на население, при което крайбрежието може да се окаже под натиск по отношение на земята, икономиката, околната среда и др.; |
| --- | --- |

16.

смята, че атлантическите крайбрежни региони са много привлекателни както за нови постоянни жители, така и за сезонни посетители, привлечени, по-специално, от възможностите за морски спортове, почивка и туризъм. Важно е тези райони да се подготвят за това движение на население, при което крайбрежието може да се окаже под натиск по отношение на земята, икономиката, околната среда и др.;

| 17. | подчертава необходимостта стратегията да се възползва от постиженията на предходните и текущите проекти с финансиране на ЕС в района на Атлантическия океан, включително оценка на това, което е финансирано досега и това, което може да се доразвие в Плана за действие; подчертава, че това може да има последици за някои програми с необходимостта да се разширят някои проекти, така че да оказва по-голямо и по-осезаемо въздействие; |
| --- | --- |

17.

подчертава необходимостта стратегията да се възползва от постиженията на предходните и текущите проекти с финансиране на ЕС в района на Атлантическия океан, включително оценка на това, което е финансирано досега и това, което може да се доразвие в Плана за действие; подчертава, че това може да има последици за някои програми с необходимостта да се разширят някои проекти, така че да оказва по-голямо и по-осезаемо въздействие;

| 18. | настоява за външно измерение на Плана за действие, за постигане на стратегически цели със заинтересовани страни в целия район на Атлантическия океан; |
| --- | --- |

18.

настоява за външно измерение на Плана за действие, за постигане на стратегически цели със заинтересовани страни в целия район на Атлантическия океан;

III.   ФИНАНСИРАНЕ НА СТРАТЕГИЯТА ЗА РАЙОНА НА АТЛАНТИЧЕСКИЯ ОКЕАН

| 19. | осъзнава, че проектите в рамките на Плана за действие за района на Атлантическия океан ще трябва да използват съществуващите източници на финансиране, на равнище ЕС (фондове в рамките на и извън Общата стратегическа рамка (ОСР) и други фондове на национално, регионално и местно равнище и от частния сектор; подчертава, че това
  поражда редица въпроси за това, как точно ще се осигури финансова подкрепа за осъществяване на стратегията
  , по-специално тъй като разработването на Плана за действие върви паралелно с процеса на планиране на различните програми на ЕС за финансиране; |
| --- | --- |

19.

осъзнава, че проектите в рамките на Плана за действие за района на Атлантическия океан ще трябва да използват съществуващите източници на финансиране, на равнище ЕС (фондове в рамките на и извън Общата стратегическа рамка (ОСР) и други фондове на национално, регионално и местно равнище и от частния сектор; подчертава, че това
  поражда редица въпроси за това, как точно ще се осигури финансова подкрепа за осъществяване на стратегията
  , по-специално тъй като разработването на Плана за действие върви паралелно с процеса на планиране на различните програми на ЕС за финансиране;

| 20. | подчертава, че за да може Планът за действие да постигне определени резултати, трябва да има съгласуваност между него и наличното финансиране; подчертава, че така се засилва нуждата от това, стратегията да възприеме по-интегриран териториален подход и необходимостта Планът за действие да съответства по-пряко на целите на стратегията „Европа 2020“ и на регулаторните изисквания на различните фондове на ЕС; |
| --- | --- |

20.

подчертава, че за да може Планът за действие да постигне определени резултати, трябва да има съгласуваност между него и наличното финансиране; подчертава, че така се засилва нуждата от това, стратегията да възприеме по-интегриран териториален подход и необходимостта Планът за действие да съответства по-пряко на целите на стратегията „Европа 2020“ и на регулаторните изисквания на различните фондове на ЕС;

Финансиране в рамките на Общата стратегическа рамка

| 21. | предлага Атлантическият форум да работи със съответните управителни органи в петте държави членки, така че да се гарантира, че
  националните споразумения за партньорство
  отразяват подходящо приоритетите на стратегията за района на Атлантическия океан и че съществува достатъчно допълване между оперативните програми и мерките на плана за действие. Въпреки това е загрижен, че една стратегия в рамките на областта на Интегрираната морска политика остава ограничено пространство за съгласуване с програмите, финансирани по ОСР, с изключение на Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР); |
| --- | --- |

21.

предлага Атлантическият форум да работи със съответните управителни органи в петте държави членки, така че да се гарантира, че
  националните споразумения за партньорство
  отразяват подходящо приоритетите на стратегията за района на Атлантическия океан и че съществува достатъчно допълване между оперативните програми и мерките на плана за действие. Въпреки това е загрижен, че една стратегия в рамките на областта на Интегрираната морска политика остава ограничено пространство за съгласуване с програмите, финансирани по ОСР, с изключение на Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР);

| 22. | отбелязва, че изготвянето на Плана за действие следователно ще трябва да бъде съгласувано с принципите и целите на фондовете, по-специално тези в Общата стратегическа рамка; |
| --- | --- |

22.

отбелязва, че изготвянето на Плана за действие следователно ще трябва да бъде съгласувано с принципите и целите на фондовете, по-специално тези в Общата стратегическа рамка;

| 23. | не одобрява заделянето на ресурси за Плана за действие в района на Атлантическия океан във всяка една
  оперативна програма
  , като се има предвид вече предложената стриктна тематична концентрация, наложена на управителните органи; |
| --- | --- |

23.

не одобрява заделянето на ресурси за Плана за действие в района на Атлантическия океан във всяка една
  оперативна програма
  , като се има предвид вече предложената стриктна тематична концентрация, наложена на управителните органи;

| 24. | предлага обаче Атлантическият форум да работи с управителните органи по време на процеса на планиране, за да се установи по какъв начин би могъл да бъде финансиран Планът за действие, посредством ясно съгласуване с избраните тематични приоритети в съответните програми и специфичните критерии за подбор на проекти; |
| --- | --- |

24.

предлага обаче Атлантическият форум да работи с управителните органи по време на процеса на планиране, за да се установи по какъв начин би могъл да бъде финансиран Планът за действие, посредством ясно съгласуване с избраните тематични приоритети в съответните програми и специфичните критерии за подбор на проекти;

| 25. | подчертава потенциала, който някои елементи на регламентите за ОСР биха могли да представляват за подкрепата и осъществяването на ключовите цели на стратегията за района на Атлантическия океан, в частност
  подхода за използване на множество фондове
  ; освен това посочва, че постигането на съответствие между стратегията и някои от интегрираните подходи на ОСР (като градското измерение, интегрираните териториални инвестиции, плановете за съвместно действие) има потенциала, ако се извършва подходящо, да увеличи опита и познанията на местните власти, което да им помогне за постигане на ключовите цели, свързани с района на Атлантическия океан; |
| --- | --- |

25.

подчертава потенциала, който някои елементи на регламентите за ОСР биха могли да представляват за подкрепата и осъществяването на ключовите цели на стратегията за района на Атлантическия океан, в частност
  подхода за използване на множество фондове
  ; освен това посочва, че постигането на съответствие между стратегията и някои от интегрираните подходи на ОСР (като градското измерение, интегрираните териториални инвестиции, плановете за съвместно действие) има потенциала, ако се извършва подходящо, да увеличи опита и познанията на местните власти, което да им помогне за постигане на ключовите цели, свързани с района на Атлантическия океан;

| 26. | освен това предлага в годишните доклади за осъществяването на съответните програми да се включи оценка на това, как програмите по ОСР допринасят за целите на стратегията за района на Атлантическия океан и прилагането на Плана за действие; |
| --- | --- |

26.

освен това предлага в годишните доклади за осъществяването на съответните програми да се включи оценка на това, как програмите по ОСР допринасят за целите на стратегията за района на Атлантическия океан и прилагането на Плана за действие;

Програми за териториално сътрудничество

| 27. | смята, че бъдещите програми за териториално сътрудничество ще бъдат от решаващо значение за реализиране на ключови аспекти от стратегията за района на Атлантическия океан и подчертава, че съществуват повече от 10 програми за териториално сътрудничество (трансгранични, транснационални и междурегионални), които понастоящем са оперативни в предложения район на стратегията; |
| --- | --- |

27.

смята, че бъдещите програми за териториално сътрудничество ще бъдат от решаващо значение за реализиране на ключови аспекти от стратегията за района на Атлантическия океан и подчертава, че съществуват повече от 10 програми за териториално сътрудничество (трансгранични, транснационални и междурегионални), които понастоящем са оперативни в предложения район на стратегията;

| 28. | подкрепя продължаването на
  (Транснационалната) програма за района на Атлантическия океан
  с по-голямо финансиране, така че то да съответства на амбициите на стратегията за района на Атлантическия океан; освен това смята, че Програмата за района на Атлантическия океан представлява подходящия инструмент, чрез който да се отправят конкретни покани за „стратегически инициативи“ на стратегията за района на Атлантическия океан (водещи проекти), както и да се финансира Платформата за изпълнението (вж. параграфи 40-41); |
| --- | --- |

28.

подкрепя продължаването на
  (Транснационалната) програма за района на Атлантическия океан
  с по-голямо финансиране, така че то да съответства на амбициите на стратегията за района на Атлантическия океан; освен това смята, че Програмата за района на Атлантическия океан представлява подходящия инструмент, чрез който да се отправят конкретни покани за „стратегически инициативи“ на стратегията за района на Атлантическия океан (водещи проекти), както и да се финансира Платформата за изпълнението (вж. параграфи 40-41);

| 29. | предлага Атлантическият форум
  да използва програмата INTERACT за подкрепа на мерки за повишаване на осведомеността
  и да включи ръководните органи на съществуващите програми за териториално сътрудничество в ранната фаза на изготвяне на Плана за действие за района на Атлантическия океан; |
| --- | --- |

29.

предлага Атлантическият форум
  да използва програмата INTERACT за подкрепа на мерки за повишаване на осведомеността
  и да включи ръководните органи на съществуващите програми за териториално сътрудничество в ранната фаза на изготвяне на Плана за действие за района на Атлантическия океан;

| 30. | подчертава, че този ангажимент ще спомогне:






  а) | по време на разработването на Плана за действие да се определят: поуки за стратегията от управлението на програмата INTERREG; по какъв начин стратегията ще въздейства върху прилагането на програмата, включително синергии и сътрудничество между програмите; и как проектите на стратегията за района на Атлантическия океан биха могли да бъдат управлявани ефективно посредством програми; |
| --- | --- | --- |

30.

подчертава, че този ангажимент ще спомогне:

а)

по време на разработването на Плана за действие да се определят: поуки за стратегията от управлението на програмата INTERREG; по какъв начин стратегията ще въздейства върху прилагането на програмата, включително синергии и сътрудничество между програмите; и как проектите на стратегията за района на Атлантическия океан биха могли да бъдат управлявани ефективно посредством програми;

| б) | по време на процеса на планиране чрез: повишаване на информираността за стратегията сред програмите за териториално сътрудничество; определяне на важните за постигане на целите на стратегията цели; използване на програми за сътрудничество за разглеждане на тематични въпроси и улесняване на обмена между програмите; |
| --- | --- |

б)

по време на процеса на планиране чрез: повишаване на информираността за стратегията сред програмите за териториално сътрудничество; определяне на важните за постигане на целите на стратегията цели; използване на програми за сътрудничество за разглеждане на тематични въпроси и улесняване на обмена между програмите;

Финансиране от други програми на ЕС

| 31. | изразява загриженост, че не съществува достатъчно съгласуваност между други програми на ЕС, поради което целите на стратегията за района на Атлантическия океан и нейните изисквания за финансиране на Плана за действие няма да бъдат осигурени в достатъчна степен през програмния период 2014-2020 г.; |
| --- | --- |

31.

изразява загриженост, че не съществува достатъчно съгласуваност между други програми на ЕС, поради което целите на стратегията за района на Атлантическия океан и нейните изисквания за финансиране на Плана за действие няма да бъдат осигурени в достатъчна степен през програмния период 2014-2020 г.;

| 32. | изтъква например новите „интегрирани проекти“ по програмата LIFE+ (2014-2020 г.), които са дългосрочни проекти, покриващи по-големи територии, за по-доброто осъществяване на политиката, свързана с околната среда и климата, но които няма да се използват за проекти за морската околна среда (3); смята, че това е пропусната възможност за постигане на ключовите цели на ИМП и стратегията за района на Атлантическия океан; |
| --- | --- |

32.

изтъква например новите „интегрирани проекти“ по програмата LIFE+ (2014-2020 г.), които са дългосрочни проекти, покриващи по-големи територии, за по-доброто осъществяване на политиката, свързана с околната среда и климата, но които няма да се използват за проекти за морската околна среда (3); смята, че това е пропусната възможност за постигане на ключовите цели на ИМП и стратегията за района на Атлантическия океан;

| 33. | изразява също така съжаление, че районът на Атлантическия океан беше пропуснат при определянето на основните мрежи сред трансевропейските мрежи и призовава да се отдаде приоритетно значение на използването на Механизма за свързване на Европа, за да се решат основни въпроси (в транспорта, енергетиката и ИКТ), свързани с достъпността и периферното положение в района на Атлантическия океан; |
| --- | --- |

33.

изразява също така съжаление, че районът на Атлантическия океан беше пропуснат при определянето на основните мрежи сред трансевропейските мрежи и призовава да се отдаде приоритетно значение на използването на Механизма за свързване на Европа, за да се решат основни въпроси (в транспорта, енергетиката и ИКТ), свързани с достъпността и периферното положение в района на Атлантическия океан;

| 34. | би искал да знае как Атлантическият форум възнамерява да насочи по-добре и използва останалите налични фондове на ЕС и да увеличи отпусканите ресурси за осъществяване на целите на стратегията. Предлага например Планът за действие да насърчава партньорства в областта на научните изследвания в района на Атлантическия океан, за да се максимизира подкрепата по програмата „Хоризонт 2020“; |
| --- | --- |

34.

би искал да знае как Атлантическият форум възнамерява да насочи по-добре и използва останалите налични фондове на ЕС и да увеличи отпусканите ресурси за осъществяване на целите на стратегията. Предлага например Планът за действие да насърчава партньорства в областта на научните изследвания в района на Атлантическия океан, за да се максимизира подкрепата по програмата „Хоризонт 2020“;

Други източници на финансиране

| 35. | е загрижен, че липсва акцент върху привличането на финансиране от частния сектор и ангажиране като цяло на частния сектор за постигане на целите на стратегията. Смята, че това е предизвикателство, което Атлантическият форум трябва да разгледа по време на процесите на консултация и чрез целенасочени комуникационни кампании; |
| --- | --- |

35.

е загрижен, че липсва акцент върху привличането на финансиране от частния сектор и ангажиране като цяло на частния сектор за постигане на целите на стратегията. Смята, че това е предизвикателство, което Атлантическият форум трябва да разгледа по време на процесите на консултация и чрез целенасочени комуникационни кампании;

| 36. | отбелязва, че настоящата криза в публичните бюджети изисква районът на Атлантическия океан да привлича международни инвестиции, за да се възползва от съществуващите възможности (в сектори като морски възобновяеми енергии, морски храни и аквакултури, морски ресурси, превоза на стоки по море и пристанищно развитие); смята, че маркетингът на района на Атлантическия океан като място за инвестиране и за извършване на бизнес трябва да бъде ключов елемент на Плана за действие; |
| --- | --- |

36.

отбелязва, че настоящата криза в публичните бюджети изисква районът на Атлантическия океан да привлича международни инвестиции, за да се възползва от съществуващите възможности (в сектори като морски възобновяеми енергии, морски храни и аквакултури, морски ресурси, превоза на стоки по море и пристанищно развитие); смята, че маркетингът на района на Атлантическия океан като място за инвестиране и за извършване на бизнес трябва да бъде ключов елемент на Плана за действие;

| 37. | предлага Атлантическият форум да работи и с Европейската комисия и Европейската инвестиционна банка за оценяване на потенциала за създаване на специфичен финансов инструмент за улесняване на подготовката на благонадеждни проекти, като се комбинират субсидии със заеми, дялов капитал и инструменти за гарантиране на риска и се постига по-рационално осъществяване на проекти; |
| --- | --- |

37.

предлага Атлантическият форум да работи и с Европейската комисия и Европейската инвестиционна банка за оценяване на потенциала за създаване на специфичен финансов инструмент за улесняване на подготовката на благонадеждни проекти, като се комбинират субсидии със заеми, дялов капитал и инструменти за гарантиране на риска и се постига по-рационално осъществяване на проекти;

IV.   УПРАВЛЕНИЕ И ПРИЛАГАНЕ НА СТРАТЕГИЯТА

| 38. | подчертава, че за да се увенчае с успех стратегията за района на Атлантическия океан трябва твърдо да бъде интегрирана в политическите и административните структури и подчертава, че това изисква:






  (а) | политическа воля, ангажимент и отговорност; |
| --- | --- | --- |

38.

подчертава, че за да се увенчае с успех стратегията за района на Атлантическия океан трябва твърдо да бъде интегрирана в политическите и административните структури и подчертава, че това изисква:

(а)

политическа воля, ангажимент и отговорност;

| (б) | подход на многостепенно управление (европейско, национално, регионално и местно равнище) и |
| --- | --- |

(б)

подход на многостепенно управление (европейско, национално, регионално и местно равнище) и

| (в) | достатъчно човешки ресурси и ресурси за техническа помощ; |
| --- | --- |

(в)

достатъчно човешки ресурси и ресурси за техническа помощ;

Управленски аспекти

| 39. | смята, че структурата на управлението трябва да максимизира приноса на многото заинтересовани страни и потенциални участници в стратегията за района на Атлантическия океан и призовава да се прилага подход на многостепенно управление в изготвянето, прилагането, оценяването и прегледа на Плана за действие; |
| --- | --- |

39.

смята, че структурата на управлението трябва да максимизира приноса на многото заинтересовани страни и потенциални участници в стратегията за района на Атлантическия океан и призовава да се прилага подход на многостепенно управление в изготвянето, прилагането, оценяването и прегледа на Плана за действие;

| 40. | с оглед на това признава, че без силна политическа воля от страна на държавите членки, на най-високото равнище, в съответствие с процесите на национална координация на важните политически области, стратегията за района на Атлантическия океан няма да изпълни очакванията и няма да успее да постигне целите си; също така смята, че Планът за действие няма да даде резултати без пълното ангажиране на местните и регионалните заинтересовани страни и техния принос за стратегията; |
| --- | --- |

40.

с оглед на това признава, че без силна политическа воля от страна на държавите членки, на най-високото равнище, в съответствие с процесите на национална координация на важните политически области, стратегията за района на Атлантическия океан няма да изпълни очакванията и няма да успее да постигне целите си; също така смята, че Планът за действие няма да даде резултати без пълното ангажиране на местните и регионалните заинтересовани страни и техния принос за стратегията;

| 41. | не е съгласен с предложеното премахване на Атлантическия форум веднага след приемането на Плана за действие и предлага Атлантическият форум да се запази до 2020 г., за да следи за изпълнението (чрез Платформата за изпълнението (вж. параграфи 27 и 41), да прави преглед на напредъка и да насърчава изпълнението на целите на стратегията; |
| --- | --- |

41.

не е съгласен с предложеното премахване на Атлантическия форум веднага след приемането на Плана за действие и предлага Атлантическият форум да се запази до 2020 г., за да следи за изпълнението (чрез Платформата за изпълнението (вж. параграфи 27 и 41), да прави преглед на напредъка и да насърчава изпълнението на целите на стратегията;

| 42. | предлага да се разработят следните модели на управление във връзка със стратегията за района на Атлантическия океан: (а)
  Атлантически форум
  – да извършва политически надзор на равнище ЕС и да включва
  Платформа за изпълнението
  , която да служи като звено за контакт във връзка със стратегията, да предприема мерки за изграждане на капацитет, да направлява формулирането на проекти и да насърчава и управлява осъществяването на Плана за действие; (б)
  Национални и регионални служби за координиране
  , които да насърчават съгласуването на политиките и ангажирането на заинтересованите страни и потенциалните инициатори на проекти при прилагането на стратегията за района на Атлантическия океан; |
| --- | --- |

42.

предлага да се разработят следните модели на управление във връзка със стратегията за района на Атлантическия океан: (а)
  Атлантически форум
  – да извършва политически надзор на равнище ЕС и да включва
  Платформа за изпълнението
  , която да служи като звено за контакт във връзка със стратегията, да предприема мерки за изграждане на капацитет, да направлява формулирането на проекти и да насърчава и управлява осъществяването на Плана за действие; (б)
  Национални и регионални служби за координиране
  , които да насърчават съгласуването на политиките и ангажирането на заинтересованите страни и потенциалните инициатори на проекти при прилагането на стратегията за района на Атлантическия океан;

Аспекти, свързани с прилагането

| 43. | изтъква, че районът на Атлантическия океан е сложно географско пространство, с много различни характеристики, култури и перспективи; смята, че за да бъде стратегията успешна, би трябвало да се направи повече, за да се разшири и задълбочи равнището и естеството на сътрудничеството в района на Атлантическия океан; очаква че стратегията за района на Атлантическия океан ще: (а) осигури обща референтна рамка за осъществяване на това; но (б) трябва също да включва мярка за изграждане на капацитет, за да се стимулира по-силен дух на сътрудничество; |
| --- | --- |

43.

изтъква, че районът на Атлантическия океан е сложно географско пространство, с много различни характеристики, култури и перспективи; смята, че за да бъде стратегията успешна, би трябвало да се направи повече, за да се разшири и задълбочи равнището и естеството на сътрудничеството в района на Атлантическия океан; очаква че стратегията за района на Атлантическия океан ще: (а) осигури обща референтна рамка за осъществяване на това; но (б) трябва също да включва мярка за изграждане на капацитет, за да се стимулира по-силен дух на сътрудничество;

| 44. | смята, че Планът за действие за района на Атлантическия океан, след като бъде приет, ще се нуждае от
  Информационен и комуникационен модул:
  за повишаване на видимото присъствие, насърчаване разбирането на целите, привличане на по-широко участие (по-специално от частния сектор) и след време – за постиженията на стратегията; |
| --- | --- |

44.

смята, че Планът за действие за района на Атлантическия океан, след като бъде приет, ще се нуждае от
  Информационен и комуникационен модул:
  за повишаване на видимото присъствие, насърчаване разбирането на целите, привличане на по-широко участие (по-специално от частния сектор) и след време – за постиженията на стратегията;

| 45. | подчертава потенциалните ползи, които регламентът за ЕГТС може да осигури като инструмент за улесняване на прилагането на стратегията; |
| --- | --- |

45.

подчертава потенциалните ползи, които регламентът за ЕГТС може да осигури като инструмент за улесняване на прилагането на стратегията;

| 46. | предлага да се създаде
  междусекторна работна група за стратегията за района на Атлантическия океан
  в рамките на Европейската комисия, за да се гарантира съгласуваност между съответните политически области и между целите на стратегията за района на Атлантическия океан, програмите на ЕС и финансирането. Освен това предлага, като се има предвид хоризонталният характер на стратегията, тази работна група да бъде председателствана от генералния секретариат; |
| --- | --- |

46.

предлага да се създаде
  междусекторна работна група за стратегията за района на Атлантическия океан
  в рамките на Европейската комисия, за да се гарантира съгласуваност между съответните политически области и между целите на стратегията за района на Атлантическия океан, програмите на ЕС и финансирането. Освен това предлага, като се има предвид хоризонталният характер на стратегията, тази работна група да бъде председателствана от генералния секретариат;

V.   ПЛАН ЗА ДЕЙСТВИЕ ЗА РАЙОНА НА АТЛАНТИЧЕСКИЯ ОКЕАН - ПРОЦЕС

| 47. | изтъква необходимостта от повече разбиране на неотложния характер на процеса на прилагане на Плана за действие и предлага да се провеждат по-често срещи на Атлантическия форум (Комисии за лидерство и управление), за да се определят етапите в процеса и да се гарантират навременни действия; |
| --- | --- |

47.

изтъква необходимостта от повече разбиране на неотложния характер на процеса на прилагане на Плана за действие и предлага да се провеждат по-често срещи на Атлантическия форум (Комисии за лидерство и управление), за да се определят етапите в процеса и да се гарантират навременни действия;

| 48. | очаква с нетърпение предстоящия документ за консултацията, който трябва да бъде основа за по-широк, по-структуриран процес на мобилизиране и консултиране на заинтересованите страни през 2012 г. и приканва Европейската комисия неотложно да разшири и задълбочи ангажимента, така че заинтересованите страни, включително местните и регионалните власти, да се считат обвързани в достатъчна степен с Плана за действие и да се гарантира, че се осъществява истински възходящ процес, в центъра на който са гражданите; |
| --- | --- |

48.

очаква с нетърпение предстоящия документ за консултацията, който трябва да бъде основа за по-широк, по-структуриран процес на мобилизиране и консултиране на заинтересованите страни през 2012 г. и приканва Европейската комисия неотложно да разшири и задълбочи ангажимента, така че заинтересованите страни, включително местните и регионалните власти, да се считат обвързани в достатъчна степен с Плана за действие и да се гарантира, че се осъществява истински възходящ процес, в центъра на който са гражданите;

| 49. | е загрижен, че предложените тематични семинари, по един на държава членка, ще бъдат недостатъчни за въвличане на заинтересованите страни и ангажирането им с изпълнението на стратегията; предлага допълнителни дейности в рамките на стратегията за района на Атлантическия океан, за да се постигне съгласие по стратегическа визия, да се обсъждат аспекти на управлението, да се определят цели и измерими показатели на успеха и да се уточни отражението върху финансирането. Освен това предлага Европейската комисия да мобилизира своите национални представители, за да позволи по-широко участие в процеса по осъществяване на Плана за действие; |
| --- | --- |

49.

е загрижен, че предложените тематични семинари, по един на държава членка, ще бъдат недостатъчни за въвличане на заинтересованите страни и ангажирането им с изпълнението на стратегията; предлага допълнителни дейности в рамките на стратегията за района на Атлантическия океан, за да се постигне съгласие по стратегическа визия, да се обсъждат аспекти на управлението, да се определят цели и измерими показатели на успеха и да се уточни отражението върху финансирането. Освен това предлага Европейската комисия да мобилизира своите национални представители, за да позволи по-широко участие в процеса по осъществяване на Плана за действие;

| 50. | подчертава, че
  предложеният график за прилагане на Плана за действие трябва да се изтегли
  , така че да съответства на съответните приоритети на програмния период за финансиране за 2014-2020 г.; |
| --- | --- |

50.

подчертава, че
  предложеният график за прилагане на Плана за действие трябва да се изтегли
  , така че да съответства на съответните приоритети на програмния период за финансиране за 2014-2020 г.;

| 51. | препоръчва в процеса, свързан със стратегията за района на Атлантическия океан, първо да се постигне съгласие по
  Стратегическа визия за района на Атлантическия океан
  , която ще предостави ориентир за Плана за действие за района на Атлантическия океан 2014-2020 г.; освен това предлага този План за действие:






  — | да установи
  ключови приоритети, мерки и да определи водещи проекти
  – включително краткосрочни, средносрочни и дългосрочни действия; |
| --- | --- | --- |

51.

препоръчва в процеса, свързан със стратегията за района на Атлантическия океан, първо да се постигне съгласие по
  Стратегическа визия за района на Атлантическия океан
  , която ще предостави ориентир за Плана за действие за района на Атлантическия океан 2014-2020 г.; освен това предлага този План за действие:

—

да установи
  ключови приоритети, мерки и да определи водещи проекти
  – включително краткосрочни, средносрочни и дългосрочни действия;

| — | да определи ясно
  дефинирани роли и задължения за всички страни по определяне и прилагане на политиката
  в структура на многостепенно управление, с ясна верига на дейностите за реализиране на целите на стратегията; |
| --- | --- |

—

да определи ясно
  дефинирани роли и задължения за всички страни по определяне и прилагане на политиката
  в структура на многостепенно управление, с ясна верига на дейностите за реализиране на целите на стратегията;

| — | да включва
  мярка за изграждане на капацитет,
  с цел създаване на силна нагласа за сътрудничество в района; |
| --- | --- |

—

да включва
  мярка за изграждане на капацитет,
  с цел създаване на силна нагласа за сътрудничество в района;

| — | да определи
  ключови цели и набор от показатели
  – за измерване на постигнатото и за възприемане на подход, насочен към резултатите; |
| --- | --- |

—

да определи
  ключови цели и набор от показатели
  – за измерване на постигнатото и за възприемане на подход, насочен към резултатите;

| — | да съгласува
  процес на оценка и средносрочен преглед
  на постиженията; |
| --- | --- |

—

да съгласува
  процес на оценка и средносрочен преглед
  на постиженията;

| — | да включва
  модул за информация и комуникация
  за повишаване на осведомеността, насърчаване на разбирането на целите и стимулиране на по-голямо участие в стратегията; |
| --- | --- |

—

да включва
  модул за информация и комуникация
  за повишаване на осведомеността, насърчаване на разбирането на целите и стимулиране на по-голямо участие в стратегията;

| — | да определи
  необходимите ресурси
  , както финансови, така и човешки, за осъществяване на Плана за действие. |
| --- | --- |

—

да определи
  необходимите ресурси
  , както финансови, така и човешки, за осъществяване на Плана за действие.

| 52. | призовава Стратегията за района на Атлантическия океан и процесът на изготвяне на плана за действие по нея да бъдат част от предложената от Европейската комисия оценка на добавената стойност на макрорегионалния подход през 2013 г., както поиска Европейският съвет; |
| --- | --- |

52.

призовава Стратегията за района на Атлантическия океан и процесът на изготвяне на плана за действие по нея да бъдат част от предложената от Европейската комисия оценка на добавената стойност на макрорегионалния подход през 2013 г., както поиска Европейският съвет;

| 53. | предлага Планът за действие да бъде приет от Атлантическия форум и призовава предстоящото ирландско председателство да отдаде приоритет на одобрението от страна на Европейския съвет на Плана за действие по време на своето председателство, с акцент върху осъществяването, надежден процес на мониторинг и постоянна оценка и предвиден средносрочен преглед. |
| --- | --- |

53.

предлага Планът за действие да бъде приет от Атлантическия форум и призовава предстоящото ирландско председателство да отдаде приоритет на одобрението от страна на Европейския съвет на Плана за действие по време на своето председателство, с акцент върху осъществяването, надежден процес на мониторинг и постоянна оценка и предвиден средносрочен преглед.

Брюксел, 9 октомври 2012 г.

Председател на Комитета на регионите

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  По-специално доклада относно прилагането на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море (EUSBSR), юни 2011 г. (COM(2011) 381 final).

1

(2)  Позиция и предложения на Комисията за Атлантическата дъга относно Съобщението на ЕК за създаването на стратегия за района на Атлантическия океан, приети от политическото бюро, 22 март 2012 г.

2

(3)  Вж. Проектостановище относно „Регламент за създаване на програма за околната среда и действията по климата (LIFE)“, CdR 86/2012.

3

---

| 18.12.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 391/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 391/7

---

Становище на Комитета на регионите относно „Бяла книга – програма за адекватни, сигурни и устойчиви пенсии“

2012/C 391/02

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | изтъква, че всички ключови действащи лица, включително местните и регионалните власти, които управляват схеми за допълнително пенсионно осигуряване за мнозинството от заетите в публичната сфера трябва да участват в процеса на консултации, който съпровожда реформите на националните пенсионни схеми; |
| --- | --- |

—

изтъква, че всички ключови действащи лица, включително местните и регионалните власти, които управляват схеми за допълнително пенсионно осигуряване за мнозинството от заетите в публичната сфера трябва да участват в процеса на консултации, който съпровожда реформите на националните пенсионни схеми;

| — | подчертава, че някои аспекти на пенсионните политики на ЕС и стратегията „Европа 2020“ се подсилват взаимно. Постигането на по-високи равнища на заетост в рамките на стратегията „Европа 2020“ допринася за цялостната устойчивост на системите за социална защита и пенсионните системи. Освен това адекватните пенсионни обезщетения са съществена предпоставка за постигането на определената в стратегията „Европа 2020“ цел за намаляване на бедността, тъй като възрастните хора в ЕС продължават да бъдат уязвима социално-икономическа група. Освен реформа на системите за пенсионно осигуряване са необходими и редица съпътстващи мерки на политиката, свързана с пазара на труда, за да се гарантират и в бъдеще адекватни пенсии; |
| --- | --- |

—

подчертава, че някои аспекти на пенсионните политики на ЕС и стратегията „Европа 2020“ се подсилват взаимно. Постигането на по-високи равнища на заетост в рамките на стратегията „Европа 2020“ допринася за цялостната устойчивост на системите за социална защита и пенсионните системи. Освен това адекватните пенсионни обезщетения са съществена предпоставка за постигането на определената в стратегията „Европа 2020“ цел за намаляване на бедността, тъй като възрастните хора в ЕС продължават да бъдат уязвима социално-икономическа група. Освен реформа на системите за пенсионно осигуряване са необходими и редица съпътстващи мерки на политиката, свързана с пазара на труда, за да се гарантират и в бъдеще адекватни пенсии;

| — | имайки предвид загрижеността относно прозрачността, както и равнището на таксите, свързани с различните форми на частни пенсионни схеми, би приветствал провеждането на сравнително проучване, което да даде възможност за прилагане на най-добрите практики в целия ЕС; |
| --- | --- |

—

имайки предвид загрижеността относно прозрачността, както и равнището на таксите, свързани с различните форми на частни пенсионни схеми, би приветствал провеждането на сравнително проучване, което да даде възможност за прилагане на най-добрите практики в целия ЕС;

| Докладчик | г-н Paul LINDQUIST (SE/ЕНП), председател на Градския съвет на Lidingö |
| --- | --- |
| Отправен документ | „Бяла книга – Програма за адекватни, сигурни и устойчиви пенсии“
  COM(2012) 55 final |

Докладчик

г-н Paul LINDQUIST (SE/ЕНП), председател на Градския съвет на Lidingö

Отправен документ

„Бяла книга – Програма за адекватни, сигурни и устойчиви пенсии“

COM(2012) 55 final

I.   ПОЗИЦИЯ НА КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

Въведение

| 1. | приветства стремежа на Комисията да отговори на значителните предизвикателства, пред които са изправени пенсионните системи на много държави членки; |
| --- | --- |

1.

приветства стремежа на Комисията да отговори на значителните предизвикателства, пред които са изправени пенсионните системи на много държави членки;

| 2. | отдава най-голямо значение на подходящи пенсионни системи, които могат да бъдат финансирани в дългосрочен план, не само с оглед на европейските перспективи за растеж, но и на благосъстоянието и благополучието на гражданите на ЕС; |
| --- | --- |

2.

отдава най-голямо значение на подходящи пенсионни системи, които могат да бъдат финансирани в дългосрочен план, не само с оглед на европейските перспективи за растеж, но и на благосъстоянието и благополучието на гражданите на ЕС;

| 3. | смята също така, че дългосрочната икономическа жизнеспособност на пенсионните системи е основна предпоставка за сигурни и адекватни пенсии; |
| --- | --- |

3.

смята също така, че дългосрочната икономическа жизнеспособност на пенсионните системи е основна предпоставка за сигурни и адекватни пенсии;

| 4. | подчертава, че системата за задължително пенсионно осигуряване ще продължи да играе важна роля за гарантирането на това, че на всеки пенсионер е предоставена подходяща пенсия; |
| --- | --- |

4.

подчертава, че системата за задължително пенсионно осигуряване ще продължи да играе важна роля за гарантирането на това, че на всеки пенсионер е предоставена подходяща пенсия;

| 5. | счита, че пенсионната система въз основа на адекватни приходи през целия живот допринася за гарантирането на устойчиво в дългосрочен план пенсионно осигуряване; |
| --- | --- |

5.

счита, че пенсионната система въз основа на адекватни приходи през целия живот допринася за гарантирането на устойчиво в дългосрочен план пенсионно осигуряване;

| 6. | подчертава, че пенсионните системи са се развивали в продължение на дълги години в зависимост от съществуващите отношения във всяка държава членка. Затова организирането на задължителната пенсионна схема е задача на отделните държави членки; |
| --- | --- |

6.

подчертава, че пенсионните системи са се развивали в продължение на дълги години в зависимост от съществуващите отношения във всяка държава членка. Затова организирането на задължителната пенсионна схема е задача на отделните държави членки;

| 7. | изтъква, че всички ключови действащи лица, включително местните и регионалните власти, които управляват схеми за допълнително пенсионно осигуряване за мнозинството от заетите в публичната сфера трябва да участват в процеса на консултации, който съпровожда реформите на националните пенсионни схеми; |
| --- | --- |

7.

изтъква, че всички ключови действащи лица, включително местните и регионалните власти, които управляват схеми за допълнително пенсионно осигуряване за мнозинството от заетите в публичната сфера трябва да участват в процеса на консултации, който съпровожда реформите на националните пенсионни схеми;

| 8. | обръща внимание, че в много държави членки социалните партньори отговарят за организирането на професионални пенсионни схеми. В такъв случай евентуални промени трябва, естествено, да се предприемат от социалните партньори; |
| --- | --- |

8.

обръща внимание, че в много държави членки социалните партньори отговарят за организирането на професионални пенсионни схеми. В такъв случай евентуални промени трябва, естествено, да се предприемат от социалните партньори;

| 9. | установява, че Бялата книга се основава на член 153 от ДФЕС. На първо място държавите членки имат правомощието да организират своите пенсионни системи. ЕС може обаче да подкрепя и допълва дейностите на държавите членки в областта на социалната закрила. Бялата книга не съдържа конкретни законодателни предложения и не би трябвало да предизвиква никакви проблеми по отношение на принципа на субсидиарност и принципа на пропорционалност; би желал обаче да подчертае, че всички евентуални бъдещи законодателни предложения относно пенсиите следва внимателно да се проверяват по отношение на принципа на субсидиарност; |
| --- | --- |

9.

установява, че Бялата книга се основава на член 153 от ДФЕС. На първо място държавите членки имат правомощието да организират своите пенсионни системи. ЕС може обаче да подкрепя и допълва дейностите на държавите членки в областта на социалната закрила. Бялата книга не съдържа конкретни законодателни предложения и не би трябвало да предизвиква никакви проблеми по отношение на принципа на субсидиарност и принципа на пропорционалност; би желал обаче да подчертае, че всички евентуални бъдещи законодателни предложения относно пенсиите следва внимателно да се проверяват по отношение на принципа на субсидиарност;

| 10. | подчертава, че някои аспекти на пенсионните политики на ЕС и стратегията „Европа 2020“ се подсилват взаимно. Постигането на по-високи равнища на заетост в рамките на стратегията „Европа 2020“ допринася за цялостната устойчивост на системите за социална защита и пенсионните системи. Освен това адекватните пенсионни обезщетения са съществена предпоставка за постигането на определената в стратегията „Европа 2020“ цел за намаляване на бедността, тъй като възрастните хора в ЕС продължават да бъдат уязвима социално-икономическа група (1). Освен реформа на системите за пенсионно осигуряване са необходими и редица съпътстващи мерки на политиката, свързана с пазара на труда, за да се гарантират и в бъдеще адекватни пенсии; |
| --- | --- |

10.

подчертава, че някои аспекти на пенсионните политики на ЕС и стратегията „Европа 2020“ се подсилват взаимно. Постигането на по-високи равнища на заетост в рамките на стратегията „Европа 2020“ допринася за цялостната устойчивост на системите за социална защита и пенсионните системи. Освен това адекватните пенсионни обезщетения са съществена предпоставка за постигането на определената в стратегията „Европа 2020“ цел за намаляване на бедността, тъй като възрастните хора в ЕС продължават да бъдат уязвима социално-икономическа група (1). Освен реформа на системите за пенсионно осигуряване са необходими и редица съпътстващи мерки на политиката, свързана с пазара на труда, за да се гарантират и в бъдеще адекватни пенсии;

Балансирано отношение между трудовия живот и пенсионното осигуряване

| 11. | подкрепя целта на Комисията да повиши пенсионната възраст в съответствие с нарасналата продължителност на живота, когато това е подходящо. Това може да допринесе за финансова устойчивост на пенсионните системи и ще изисква различни практически решения в различните държави членки; |
| --- | --- |

11.

подкрепя целта на Комисията да повиши пенсионната възраст в съответствие с нарасналата продължителност на живота, когато това е подходящо. Това може да допринесе за финансова устойчивост на пенсионните системи и ще изисква различни практически решения в различните държави членки;

| 12. | смята, че гъвкавата пенсионна възраст може да стимулира повече хора да решат да приключат активния си трудов живот по-късно, отколкото биха го направили при точно фиксирана пенсионна възраст. По този начин се дава възможност за по-продължителен професионален живот в зависимост от индивидуалните предпоставки; |
| --- | --- |

12.

смята, че гъвкавата пенсионна възраст може да стимулира повече хора да решат да приключат активния си трудов живот по-късно, отколкото биха го направили при точно фиксирана пенсионна възраст. По този начин се дава възможност за по-продължителен професионален живот в зависимост от индивидуалните предпоставки;

| 13. | подчертава значението на по-голямото участие на по-възрастните работници (от 55 до 64 годишна възраст) на пазара на труда. Значително повишаване на процента на заетостта (2) би било от голяма полза както по отношение на икономическия растеж, така и за по-добрата устойчивост на пенсионните системи; |
| --- | --- |

13.

подчертава значението на по-голямото участие на по-възрастните работници (от 55 до 64 годишна възраст) на пазара на труда. Значително повишаване на процента на заетостта (2) би било от голяма полза както по отношение на икономическия растеж, така и за по-добрата устойчивост на пенсионните системи;

| 14. | установява, че при заетостта на жените, младежите и мигрантите съществува голям потенциал за повишение и би искал да подчертае значението на нарастването на процента на заетост във всички възрастови групи. Също така важно е подобряването на предпоставките за по-ранно навлизане на младежи и мигранти на пазара на труда; |
| --- | --- |

14.

установява, че при заетостта на жените, младежите и мигрантите съществува голям потенциал за повишение и би искал да подчертае значението на нарастването на процента на заетост във всички възрастови групи. Също така важно е подобряването на предпоставките за по-ранно навлизане на младежи и мигранти на пазара на труда;

| 15. | приканва държавите и работодателите да въведат мерки, които да улесняват и насърчават задържането на по-възрастните работници на пазара на труда; |
| --- | --- |

15.

приканва държавите и работодателите да въведат мерки, които да улесняват и насърчават задържането на по-възрастните работници на пазара на труда;

| 16. | в случаите, в които е приложимо, би изразил подкрепата си за по-активно използване на поетапно пенсиониране, тоест постепенен преход от заетост на пълно работно време към пълно пенсиониране; |
| --- | --- |

16.

в случаите, в които е приложимо, би изразил подкрепата си за по-активно използване на поетапно пенсиониране, тоест постепенен преход от заетост на пълно работно време към пълно пенсиониране;

| 17. | обръща внимание, че с нарастването на възрастта значително се увеличава и вероятността от ограничена трудоспособност в резултат на трайни здравословни проблеми или увреждания (3). Ето защо особено важно е да са налице ефективни мерки за преустройство и адаптиране по време на кариерата и при смяна на работното място през целия трудов живот и обществото да насърчава ученето през целия живот, както и остаряването в активна форма и добро здраве; |
| --- | --- |

17.

обръща внимание, че с нарастването на възрастта значително се увеличава и вероятността от ограничена трудоспособност в резултат на трайни здравословни проблеми или увреждания (3). Ето защо особено важно е да са налице ефективни мерки за преустройство и адаптиране по време на кариерата и при смяна на работното място през целия трудов живот и обществото да насърчава ученето през целия живот, както и остаряването в активна форма и добро здраве;

| 18. | смята, че властите и социалните партньори би трябвало да създадат и осъществяват допълнителни мерки, за да насърчават и подкрепят задържането на по-възрастните работници и да намалят съответно премахнат времевата разлика между действителната и нормираната пенсионна възраст; |
| --- | --- |

18.

смята, че властите и социалните партньори би трябвало да създадат и осъществяват допълнителни мерки, за да насърчават и подкрепят задържането на по-възрастните работници и да намалят съответно премахнат времевата разлика между действителната и нормираната пенсионна възраст;

Допълнително пенсионно осигуряване

| 19. | смята, че професионалното пенсионно осигуряване може да бъде важно допълнение към задължителната пенсионна схема. Ето защо ЕС би трябвало да подпомага разпространението на утвърдени практики, за да стимулира развитието на професионални пенсионни схеми в държавите членки и да увеличава дела им в пенсионните схеми, основани на един или няколко стълба; |
| --- | --- |

19.

смята, че професионалното пенсионно осигуряване може да бъде важно допълнение към задължителната пенсионна схема. Ето защо ЕС би трябвало да подпомага разпространението на утвърдени практики, за да стимулира развитието на професионални пенсионни схеми в държавите членки и да увеличава дела им в пенсионните схеми, основани на един или няколко стълба;

| 20. | приканва Европейската комисия и държавите членки в по-голяма степен да отчитат факта, че заетите в малки и средни предприятия, както и нискоквалифицираните и нетипичните работници или работниците в структурно несигурни трудови отношения при професионалното пенсионно осигуряване често не са вземани предвид в същата степен като останалите; |
| --- | --- |

20.

приканва Европейската комисия и държавите членки в по-голяма степен да отчитат факта, че заетите в малки и средни предприятия, както и нискоквалифицираните и нетипичните работници или работниците в структурно несигурни трудови отношения при професионалното пенсионно осигуряване често не са вземани предвид в същата степен като останалите;

| 21. | установява, че професионалното пенсионно осигуряване се отличава от частните пенсионни спестявания. Освен това между професионалното пенсионно осигуряване и застрахователните продукти съществува голяма разлика. Допълнителни разпоредби за платежоспособност могат да доведат до нарастващи разходи за професионалното пенсионно осигуряване без това да е съпроводено с по-добри пенсионни условия за заетите; |
| --- | --- |

21.

установява, че професионалното пенсионно осигуряване се отличава от частните пенсионни спестявания. Освен това между професионалното пенсионно осигуряване и застрахователните продукти съществува голяма разлика. Допълнителни разпоредби за платежоспособност могат да доведат до нарастващи разходи за професионалното пенсионно осигуряване без това да е съпроводено с по-добри пенсионни условия за заетите;

| 22. | смята, че задължителната пенсионна схема, евентуално съчетана с професионалното пенсионно осигуряване, трябва да бъде в такъв размер, че гражданите да могат да запазят в подходящ стандарт на живот при пенсиониране, но същевременно трябва да се насърчават и частните спестявания, и третият пенсионен стълб; |
| --- | --- |

22.

смята, че задължителната пенсионна схема, евентуално съчетана с професионалното пенсионно осигуряване, трябва да бъде в такъв размер, че гражданите да могат да запазят в подходящ стандарт на живот при пенсиониране, но същевременно трябва да се насърчават и частните спестявания, и третият пенсионен стълб;

| 23. | изтъква възможността да се стимулира премахването на пречките пред по-голямото участие на пазара на труда. Плащанията за професионалното пенсионно осигуряване в зависимост от възрастта, които се срещат в насочените към обезщетенията системи, правят сравнително скъпо назначаването и задържането на по-възрастни работници; |
| --- | --- |

23.

изтъква възможността да се стимулира премахването на пречките пред по-голямото участие на пазара на труда. Плащанията за професионалното пенсионно осигуряване в зависимост от възрастта, които се срещат в насочените към обезщетенията системи, правят сравнително скъпо назначаването и задържането на по-възрастни работници;

| 24. | обръща внимание, че много често при професионалните пенсии се изисква определена продължителност на прослуженото време, за да могат да бъдат изчислени осигурителни периоди. При това много млади работници сравнително често сменят работното си място и понякога и самата държава. Комитетът смята за важно да бъдат начислени осигурителните вноски на тези работници; |
| --- | --- |

24.

обръща внимание, че много често при професионалните пенсии се изисква определена продължителност на прослуженото време, за да могат да бъдат изчислени осигурителни периоди. При това много млади работници сравнително често сменят работното си място и понякога и самата държава. Комитетът смята за важно да бъдат начислени осигурителните вноски на тези работници;

| 25. | по принцип приветства преносимостта на пенсионните права и очаква да постъпят предложения от Комисията. Въпросът обаче е много сложен, тъй като трябва да се вземе предвид многообразието на системите на професионално пенсионно осигуряване на държавите членки. По-специално не бива да се пречи на готовността на работодателите да финансират професионалните пенсии. Освен това в по-голяма степен трябва да се зачитат данъчните последици, правните разпоредби относно разделянето на общото имущество и др.; |
| --- | --- |

25.

по принцип приветства преносимостта на пенсионните права и очаква да постъпят предложения от Комисията. Въпросът обаче е много сложен, тъй като трябва да се вземе предвид многообразието на системите на професионално пенсионно осигуряване на държавите членки. По-специално не бива да се пречи на готовността на работодателите да финансират професионалните пенсии. Освен това в по-голяма степен трябва да се зачитат данъчните последици, правните разпоредби относно разделянето на общото имущество и др.;

| 26. | имайки предвид загрижеността относно прозрачността, както и равнището на таксите, свързани с различните форми на частни пенсионни схеми, би приветствал провеждането на сравнително проучване, което да даде възможност за прилагане на най-добрите практики в целия ЕС; |
| --- | --- |

26.

имайки предвид загрижеността относно прозрачността, както и равнището на таксите, свързани с различните форми на частни пенсионни схеми, би приветствал провеждането на сравнително проучване, което да даде възможност за прилагане на най-добрите практики в целия ЕС;

Равенство между половете

| 27. | изразява задоволство от това, че Комисията е взела предвид препоръката на Комитета (4) да вземе предвид в по-голяма степен въпроса за равенството между половете. Този аспект е от особено значение за местните и регионалните власти, тъй като там жените са мнозинство в редица сектори на заетост (5); |
| --- | --- |

27.

изразява задоволство от това, че Комисията е взела предвид препоръката на Комитета (4) да вземе предвид в по-голяма степен въпроса за равенството между половете. Този аспект е от особено значение за местните и регионалните власти, тъй като там жените са мнозинство в редица сектори на заетост (5);

| 28. | подкрепя отправената от страна на Комисията препоръка към държавите членки да въведат еднаква пенсионна възраст за жените и мъжете, за да се премахнат специфични за половете разлики и да се създадат възможности за по-високи пенсии за жените; |
| --- | --- |

28.

подкрепя отправената от страна на Комисията препоръка към държавите членки да въведат еднаква пенсионна възраст за жените и мъжете, за да се премахнат специфични за половете разлики и да се създадат възможности за по-високи пенсии за жените;

| 29. | застъпва възгледа, че големите различия в дела на заетост на жените и мъжете на възраст от 55 до 64 години пораждат необходимостта от особено отношение към аспектите на равнопоставеност във връзка по-дългата професионална активност и активния живот на възрастните хора, например посредством мерки за по-добро съчетаване на трудовата дейност и семейните ангажименти; |
| --- | --- |

29.

застъпва възгледа, че големите различия в дела на заетост на жените и мъжете на възраст от 55 до 64 години пораждат необходимостта от особено отношение към аспектите на равнопоставеност във връзка по-дългата професионална активност и активния живот на възрастните хора, например посредством мерки за по-добро съчетаване на трудовата дейност и семейните ангажименти;

| 30. | отбелязва, че липсата на алтернативни възможности за предоставяне на грижи, главно за жени, в много държави членки носи допълнителни натоварвания и това често води до ранно пенсиониране; |
| --- | --- |

30.

отбелязва, че липсата на алтернативни възможности за предоставяне на грижи, главно за жени, в много държави членки носи допълнителни натоварвания и това често води до ранно пенсиониране;

| 31. | подчертава, че по-висок дял на заетост на жените води до по-високи изисквания за достъп до висококачествени грижи за деца и възрастни хора. Важно е местните и регионалните власти да разполагат с подходящи средства, за да могат да се справят с тази задача; |
| --- | --- |

31.

подчертава, че по-висок дял на заетост на жените води до по-високи изисквания за достъп до висококачествени грижи за деца и възрастни хора. Важно е местните и регионалните власти да разполагат с подходящи средства, за да могат да се справят с тази задача;

| 32. | установява, че в някои държави членки жените са засегнати в по-голяма степен отколкото мъжете от трайни хронични заболявания или увреждания, което води до ограничена трудоспособност, докато в други държави членки е по-вероятно да бъдат засегнати мъжете. Следователно местните и регионалните власти имат изключителната отговорност да осигурят добра работна среда за своя персонал; |
| --- | --- |

32.

установява, че в някои държави членки жените са засегнати в по-голяма степен отколкото мъжете от трайни хронични заболявания или увреждания, което води до ограничена трудоспособност, докато в други държави членки е по-вероятно да бъдат засегнати мъжете. Следователно местните и регионалните власти имат изключителната отговорност да осигурят добра работна среда за своя персонал;

| 33. | обръща внимание върху това, че възможността за работа на непълен ден, например по време на отглеждане на малки деца, за много хора, и не на последно място и за жени, може да бъде важна предпоставка за задържането на пазара на труда. Едновременно с това трябва да се гарантира, че никой не бива да бъде принуждаван, ако не желае, да работи на непълен ден, което би се отразило върху бъдещите пенсионни обезщетения; |
| --- | --- |

33.

обръща внимание върху това, че възможността за работа на непълен ден, например по време на отглеждане на малки деца, за много хора, и не на последно място и за жени, може да бъде важна предпоставка за задържането на пазара на труда. Едновременно с това трябва да се гарантира, че никой не бива да бъде принуждаван, ако не желае, да работи на непълен ден, което би се отразило върху бъдещите пенсионни обезщетения;

| 34. | за да не се стига до там законово установения родителски отпуск да намалява пенсията, държавите членки би трябвало да бъдат насърчавани да търсят възможности, по какъв начин тези периоди могат да бъдат вземани предвид в пенсионните права. Това би трябвало да се направи и за военната служба; |
| --- | --- |

34.

за да не се стига до там законово установения родителски отпуск да намалява пенсията, държавите членки би трябвало да бъдат насърчавани да търсят възможности, по какъв начин тези периоди могат да бъдат вземани предвид в пенсионните права. Това би трябвало да се направи и за военната служба;

Информация

| 35. | смята, че реформите трябва да имат за цел установяването на пенсионни системи, които да гарантират дългосрочна стабилност. Реформите ще имат успех само тогава, когато са възприемани като справедливи, което изисква обществеността да бъде добре информирана за действителните проблеми и свързаните с това възможности за тяхното решаване; |
| --- | --- |

35.

смята, че реформите трябва да имат за цел установяването на пенсионни системи, които да гарантират дългосрочна стабилност. Реформите ще имат успех само тогава, когато са възприемани като справедливи, което изисква обществеността да бъде добре информирана за действителните проблеми и свързаните с това възможности за тяхното решаване;

| 36. | подчертава, че подробната информация за пенсиите е важна, за да се улеснят решенията на гражданите относно пенсионното планиране. Свободното движение в рамките на ЕС води до това, че все по-голям брой граждани на Съюза по време на своя трудов живот придобиват пенсионни права в различни страни, което увеличава още повече необходимостта от всеобхватна информация; |
| --- | --- |

36.

подчертава, че подробната информация за пенсиите е важна, за да се улеснят решенията на гражданите относно пенсионното планиране. Свободното движение в рамките на ЕС води до това, че все по-голям брой граждани на Съюза по време на своя трудов живот придобиват пенсионни права в различни страни, което увеличава още повече необходимостта от всеобхватна информация;

| 37. | поради това призовава Комисията да обмисли разработването на обща онлайн платформа за всеобхватна информация относно пенсиите; |
| --- | --- |

37.

поради това призовава Комисията да обмисли разработването на обща онлайн платформа за всеобхватна информация относно пенсиите;

Разни

| 38. | подчертава, че адекватните пенсионни системи са важни за благоденствието на гражданите и са от решаващо значение за това да се избегне финансово претоварване на местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

38.

подчертава, че адекватните пенсионни системи са важни за благоденствието на гражданите и са от решаващо значение за това да се избегне финансово претоварване на местните и регионалните власти;

| 39. | приканва Комисията да предвиди бъдещите ѝ мерки в тази област да бъдат последвани от подходящи оценки на въздействието, при които специално да се изследват последиците за местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

39.

приканва Комисията да предвиди бъдещите ѝ мерки в тази област да бъдат последвани от подходящи оценки на въздействието, при които специално да се изследват последиците за местните и регионалните власти;

| 40. | призовава Комисията да прецени дали в тази област е необходимо координиране в рамките на отворения метод на координация, за да се насърчи както индивидуалната свобода на движение, така и устойчивостта на пенсионните системи. |
| --- | --- |

40.

призовава Комисията да прецени дали в тази област е необходимо координиране в рамките на отворения метод на координация, за да се насърчи както индивидуалната свобода на движение, така и устойчивостта на пенсионните системи.

Брюксел, 10 октомври 2012 г.

Председател на Комитета на регионите

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 319/2010 fin.

1

(2)  Според Евростат този процент, както се цитира и в Бялата книга, в много държави е под 40 %.

2

(3)  Applica, CESEP и Alphametrics (2007 г.), „Men and women with disabilities in the EU: Statistical analysis of the LFS ad hoc module and the EU-SILC“ („Мъже и жени с увреждания в ЕС: статистически анализ на ad hoc модула от проучването на работната сила и на статистическите данни на Общността за доходите и условията на живот (EU-SILC)“.

3

(4)  CdR 319/2010 fin.

4

(5)  Евростат (2008 г.): „Das Leben von Frauen und Männern in Europa: Ein statistisches Porträt“ („Животът на жените и мъжете: статистически портрет“).

5

---

| 18.12.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 391/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 391/11

---

Становище на Комитета на регионите „Преразгледана стратегия на ЕС за региона на Балтийско море“

2012/C 391/03

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | подчертава, че стратегията на ЕС за региона на Балтийско море предлага солидна основа, за да се изпробва в каква степен една специфична стратегия за по-широкия географски макрорегион може всъщност да засили конкурентоспособността на ЕС и да застане в основата на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж; |
| --- | --- |

—

подчертава, че стратегията на ЕС за региона на Балтийско море предлага солидна основа, за да се изпробва в каква степен една специфична стратегия за по-широкия географски макрорегион може всъщност да засили конкурентоспособността на ЕС и да застане в основата на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж;

| — | приветства усилията за доближаване на преразгледаните целите на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море – да се спаси морето, да се свърже регионът и да се повиши просперитетът – които отговарят в по-голяма степен на целите на стратегията „Европа 2020“; |
| --- | --- |

—

приветства усилията за доближаване на преразгледаните целите на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море – да се спаси морето, да се свърже регионът и да се повиши просперитетът – които отговарят в по-голяма степен на целите на стратегията „Европа 2020“;

| — | посочва, че за да се укрепи сближаването по отношение на икономиката и конкурентоспособността, трябва да се установят по-тесни връзки между заинтересованите страни в областта на научните изследвания, иновациите и промишлеността. Регионите и университетите би трябвало да си сътрудничат в рамките на целия макрорегион на Балтийско море, за да го превърнат в модел за подражание в областта на мрежите за интелигентна специализация; |
| --- | --- |

—

посочва, че за да се укрепи сближаването по отношение на икономиката и конкурентоспособността, трябва да се установят по-тесни връзки между заинтересованите страни в областта на научните изследвания, иновациите и промишлеността. Регионите и университетите би трябвало да си сътрудничат в рамките на целия макрорегион на Балтийско море, за да го превърнат в модел за подражание в областта на мрежите за интелигентна специализация;

| — | смята, че трябва да продължи да се обръща внимание на въпроса за подкрепа на инициативите за устойчиво развитие и за предлагане на повече мерки за увеличаване на заетостта и на професионалните умения, както и за повишаване на благоденствието и приобщаването; |
| --- | --- |

—

смята, че трябва да продължи да се обръща внимание на въпроса за подкрепа на инициативите за устойчиво развитие и за предлагане на повече мерки за увеличаване на заетостта и на професионалните умения, както и за повишаване на благоденствието и приобщаването;

| — | подчертава, че въпреки че стратегията на ЕС за Балтийско море е вътрешна стратегия на Съюза, сътрудничеството със страни извън неговите рамки и особено с Русия има решаваща роля за успеха на стратегията; |
| --- | --- |

—

подчертава, че въпреки че стратегията на ЕС за Балтийско море е вътрешна стратегия на Съюза, сътрудничеството със страни извън неговите рамки и особено с Русия има решаваща роля за успеха на стратегията;

| — | подчертава, че структурите на Северното измерение следва да се използват в колкото може по-голяма степен в контекста на по-тясното сътрудничество между ЕС и Русия в региона на Балтийско море; |
| --- | --- |

—

подчертава, че структурите на Северното измерение следва да се използват в колкото може по-голяма степен в контекста на по-тясното сътрудничество между ЕС и Русия в региона на Балтийско море;

| — | изразява загриженост, че не се забелязва присъствието на общините и регионите в прилагането на стратегията; поради това предлага както в стратегията, така и в преработения план за действие да се посочи изрично, че при прилагането трябва да се взема предвид принципът на многостепенното управление; |
| --- | --- |

—

изразява загриженост, че не се забелязва присъствието на общините и регионите в прилагането на стратегията; поради това предлага както в стратегията, така и в преработения план за действие да се посочи изрично, че при прилагането трябва да се взема предвид принципът на многостепенното управление;

| — | подчертава, че за да има напредък в прилагането на стратегията във всички участващи страни, политическите заинтересовани страни трябва да засвидетелстват ясен ангажимент и да поемат лидерска роля; |
| --- | --- |

—

подчертава, че за да има напредък в прилагането на стратегията във всички участващи страни, политическите заинтересовани страни трябва да засвидетелстват ясен ангажимент и да поемат лидерска роля;

| — | посочва, че трябва да се изясни въпросът за приноса на националните програми във връзка със структурния фонд за прилагането на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море, като се вземат предвид различията между регионите в държавите членки и техните нужди по отношение на развитието. |
| --- | --- |

—

посочва, че трябва да се изясни въпросът за приноса на националните програми във връзка със структурния фонд за прилагането на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море, като се вземат предвид различията между регионите в държавите членки и техните нужди по отношение на развитието.

| Докладчик | г-жа Pauliina HAIJANEN (FI/ЕНП), член на изпълнителния съвет на градския съвет на Laitila |
| --- | --- |
| Отправен документ | „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно стратегия на Европейския съюз за региона на Балтийско море“
  COM (2012) 128 final |

Докладчик

г-жа Pauliina HAIJANEN (FI/ЕНП), член на изпълнителния съвет на градския съвет на Laitila

Отправен документ

„Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно стратегия на Европейския съюз за региона на Балтийско море“

COM (2012) 128 final

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | приветства съобщението на Комисията от 23 март 2012 г. и разглежда мерките, които се предлагат в него като стъпка в правилната посока – към подобряване на фокуса на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море, съгласуване на политиките и финансирането, изясняване на отговорностите на различните действащи лица и подобряване на комуникацията; |
| --- | --- |

1.

приветства съобщението на Комисията от 23 март 2012 г. и разглежда мерките, които се предлагат в него като стъпка в правилната посока – към подобряване на фокуса на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море, съгласуване на политиките и финансирането, изясняване на отговорностите на различните действащи лица и подобряване на комуникацията;

| 2. | посочва, че целта на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море е да бъде подобрена координацията на политиките и сближаването между регионите в областта с цел решаване на общите проблеми, засягащи региона на Балтийско море, и устойчиво укрепване на просперитета на региона. Стратегията разглежда проблеми, които отделните региони и държави членки не могат да решат сами. Основен фактор е сътрудничеството и координираните действия между държавите членки, регионите и общините в макрорегиона, ЕС, панбалтийските организации, финансиращите институции и неправителствените органи; |
| --- | --- |

2.

посочва, че целта на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море е да бъде подобрена координацията на политиките и сближаването между регионите в областта с цел решаване на общите проблеми, засягащи региона на Балтийско море, и устойчиво укрепване на просперитета на региона. Стратегията разглежда проблеми, които отделните региони и държави членки не могат да решат сами. Основен фактор е сътрудничеството и координираните действия между държавите членки, регионите и общините в макрорегиона, ЕС, панбалтийските организации, финансиращите институции и неправителствените органи;

| 3. | посочва, че в становището на Комитета на регионите относно „Ролята на местните и регионалните власти за постигане на целите на стратегията Европа 2020“ (CdR 72/2011 fin) се изтъква потенциалът на региона на Балтийско море като европейски пионер; |
| --- | --- |

3.

посочва, че в становището на Комитета на регионите относно „Ролята на местните и регионалните власти за постигане на целите на стратегията Европа 2020“ (CdR 72/2011 fin) се изтъква потенциалът на региона на Балтийско море като европейски пионер;

| 4. | подчертава, че в качеството си на първа интегрирана макрорегионална стратегия, стратегията на ЕС за региона на Балтийско море предлага солидна основа, за да се изпробва в каква степен една специфична стратегия за по-широкия географски макрорегион може всъщност да засили конкурентоспособността на ЕС и да застане в основата на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж. Този опит трябва да играе активна роля по-специално в дебата относно европейската политика на сближаване с оглед на следващия програмен период; |
| --- | --- |

4.

подчертава, че в качеството си на първа интегрирана макрорегионална стратегия, стратегията на ЕС за региона на Балтийско море предлага солидна основа, за да се изпробва в каква степен една специфична стратегия за по-широкия географски макрорегион може всъщност да засили конкурентоспособността на ЕС и да застане в основата на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж. Този опит трябва да играе активна роля по-специално в дебата относно европейската политика на сближаване с оглед на следващия програмен период;

| 5. | насочва вниманието към позицията на Европейската комисия, според която прилагането на макрорегионалните стратегии не би следвало да доведе до създаване на нови правила, учредяване на нови органи или одобряване на нови финансови ресурси; смята, обаче, че трябва да има и три положителни принципа: съвместно договорено прилагане и контрол на съществуващите в макрорегиона правила; изграждане на платформа, мрежа или териториален клъстер от органи на регионална и местна власт и на държавите членки, в който са включени и заинтересованите страни и за който отговарят органите на ЕС; съгласувано използване на съществуващите финансови ресурси на ЕС за изготвяне и прилагане на макрорегионални стратегии; |
| --- | --- |

5.

насочва вниманието към позицията на Европейската комисия, според която прилагането на макрорегионалните стратегии не би следвало да доведе до създаване на нови правила, учредяване на нови органи или одобряване на нови финансови ресурси; смята, обаче, че трябва да има и три положителни принципа: съвместно договорено прилагане и контрол на съществуващите в макрорегиона правила; изграждане на платформа, мрежа или териториален клъстер от органи на регионална и местна власт и на държавите членки, в който са включени и заинтересованите страни и за който отговарят органите на ЕС; съгласувано използване на съществуващите финансови ресурси на ЕС за изготвяне и прилагане на макрорегионални стратегии;

Връзки между подхода, основаващ се на макрорегионална стратегия и целите на стратегията „Европа 2020“

| 6. | приветства усилията за доближаване на целите на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море с тези на стратегията „Европа 2020“. Трите общи цели на стратегията, представени в съобщението – да се спаси морето, да се свърже регионът и да се повиши просперитетът – отговарят в значителна степен на целите на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Наред с това, от гледна точка на прилагане на стратегията „Европа 2020“, от решаващо значение е да се изтъкне по-тясното регионално сътрудничество в областта на иновациите; |
| --- | --- |

6.

приветства усилията за доближаване на целите на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море с тези на стратегията „Европа 2020“. Трите общи цели на стратегията, представени в съобщението – да се спаси морето, да се свърже регионът и да се повиши просперитетът – отговарят в значителна степен на целите на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Наред с това, от гледна точка на прилагане на стратегията „Европа 2020“, от решаващо значение е да се изтъкне по-тясното регионално сътрудничество в областта на иновациите;

| 7. | отбелязва, че превръщането на водещите инициативи на стратегията „Европа 2020“ в конкретни дейности е важно за прилагането на стратегията за региона на Балтийско море. Сред водещите инициативи на стратегията „Европа 2020“ специално внимание следва да се обърне на инициативите „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ и „Съюз за иновации“ с актуализиран план за действие, който поставя по-силен акцент върху насърчаването на техните цели в региона на Балтийско море. Стратегията на ЕС за региона на Балтийско море и мрежите за сътрудничество, опериращи в този регион, представляват идеална основа за развиване на регионални стратегии за научни изследвания и иновации с цел интелигентно специализиране; |
| --- | --- |

7.

отбелязва, че превръщането на водещите инициативи на стратегията „Европа 2020“ в конкретни дейности е важно за прилагането на стратегията за региона на Балтийско море. Сред водещите инициативи на стратегията „Европа 2020“ специално внимание следва да се обърне на инициативите „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ и „Съюз за иновации“ с актуализиран план за действие, който поставя по-силен акцент върху насърчаването на техните цели в региона на Балтийско море. Стратегията на ЕС за региона на Балтийско море и мрежите за сътрудничество, опериращи в този регион, представляват идеална основа за развиване на регионални стратегии за научни изследвания и иновации с цел интелигентно специализиране;

| 8. | насърчава държавите членки и участниците на местно и регионално равнище да обмислят как актуализираната цел на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море за повишаване на просперитета следва да бъде претворена в конкретни мерки чрез съвместни действия. В бъдеще планът за действие ще трябва ясно да очертае мерки за повишаване на заетостта и уменията и за увеличаване на просперитета и интеграцията. Понастоящем планът за действие има само далечна връзка с бъдещите инициативи на стратегията „Европа 2020“ в тези области; |
| --- | --- |

8.

насърчава държавите членки и участниците на местно и регионално равнище да обмислят как актуализираната цел на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море за повишаване на просперитета следва да бъде претворена в конкретни мерки чрез съвместни действия. В бъдеще планът за действие ще трябва ясно да очертае мерки за повишаване на заетостта и уменията и за увеличаване на просперитета и интеграцията. Понастоящем планът за действие има само далечна връзка с бъдещите инициативи на стратегията „Европа 2020“ в тези области;

| 9. | смята, че приоритетът от стратегията „Европа 2020“, формулиран като „приобщаващ растеж: насърчаване на икономика с високи равнища на заетост, която да поражда социално и териториално сближаване“, трябва да се има предвид при прилагането на стратегията за региона на Балтийско море, тъй като между различни части на региона на Балтийско море продължават да съществуват значителни разлики що се отнася до благосъстояние и икономически постижения. Би следвало да продължи да се обръща внимание на насърчителните мерки за подобряване на околната среда и за подкрепа за водещите инициативи в областта на устойчивото развитие; |
| --- | --- |

9.

смята, че приоритетът от стратегията „Европа 2020“, формулиран като „приобщаващ растеж: насърчаване на икономика с високи равнища на заетост, която да поражда социално и териториално сближаване“, трябва да се има предвид при прилагането на стратегията за региона на Балтийско море, тъй като между различни части на региона на Балтийско море продължават да съществуват значителни разлики що се отнася до благосъстояние и икономически постижения. Би следвало да продължи да се обръща внимание на насърчителните мерки за подобряване на околната среда и за подкрепа за водещите инициативи в областта на устойчивото развитие;

| 10. | подчертава, че ще бъде по-важно в бъдеще да се обмисли възможността за взаимодействия между различните програми за финансиране с оглед на постигането на целите, залегнали в стратегията „Европа 2020“. Във връзка с бъдещата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“, би следвало да се осъществи тясна и интегрирана координация с инструментите на политиката за сближаване, използвани от държавите членки в региона на Балтийско море, за да се изтъкне регионалната гледна точка и да се насърчат регионите да засилят своята дейност в областта на научните изследвания и иновациите; |
| --- | --- |

10.

подчертава, че ще бъде по-важно в бъдеще да се обмисли възможността за взаимодействия между различните програми за финансиране с оглед на постигането на целите, залегнали в стратегията „Европа 2020“. Във връзка с бъдещата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“, би следвало да се осъществи тясна и интегрирана координация с инструментите на политиката за сближаване, използвани от държавите членки в региона на Балтийско море, за да се изтъкне регионалната гледна точка и да се насърчат регионите да засилят своята дейност в областта на научните изследвания и иновациите;

| 11. | посочва, че стратегията на ЕС за региона на Балтийско море предостави на местното и регионалното равнище нови възможности да укрепят регионалната си конкурентоспособност и потенциала за иновации и да насърчат интелигентното специализиране на регионите. Поради това регионите и университетите следва да си сътрудничат в рамките на целия макрорегион на Балтийско море, за да го превърнат в модел за мрежите за интелигентно специализиране с акцент върху основните проблеми и действия на всеки регион и постигането на отлични резултати и критична маса чрез работа в мрежа. В този контекст от основно значение е разработването и укрепването на системите за иновации, свързани с тройната и четворната спирала в сътрудничество с академичните среди, публичния сектор, частния сектор и гражданите от региона на Балтийско море; |
| --- | --- |

11.

посочва, че стратегията на ЕС за региона на Балтийско море предостави на местното и регионалното равнище нови възможности да укрепят регионалната си конкурентоспособност и потенциала за иновации и да насърчат интелигентното специализиране на регионите. Поради това регионите и университетите следва да си сътрудничат в рамките на целия макрорегион на Балтийско море, за да го превърнат в модел за мрежите за интелигентно специализиране с акцент върху основните проблеми и действия на всеки регион и постигането на отлични резултати и критична маса чрез работа в мрежа. В този контекст от основно значение е разработването и укрепването на системите за иновации, свързани с тройната и четворната спирала в сътрудничество с академичните среди, публичния сектор, частния сектор и гражданите от региона на Балтийско море;

| 12. | предлага държавите членки на ЕС в региона на Балтийско море да стимулират научноизследователските центрове да се съсредоточат върху такива области на научните изследвания, които подкрепят интелигентната специализация на собствения им регион и да споделят експертния си опит като членове на научноизследователска мрежа, обхващаща балтийския регион. Важно би било да се насърчат страните, граничещи с региона на Балтийско море, които не са членки на ЕС, също да вземат участие в това научноизследователско сътрудничество, например по въпроси на околната среда и енергетиката, засягащи общия морски басейн; |
| --- | --- |

12.

предлага държавите членки на ЕС в региона на Балтийско море да стимулират научноизследователските центрове да се съсредоточат върху такива области на научните изследвания, които подкрепят интелигентната специализация на собствения им регион и да споделят експертния си опит като членове на научноизследователска мрежа, обхващаща балтийския регион. Важно би било да се насърчат страните, граничещи с региона на Балтийско море, които не са членки на ЕС, също да вземат участие в това научноизследователско сътрудничество, например по въпроси на околната среда и енергетиката, засягащи общия морски басейн;

| 13. | посочва, че за да се укрепят икономическото сближаване и конкурентоспособността, трябва да се установят по-тесни връзки между заинтересованите страни в областта на научните изследвания, иновациите и промишлеността. Предприятията, индустрията и университетите трябва да имат възможност да играят по-активна роля в дейността, извършена във връзка със стратегията; |
| --- | --- |

13.

посочва, че за да се укрепят икономическото сближаване и конкурентоспособността, трябва да се установят по-тесни връзки между заинтересованите страни в областта на научните изследвания, иновациите и промишлеността. Предприятията, индустрията и университетите трябва да имат възможност да играят по-активна роля в дейността, извършена във връзка със стратегията;

| 14. | препоръчва да бъдат засилени иновациите и сътрудничеството в рамките на клъстери между ЕС и държавите извън ЕС и да бъде насърчено сътрудничеството по отношение на маркетинга в региона на Балтийско море с оглед на стимулиране на туризма и инвестициите от държави извън ЕС. Тези мерки, заедно със силното екологичното измерение на стратегията, са ефективна стъпка към постигане целите на стратегията „Европа 2020“ в региона на Балтийско море; |
| --- | --- |

14.

препоръчва да бъдат засилени иновациите и сътрудничеството в рамките на клъстери между ЕС и държавите извън ЕС и да бъде насърчено сътрудничеството по отношение на маркетинга в региона на Балтийско море с оглед на стимулиране на туризма и инвестициите от държави извън ЕС. Тези мерки, заедно със силното екологичното измерение на стратегията, са ефективна стъпка към постигане целите на стратегията „Европа 2020“ в региона на Балтийско море;

| 15. | подчертава, че в светлината на посоченото по-горе, държавите от региона на Балтийско море следва да разгледат тези въпроси в своите Национални програми за реформи (НПР) и че местните и регионалните власти следва да участват отблизо в тази подготвителна дейност; |
| --- | --- |

15.

подчертава, че в светлината на посоченото по-горе, държавите от региона на Балтийско море следва да разгледат тези въпроси в своите Национални програми за реформи (НПР) и че местните и регионалните власти следва да участват отблизо в тази подготвителна дейност;

| 16. | отбелязва, че една от главните цели на стратегията на Европейския съюз за региона на Балтийско море е да се почисти и подобри състоянието на едно от най-силно замърсените морета в Европа, като се гарантира хармонично социално и икономическо развитие на съседните региони във и извън ЕС; |
| --- | --- |

16.

отбелязва, че една от главните цели на стратегията на Европейския съюз за региона на Балтийско море е да се почисти и подобри състоянието на едно от най-силно замърсените морета в Европа, като се гарантира хармонично социално и икономическо развитие на съседните региони във и извън ЕС;

Значение на външното измерение на стратегията и на сътрудничеството

| 17. | подчертава, че макар и тази стратегия да е вътрешна стратегия на ЕС, сътрудничеството с държави извън ЕС и по-специално с Русия, е от ключово значение за нейния успех; |
| --- | --- |

17.

подчертава, че макар и тази стратегия да е вътрешна стратегия на ЕС, сътрудничеството с държави извън ЕС и по-специално с Русия, е от ключово значение за нейния успех;

| 18. | изтъква, че през 2011 г. Русия одобри на федерално равнище своя „Стратегия за социалното и икономическото развитие на Северозападния район на Русия до 2020 г.“. В стратегията за северозападна Русия се поставят цели във връзка с икономиката, инфраструктурата и логистиката на региона. Надяваме се, че тази стратегия ще насърчи по-тясното стратегическо сътрудничество между държавите членки на ЕС от Балтийския регион и Русия, по-специално по въпросите на околната среда, икономиката, транспорта, енергетиката, туризма и гражданската защита; |
| --- | --- |

18.

изтъква, че през 2011 г. Русия одобри на федерално равнище своя „Стратегия за социалното и икономическото развитие на Северозападния район на Русия до 2020 г.“. В стратегията за северозападна Русия се поставят цели във връзка с икономиката, инфраструктурата и логистиката на региона. Надяваме се, че тази стратегия ще насърчи по-тясното стратегическо сътрудничество между държавите членки на ЕС от Балтийския регион и Русия, по-специално по въпросите на околната среда, икономиката, транспорта, енергетиката, туризма и гражданската защита;

| 19. | подчертава, че структурите на Северното измерение следва да се използват в колкото може по-голяма степен в контекста на по-тясното сътрудничество между ЕС и Русия в региона на Балтийско море. Политиката на Северното измерение разглежда целия северен регион като едно цяло, с цел да се засили координацията между различните механизми за сътрудничество в регионите на Балтийско и Баренцово море; |
| --- | --- |

19.

подчертава, че структурите на Северното измерение следва да се използват в колкото може по-голяма степен в контекста на по-тясното сътрудничество между ЕС и Русия в региона на Балтийско море. Политиката на Северното измерение разглежда целия северен регион като едно цяло, с цел да се засили координацията между различните механизми за сътрудничество в регионите на Балтийско и Баренцово море;

| 20. | приветства и подкрепя конкретните стъпки, предприети на местно и регионално равнище с цел развиване на практическо сътрудничество, по-специално с град Санкт Петербург и Ленинградския регион. Добър пример за подобен възходящ подход е т.нар. „Процес от Турку“, който представлява съвместна инициатива на град Турку, региона на Северозападна Финландия и градовете Хамбург и Санкт Петербург; |
| --- | --- |

20.

приветства и подкрепя конкретните стъпки, предприети на местно и регионално равнище с цел развиване на практическо сътрудничество, по-специално с град Санкт Петербург и Ленинградския регион. Добър пример за подобен възходящ подход е т.нар. „Процес от Турку“, който представлява съвместна инициатива на град Турку, региона на Северозападна Финландия и градовете Хамбург и Санкт Петербург;

Многостепенното управление и ролята на общините и регионите в прилагането на стратегията

| 21. | приветства факта, че с уточняването на ролята и отговорностите на основните заинтересовани страни (националните центрове за контакт, координаторите на приоритетните области, ръководителите на хоризонталните действия и ръководителите на водещи проекти) в съобщението на Комисията се вземат предвид позициите относно засилването на гъвкавото, но целенасочено прилагане и управление на стратегията, изразени в становището на КР относно „Стратегия на Европейския съюз за региона на Балтийско море“ (CdR 255/2009 fin); |
| --- | --- |

21.

приветства факта, че с уточняването на ролята и отговорностите на основните заинтересовани страни (националните центрове за контакт, координаторите на приоритетните области, ръководителите на хоризонталните действия и ръководителите на водещи проекти) в съобщението на Комисията се вземат предвид позициите относно засилването на гъвкавото, но целенасочено прилагане и управление на стратегията, изразени в становището на КР относно „Стратегия на Европейския съюз за региона на Балтийско море“ (CdR 255/2009 fin);

| 22. | счита предложенията на Комисията за изясняване на структурата на управление на стратегията и за повишаване на нейната ефективност за стъпка в правилната посока, но е загрижен, тъй като не се забелязва присъствието на общините и регионите в прилагането на стратегията; поради това предлага както в стратегията, така и в преработения план за действие да се посочи изрично, че при прилагането трябва да се взема предвид принципът на многостепенното управление; |
| --- | --- |

22.

счита предложенията на Комисията за изясняване на структурата на управление на стратегията и за повишаване на нейната ефективност за стъпка в правилната посока, но е загрижен, тъй като не се забелязва присъствието на общините и регионите в прилагането на стратегията; поради това предлага както в стратегията, така и в преработения план за действие да се посочи изрично, че при прилагането трябва да се взема предвид принципът на многостепенното управление;

| 23. | подчертава, че успехът на макрорегионалните стратегии в Европа зависи най-вече от ангажираността и приноса на местните и регионалните заинтересовани страни за постигане на целите. От основно значение е също да бъде включен и частният сектор. Политическите заинтересовани страни трябва да покажат ясна ангажираност и да поемат водеща роля, за да се постигне напредък при прилагане на стратегията във всички страни участници; |
| --- | --- |

23.

подчертава, че успехът на макрорегионалните стратегии в Европа зависи най-вече от ангажираността и приноса на местните и регионалните заинтересовани страни за постигане на целите. От основно значение е също да бъде включен и частният сектор. Политическите заинтересовани страни трябва да покажат ясна ангажираност и да поемат водеща роля, за да се постигне напредък при прилагане на стратегията във всички страни участници;

| 24. | посочва, че все още е необходимо по-широко участие на местните и регионалните заинтересовани страни в прилагане на стратегията за Балтийско море. Това трябва да се отчита не само когато бъде актуализиран стратегическият план за действие, но и когато се определя ролята на различните заинтересовани страни. Понастоящем например голям брой координатори на приоритетните области са от секторни министерства или от други институции на централно равнище на управление. По-специално, от националните центрове за контакт трябва да се изисква да поддържат редовен контакт с местните и регионалните власти и организации; |
| --- | --- |

24.

посочва, че все още е необходимо по-широко участие на местните и регионалните заинтересовани страни в прилагане на стратегията за Балтийско море. Това трябва да се отчита не само когато бъде актуализиран стратегическият план за действие, но и когато се определя ролята на различните заинтересовани страни. Понастоящем например голям брой координатори на приоритетните области са от секторни министерства или от други институции на централно равнище на управление. По-специално, от националните центрове за контакт трябва да се изисква да поддържат редовен контакт с местните и регионалните власти и организации;

Финансиране, система за мониторинг и оценка

| 25. | отбелязва, че въпреки че стратегията на ЕС за региона на Балтийско море беше одобрена едва след началото на сегашния програмен период, различни програми по структурните фондове позволиха да бъдат реализирани значителен брой проекти в подкрепа на стратегията. Европейските програми за териториално сътрудничество, осъществени в региона на Балтийско море, са основен инструмент за финансиране за постигане на напредък, по-конкретно по мерките на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

25.

отбелязва, че въпреки че стратегията на ЕС за региона на Балтийско море беше одобрена едва след началото на сегашния програмен период, различни програми по структурните фондове позволиха да бъдат реализирани значителен брой проекти в подкрепа на стратегията. Европейските програми за териториално сътрудничество, осъществени в региона на Балтийско море, са основен инструмент за финансиране за постигане на напредък, по-конкретно по мерките на местно и регионално равнище;

| 26. | насочва вниманието към недостига на инструменти за финансиране, които да са подходящи за транснационални проекти и проекти, включващи много заинтересовани страни. Фактът, че решенията за предоставяне на средства за всеки партньор се вземат в различно време, е проблем при използването на различни източници на финансиране, който в значителна степен забавя прилагането. Не винаги съществува координация между решенията за предоставяне на средства и някои партньори остават без подкрепа, което може да попречи на започването на проекта; |
| --- | --- |

26.

насочва вниманието към недостига на инструменти за финансиране, които да са подходящи за транснационални проекти и проекти, включващи много заинтересовани страни. Фактът, че решенията за предоставяне на средства за всеки партньор се вземат в различно време, е проблем при използването на различни източници на финансиране, който в значителна степен забавя прилагането. Не винаги съществува координация между решенията за предоставяне на средства и някои партньори остават без подкрепа, което може да попречи на започването на проекта;

| 27. | счита, че е важно в предложенията за регламенти, публикувани от Комисията през октомври 2011 г., да се съдържа задължение за държавите членки, когато изготвят и прилагат нови програми по структурните фондове, да вземат предвид евентуална макрорегионална стратегия и подчертава, че по-специално новата транснационална програма за региона на Балтийско море трябва да съответства на приоритетите на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море. Програмирането за следващия период трябва да започне в самото начало на 2014 г., за да бъдат избегнати ненужни забавяния в текущата проектна дейност; |
| --- | --- |

27.

счита, че е важно в предложенията за регламенти, публикувани от Комисията през октомври 2011 г., да се съдържа задължение за държавите членки, когато изготвят и прилагат нови програми по структурните фондове, да вземат предвид евентуална макрорегионална стратегия и подчертава, че по-специално новата транснационална програма за региона на Балтийско море трябва да съответства на приоритетите на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море. Програмирането за следващия период трябва да започне в самото начало на 2014 г., за да бъдат избегнати ненужни забавяния в текущата проектна дейност;

| 28. | посочва, че трябва да се изясни въпросът за приноса на националните програми във връзка със структурния фонд за прилагането на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море, като се вземат предвид различията между регионите в държавите членки и техните нужди по отношение на развитието. Специалното насърчаване на интелигентно специализиране на регионално равнище в рамките на действията по националната програма създава големи възможности за постигане на целите на стратегията. Също така в договора за партньорство между държавата членка и Европейската комисия би трябвало да се споменава стратегията на ЕС за региона на Балтийско море; |
| --- | --- |

28.

посочва, че трябва да се изясни въпросът за приноса на националните програми във връзка със структурния фонд за прилагането на стратегията на ЕС за региона на Балтийско море, като се вземат предвид различията между регионите в държавите членки и техните нужди по отношение на развитието. Специалното насърчаване на интелигентно специализиране на регионално равнище в рамките на действията по националната програма създава големи възможности за постигане на целите на стратегията. Също така в договора за партньорство между държавата членка и Европейската комисия би трябвало да се споменава стратегията на ЕС за региона на Балтийско море;

| 29. | счита, че е важно да се гарантира начален капитал, както се предлага в съобщението на Комисията, като средство за насърчаване на сътрудничеството във връзка с проекти, тъй като това би позволило местните и регионалните заинтересовани страни и представителите на организации и гражданското общество да бъдат включени в по-голяма степен в дейности, свързани с проекти; |
| --- | --- |

29.

счита, че е важно да се гарантира начален капитал, както се предлага в съобщението на Комисията, като средство за насърчаване на сътрудничеството във връзка с проекти, тъй като това би позволило местните и регионалните заинтересовани страни и представителите на организации и гражданското общество да бъдат включени в по-голяма степен в дейности, свързани с проекти;

| 30. | подчертава, че в бъдеще ще е важно финансирането да се насочва към мерки за пряко прилагане на стратегията и да се даде възможност за съчетаване на различни видове финансиране. Заедно с публичното финансиране трябва да се насърчава използването на услугите, предлагани от различни финансови институции, като се подчертава ролята на частното финансиране. Трябва да се разработят техники, които да позволят включването на повече мерки за международно сътрудничество в проекти, финансирани в рамките на национални програми във връзка със структурните фондове; |
| --- | --- |

30.

подчертава, че в бъдеще ще е важно финансирането да се насочва към мерки за пряко прилагане на стратегията и да се даде възможност за съчетаване на различни видове финансиране. Заедно с публичното финансиране трябва да се насърчава използването на услугите, предлагани от различни финансови институции, като се подчертава ролята на частното финансиране. Трябва да се разработят техники, които да позволят включването на повече мерки за международно сътрудничество в проекти, финансирани в рамките на национални програми във връзка със структурните фондове;

| 31. | приветства предложените в съобщението на Комисията показатели за наблюдение на прилагането на стратегията, но подчертава, че системата за наблюдение и оценка трябва да бъде възможно по-проста и основана на показатели, които по реалистичен начин да илюстрират резултатите, получени чрез основано на стратегия сътрудничество. Комитетът на регионите има готовност да участва в обсъждания по изготвянето и избора на показатели; |
| --- | --- |

31.

приветства предложените в съобщението на Комисията показатели за наблюдение на прилагането на стратегията, но подчертава, че системата за наблюдение и оценка трябва да бъде възможно по-проста и основана на показатели, които по реалистичен начин да илюстрират резултатите, получени чрез основано на стратегия сътрудничество. Комитетът на регионите има готовност да участва в обсъждания по изготвянето и избора на показатели;

Насърчаване на комуникацията и участие на заинтересованите страни

| 32. | подчертава, че прилагането на макрорегионални стратегии изисква прозрачно вземане на решения, цялостен обмен на информация и разработване на общи практики на всички равнища. По-специално, потокът на информация трябва да бъде подобрен, както между държавите членки от региона на Балтийско море, така и в самите държави. Това ще позволи по-широка ангажираност с изпълнението на целите на стратегията; |
| --- | --- |

32.

подчертава, че прилагането на макрорегионални стратегии изисква прозрачно вземане на решения, цялостен обмен на информация и разработване на общи практики на всички равнища. По-специално, потокът на информация трябва да бъде подобрен, както между държавите членки от региона на Балтийско море, така и в самите държави. Това ще позволи по-широка ангажираност с изпълнението на целите на стратегията;

| 33. | подчертава, че активизирането на комуникацията във връзка със стратегията ще доведе и до по-голяма степен на информираност за дейността на ЕС сред обществеността. Уебсайтът, създаден във връзка със стратегията, и публичната консултация относно актуализирането на плана за действие във връзка със стратегията са стъпки в правилната посока; |
| --- | --- |

33.

подчертава, че активизирането на комуникацията във връзка със стратегията ще доведе и до по-голяма степен на информираност за дейността на ЕС сред обществеността. Уебсайтът, създаден във връзка със стратегията, и публичната консултация относно актуализирането на плана за действие във връзка със стратегията са стъпки в правилната посока;

| 34. | предлага Комисията систематично да събира и публикува информация за програмите за финансиране, така че финансови консултации да могат да се предоставят централно, както на национално, така и на местно равнище. Понастоящем проблемът се състои в това, че заинтересованите страни по проекта не разполагат с достатъчна информация. Знанията за подходящите инструменти за финансиране трябва да се разпространяват по-ефикасно, така че заинтересованите страни да могат безпроблемно да избират инструменти, подходящи за техните нужди; |
| --- | --- |

34.

предлага Комисията систематично да събира и публикува информация за програмите за финансиране, така че финансови консултации да могат да се предоставят централно, както на национално, така и на местно равнище. Понастоящем проблемът се състои в това, че заинтересованите страни по проекта не разполагат с достатъчна информация. Знанията за подходящите инструменти за финансиране трябва да се разпространяват по-ефикасно, така че заинтересованите страни да могат безпроблемно да избират инструменти, подходящи за техните нужди;

Заключения

| 35. | отбелязва, че стратегията на Европейския съюз за региона на Балтийско море предоставя на държавите членки, регионите и общините нови възможности да укрепят регионалната си конкурентоспособност и иновациите, както и интелигентното специализиране на регионите. Стратегията също така предизвика като цяло по-голям интерес сред местните и регионалните заинтересовани страни, разшири тяхното участие в сътрудничеството в Балтийско море и укрепи и доведе до нови форми на сътрудничество; |
| --- | --- |

35.

отбелязва, че стратегията на Европейския съюз за региона на Балтийско море предоставя на държавите членки, регионите и общините нови възможности да укрепят регионалната си конкурентоспособност и иновациите, както и интелигентното специализиране на регионите. Стратегията също така предизвика като цяло по-голям интерес сред местните и регионалните заинтересовани страни, разшири тяхното участие в сътрудничеството в Балтийско море и укрепи и доведе до нови форми на сътрудничество;

| 36. | предлага Комитетът на регионите да продължи да наблюдава активно прилагането на стратегията на Европейския съюз за региона на Балтийско море въз основа на обновения план за действие, който предстои да бъде публикуван в края на 2012 г., и да представи своите наблюдения и заключения в рамките на разширения дебат относно макрорегионалните стратегии, особено с оглед на следващия програмен период на ЕС (2014–2020 г.). |
| --- | --- |

36.

предлага Комитетът на регионите да продължи да наблюдава активно прилагането на стратегията на Европейския съюз за региона на Балтийско море въз основа на обновения план за действие, който предстои да бъде публикуван в края на 2012 г., и да представи своите наблюдения и заключения в рамките на разширения дебат относно макрорегионалните стратегии, особено с оглед на следващия програмен период на ЕС (2014–2020 г.).

Брюксел, 10 октомври 2012 г.

Председател на Комитета на регионите

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 18.12.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 391/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 391/16

---

Становище на Комитета на регионите „Енергийна пътна карта за периода до 2050 г.“

2012/C 391/04

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | призовава ролята на местните и регионалните власти да бъде надлежно призната и подкрепена с подходящи ресурси и капацитет, както и с целесъобразни инструменти за управление, тъй като тези власти изпълняват функции от първостепенно значение било директно като партньори в устойчиви местни енергийни проекти, било за планирането на новите инфраструктури, за предоставянето на разрешения, за инвестициите, възлагането на обществени поръчки, производството и овладяването на потреблението на енергия; |
| --- | --- |

—

призовава ролята на местните и регионалните власти да бъде надлежно призната и подкрепена с подходящи ресурси и капацитет, както и с целесъобразни инструменти за управление, тъй като тези власти изпълняват функции от първостепенно значение било директно като партньори в устойчиви местни енергийни проекти, било за планирането на новите инфраструктури, за предоставянето на разрешения, за инвестициите, възлагането на обществени поръчки, производството и овладяването на потреблението на енергия;

| — | изтъква, че следва да се даде приоритет на интегрирането в разпределителната мрежа на енергия от възобновяеми източници, произведена на местно равнище от децентрализирани и разнообразни ресурси като вятърна, водна, слънчева енергия и енергия от биомаса, като по този начин разпределителната инфраструктура става по-интелигентна (интелигентни мрежи) и се превръща в предпоставка за ефективна конкуренция, което може да доведе до реални ползи за крайните потребители; |
| --- | --- |

—

изтъква, че следва да се даде приоритет на интегрирането в разпределителната мрежа на енергия от възобновяеми източници, произведена на местно равнище от децентрализирани и разнообразни ресурси като вятърна, водна, слънчева енергия и енергия от биомаса, като по този начин разпределителната инфраструктура става по-интелигентна (интелигентни мрежи) и се превръща в предпоставка за ефективна конкуренция, което може да доведе до реални ползи за крайните потребители;

| — | подчертава, че за да се отговори на все по-голямата необходимост от гъвкавост на енергийната система, са необходими акумулиращи технологии на всяко равнище на напрежение, които – като например помпено-акумулиращите централи – позволяват съхраняването на излишъци и по-късното генериране на енергия в големи мащаби; в този аспект е необходимо да се разработят и приложат стратегически инструменти за стимулиране на технологичните изследвания; |
| --- | --- |

—

подчертава, че за да се отговори на все по-голямата необходимост от гъвкавост на енергийната система, са необходими акумулиращи технологии на всяко равнище на напрежение, които – като например помпено-акумулиращите централи – позволяват съхраняването на излишъци и по-късното генериране на енергия в големи мащаби; в този аспект е необходимо да се разработят и приложат стратегически инструменти за стимулиране на технологичните изследвания;

| — | препоръчва да се засили ролята на информационните и комуникационните технологии (ИКТ) като фактори, улесняващи усвояването на иновациите, разпространители на информацията и решения за потреблението на енергия в стратегически сектори като „интелигентните градове“ (smart cities), които включват политики, свързани с устойчива мобилност, интелигентни инфраструктури за разпределение (smart grid) и устойчиво строителство; |
| --- | --- |

—

препоръчва да се засили ролята на информационните и комуникационните технологии (ИКТ) като фактори, улесняващи усвояването на иновациите, разпространители на информацията и решения за потреблението на енергия в стратегически сектори като „интелигентните градове“ (smart cities), които включват политики, свързани с устойчива мобилност, интелигентни инфраструктури за разпределение (smart grid) и устойчиво строителство;

| — | подчертава спешната необходимост от пълно изграждане на вътрешния енергиен пазар, който ще допринесе за гарантиране на енергийните доставки на достъпни цени до 2014 г., за премахване на изолираността на отделните държави членки в областта на енергетиката до 2015 г., за осигуряване на справедливо разпределение на ресурсите между регионите и за стабилизиране и подобряване на рамковите условия за европейския енергиен сектор така, че да могат да се ограничат допълнителните разходи за енергийната промяна; |
| --- | --- |

—

подчертава спешната необходимост от пълно изграждане на вътрешния енергиен пазар, който ще допринесе за гарантиране на енергийните доставки на достъпни цени до 2014 г., за премахване на изолираността на отделните държави членки в областта на енергетиката до 2015 г., за осигуряване на справедливо разпределение на ресурсите между регионите и за стабилизиране и подобряване на рамковите условия за европейския енергиен сектор така, че да могат да се ограничат допълнителните разходи за енергийната промяна;

| Докладчик | Ugo CAPPELLACCI (IT/ЕНП), президент на автономен регион Сардиния |
| --- | --- |
| Отправен документ | „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите – Енергийна пътна карта за периода до 2050 г.“
  COM(2011) 885 final |

Докладчик

Ugo CAPPELLACCI (IT/ЕНП), президент на автономен регион Сардиния

Отправен документ

„Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите – Енергийна пътна карта за периода до 2050 г.“

COM(2011) 885 final

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

А.   Европейска стратегия за преобразуване на енергийните системи

| 1. | е съгласен с необходимостта от спешно изготвяне на дългосрочна европейска стратегия за енергийния сектор, която да може да даде осезаем принос за целта на Европейския съюз за декарбонизация до 2050 г. Преобразуването на енергийната система е отговорност по отношение на бъдещите поколения, но представлява и реална възможност за растеж, развитие, заетост, конкурентоспособност и засилване на енергийната независимост за Европа; |
| --- | --- |

1.

е съгласен с необходимостта от спешно изготвяне на дългосрочна европейска стратегия за енергийния сектор, която да може да даде осезаем принос за целта на Европейския съюз за декарбонизация до 2050 г. Преобразуването на енергийната система е отговорност по отношение на бъдещите поколения, но представлява и реална възможност за растеж, развитие, заетост, конкурентоспособност и засилване на енергийната независимост за Европа;

| 2. | приветства Енергийната пътна карта за периода до 2050 г., но смята, че тя не е достатъчно подробна и ясна, за да направлява още отсега, както и след 2020 г., решенията на държавите членки, на регионалните и местните власти и на инвеститорите за постигане на нов енергиен модел и да създаде достатъчна сигурност в областта на планирането. Същевременно подчертава, че понастоящем тя трябва да бъде последвана от конкретни мерки. Би трябвало например да може да се обмисли забрана на националните помощи за изкопаеми горива; |
| --- | --- |

2.

приветства Енергийната пътна карта за периода до 2050 г., но смята, че тя не е достатъчно подробна и ясна, за да направлява още отсега, както и след 2020 г., решенията на държавите членки, на регионалните и местните власти и на инвеститорите за постигане на нов енергиен модел и да създаде достатъчна сигурност в областта на планирането. Същевременно подчертава, че понастоящем тя трябва да бъде последвана от конкретни мерки. Би трябвало например да може да се обмисли забрана на националните помощи за изкопаеми горива;

| 3. | посочва, че в пътната карта липсва оценка на първоначалната ситуация по отношение на целите, определени за настоящото десетилетие от Енергийната стратегия за периода до 2020 г., и това би трябвало да бъде предварително обсъдено, за да могат да бъдат установени целите и политическата рамка за 2030 г., посочени в последното заключение от пътната карта. Освен това е необходимо да се определят междинни фази на процеса на преобразуване на енергийната система съответно до 2030 г. и 2040 г., в съответствие с целите за намаляване на емисиите, предвидени в „Пътната карта за постигане до 2050 г. на конкурентоспособна икономика с ниска въглеродна интензивност“ (1). Поетапният процес би могъл да включва използването на преходни горива/енергийни източници, които могат да подпомагат постепенно преобразуването, като едновременно с това гарантират енергийната независимост и сигурност. Това би позволило също така да се улеснят постигането на конкретни резултати, мониторингът и оценката на изпълнението на мерките; |
| --- | --- |

3.

посочва, че в пътната карта липсва оценка на първоначалната ситуация по отношение на целите, определени за настоящото десетилетие от Енергийната стратегия за периода до 2020 г., и това би трябвало да бъде предварително обсъдено, за да могат да бъдат установени целите и политическата рамка за 2030 г., посочени в последното заключение от пътната карта. Освен това е необходимо да се определят междинни фази на процеса на преобразуване на енергийната система съответно до 2030 г. и 2040 г., в съответствие с целите за намаляване на емисиите, предвидени в „Пътната карта за постигане до 2050 г. на конкурентоспособна икономика с ниска въглеродна интензивност“ (1). Поетапният процес би могъл да включва използването на преходни горива/енергийни източници, които могат да подпомагат постепенно преобразуването, като едновременно с това гарантират енергийната независимост и сигурност. Това би позволило също така да се улеснят постигането на конкретни резултати, мониторингът и оценката на изпълнението на мерките;

| 4. | смята, че „технологично неутралният“ подход, възприет в документа, не е подходящ и трябва да бъде преосмислен, за да се даде приоритет в дългосрочен план на тези подходи, технологии и горива, чиито резултати са ясни и чието използване е устойчиво и сигурно, като се отчитат наличните опит и познания за възобновяемите енергийни източници и иновативните технологии. Освен това при устойчивото преобразуване на енергийната система не може да се пренебрегнат нито въпросът за променената наличност на ресурси вследствие на настоящата икономическа криза, нито евентуалните екологични и социални последици, които биха могли да произтекат от това; |
| --- | --- |

4.

смята, че „технологично неутралният“ подход, възприет в документа, не е подходящ и трябва да бъде преосмислен, за да се даде приоритет в дългосрочен план на тези подходи, технологии и горива, чиито резултати са ясни и чието използване е устойчиво и сигурно, като се отчитат наличните опит и познания за възобновяемите енергийни източници и иновативните технологии. Освен това при устойчивото преобразуване на енергийната система не може да се пренебрегнат нито въпросът за променената наличност на ресурси вследствие на настоящата икономическа криза, нито евентуалните екологични и социални последици, които биха могли да произтекат от това;

| 5. | е убеден в значението на взаимозависимостта между екологичните и социалните политики и в съответната необходимост в средносрочен и дългосрочен план да се гарантира справедлив и всеобщ достъп до сигурна и устойчива енергия с възможно най-слабо въздействие върху околната среда на разумни цени и всеобщ достъп до средства за овладяване на потреблението за домакински цели и до средства за местно производство на възобновяема енергия на разумни цени; |
| --- | --- |

5.

е убеден в значението на взаимозависимостта между екологичните и социалните политики и в съответната необходимост в средносрочен и дългосрочен план да се гарантира справедлив и всеобщ достъп до сигурна и устойчива енергия с възможно най-слабо въздействие върху околната среда на разумни цени и всеобщ достъп до средства за овладяване на потреблението за домакински цели и до средства за местно производство на възобновяема енергия на разумни цени;

| 6. | призовава за включване на местните и регионалните власти в процеса на определяне на политиките, като например политиката на декарбонизация на енергетиката, от гледна точка на енергийната ефективност, овладяване на потреблението, производството и новите технологии; преразглеждане на пътната карта в съответствие с потенциала и потребностите на местните и регионалните власти; и предоставяне на подходящи ресурси, капацитет и инструменти за управление във връзка с важната роля, която изпълняват тези власти; |
| --- | --- |

6.

призовава за включване на местните и регионалните власти в процеса на определяне на политиките, като например политиката на декарбонизация на енергетиката, от гледна точка на енергийната ефективност, овладяване на потреблението, производството и новите технологии; преразглеждане на пътната карта в съответствие с потенциала и потребностите на местните и регионалните власти; и предоставяне на подходящи ресурси, капацитет и инструменти за управление във връзка с важната роля, която изпълняват тези власти;

Б.   Оценка на териториалното въздействие и социалните последици

| 7. | отбелязва, че преобразуването на енергийните системи предполага усилия и последици, които са различни за различните региони в зависимост от енергийния профил и наличието на ресурси във всеки един от тях и че евентуалните икономически, финансови и административни разходи, свързани с европейски действия в областта на енергетиката, би трябвало да бъдат обосновани с подробна оценка на въздействието, в която да се отчитат в достатъчна степен специфичните реалности на местно и регионално равнище, по-специално аспектите, свързани с изолираността в областта на енергетиката; |
| --- | --- |

7.

отбелязва, че преобразуването на енергийните системи предполага усилия и последици, които са различни за различните региони в зависимост от енергийния профил и наличието на ресурси във всеки един от тях и че евентуалните икономически, финансови и административни разходи, свързани с европейски действия в областта на енергетиката, би трябвало да бъдат обосновани с подробна оценка на въздействието, в която да се отчитат в достатъчна степен специфичните реалности на местно и регионално равнище, по-специално аспектите, свързани с изолираността в областта на енергетиката;

| 8. | изразява съгласие, че структурните промени на енергийните системи поставят въпроса за изграждане и/или модернизиране на инфраструктурите, и посочва, че разходите за това преобразуване са различни в различни региони на Европа, и от това произтича заплаха за социалното сближаване; |
| --- | --- |

8.

изразява съгласие, че структурните промени на енергийните системи поставят въпроса за изграждане и/или модернизиране на инфраструктурите, и посочва, че разходите за това преобразуване са различни в различни региони на Европа, и от това произтича заплаха за социалното сближаване;

| 9. | препоръчва разработването на инструменти, с които да могат да се оценят въздействията от преобразуването на енергийните системи на местно и регионално равнище, както от икономическа, така и от социална и екологична гледна точка. Ето защо припомня значението на повишаването на качеството и обхвата на най-разпространените макроикономически показатели, използвани за оценка на ефективността на политиките, като към тях се добави от една страна темата за енергията от гледна точка на устойчивостта, а от друга – социално и екологично измерение, което да може да отразява промените за социалното сближаване, достъпа до основни стоки и услуги на разумни цени, здравословното състояние, бедността, включително енергийната, природните ресурси и качеството на живота като цяло; |
| --- | --- |

9.

препоръчва разработването на инструменти, с които да могат да се оценят въздействията от преобразуването на енергийните системи на местно и регионално равнище, както от икономическа, така и от социална и екологична гледна точка. Ето защо припомня значението на повишаването на качеството и обхвата на най-разпространените макроикономически показатели, използвани за оценка на ефективността на политиките, като към тях се добави от една страна темата за енергията от гледна точка на устойчивостта, а от друга – социално и екологично измерение, което да може да отразява промените за социалното сближаване, достъпа до основни стоки и услуги на разумни цени, здравословното състояние, бедността, включително енергийната, природните ресурси и качеството на живота като цяло;

В.   Ролята на местните и регионалните власти

| 10. | е убеден, че постигането на глобалните цели в енергийния сектор изисква инициативи на местно равнище. Във връзка с това подчертава, че наличието на териториални цели вече се оказа ефективно в различни местни и регионални общности, като израз на едно многостепенно управление на процеса на преобразуване на енергийната система; |
| --- | --- |

10.

е убеден, че постигането на глобалните цели в енергийния сектор изисква инициативи на местно равнище. Във връзка с това подчертава, че наличието на териториални цели вече се оказа ефективно в различни местни и регионални общности, като израз на едно многостепенно управление на процеса на преобразуване на енергийната система;

| 11. | изтъква значението на трансграничното сътрудничество и солидарност в новата енергийна система и следователно на необходимостта от координиране на европейско равнище. Усилията на всички равнища на управление са наложителни, те трябва да включват тясно сътрудничество с местните и регионалните власти и ясно определяне на ролите и механизмите за взаимодействие; |
| --- | --- |

11.

изтъква значението на трансграничното сътрудничество и солидарност в новата енергийна система и следователно на необходимостта от координиране на европейско равнище. Усилията на всички равнища на управление са наложителни, те трябва да включват тясно сътрудничество с местните и регионалните власти и ясно определяне на ролите и механизмите за взаимодействие;

| 12. | призовава ролята на местните и регионалните власти да бъде надлежно призната и подкрепена с подходящи ресурси и капацитет, както и с целесъобразни инструменти за управление, тъй като тези власти изпълняват функции от първостепенно значение било директно като партньори в устойчиви местни енергийни проекти, било за планирането на новите инфраструктури, за предоставянето на разрешения, за инвестициите, възлагането на обществени поръчки, производството и овладяването на потреблението на енергия. Освен това социалният диалог и участието на социалните партньори, за което се призовава в пътната карта с оглед управлението на промяната, изисква всеобхватен информационен капацитет и посредничество на местните и регионалните власти, които следователно трябва не само да бъдат ясно признати, но и ефективно подкрепяни; |
| --- | --- |

12.

призовава ролята на местните и регионалните власти да бъде надлежно призната и подкрепена с подходящи ресурси и капацитет, както и с целесъобразни инструменти за управление, тъй като тези власти изпълняват функции от първостепенно значение било директно като партньори в устойчиви местни енергийни проекти, било за планирането на новите инфраструктури, за предоставянето на разрешения, за инвестициите, възлагането на обществени поръчки, производството и овладяването на потреблението на енергия. Освен това социалният диалог и участието на социалните партньори, за което се призовава в пътната карта с оглед управлението на промяната, изисква всеобхватен информационен капацитет и посредничество на местните и регионалните власти, които следователно трябва не само да бъдат ясно признати, но и ефективно подкрепяни;

| 13. | препоръчва приемственост в подкрепата за действия и вече съществуващи добри практики на местно равнище, като се повишава равнището на участие в тях и се разширява включването им във всяка форма на сътрудничество, например в рамките на Конвента на кметовете или други междурегионални, национални или международни структури, и се подкрепя ролята на движеща сила в насърчаването на промените, стимулирането на икономическото развитие на територията и създаването на информационни мрежи и мрежи за сътрудничество; |
| --- | --- |

13.

препоръчва приемственост в подкрепата за действия и вече съществуващи добри практики на местно равнище, като се повишава равнището на участие в тях и се разширява включването им във всяка форма на сътрудничество, например в рамките на Конвента на кметовете или други междурегионални, национални или международни структури, и се подкрепя ролята на движеща сила в насърчаването на промените, стимулирането на икономическото развитие на територията и създаването на информационни мрежи и мрежи за сътрудничество;

Г.   Енергийна ефективност, икономия на енергия и енергия от възобновяеми източници

| 14. | споделя първостепенното значение на това да се насърчава икономията на енергия, за да се намали търсенето на енергия, посредством повишаването на осведомеността, образованието и промените в поведението на гражданите, но и посредством подкрепа за разработването на нови технологии, които да могат да гарантират по-ефективно потребление на ресурсите и по-голям икономически растеж, конкурентоспособност и заетост, както и посредством подкрепа от страна на държавите членки на системите за производство на енергия за собствени нужди с цел да се насърчи възможно най-рационално използване на енергията, децентрализирана енергийна система и по-реално участие на гражданите в процеса на вземане на решения относно вида и използването на енергията. С оглед отделяне на икономическия растеж от потреблението на енергия, изтъква, че намаляването на потреблението, когато произтича от повишаване на ефективността на процесите и икономии на енергия, може да се разглежда като показател за развитие, а не за рецесия, и че може да бъде от полза за икономиката; |
| --- | --- |

14.

споделя първостепенното значение на това да се насърчава икономията на енергия, за да се намали търсенето на енергия, посредством повишаването на осведомеността, образованието и промените в поведението на гражданите, но и посредством подкрепа за разработването на нови технологии, които да могат да гарантират по-ефективно потребление на ресурсите и по-голям икономически растеж, конкурентоспособност и заетост, както и посредством подкрепа от страна на държавите членки на системите за производство на енергия за собствени нужди с цел да се насърчи възможно най-рационално използване на енергията, децентрализирана енергийна система и по-реално участие на гражданите в процеса на вземане на решения относно вида и използването на енергията. С оглед отделяне на икономическия растеж от потреблението на енергия, изтъква, че намаляването на потреблението, когато произтича от повишаване на ефективността на процесите и икономии на енергия, може да се разглежда като показател за развитие, а не за рецесия, и че може да бъде от полза за икономиката;

| 15. | отново заявява позицията си в подкрепа на енергийната ефективност като една от мерките от решаващо значение за постигане на целите за намаляване на емисиите, определени за 2050 г. Изразява съгласие относно необходимостта да се определят по-амбициозни мерки за енергийна ефективност и стратегии, които да гарантират оптимално съотношение между разходите и ефективността, и във връзка с това счита, че е целесъобразно на европейско равнище да се определят и обвързващи условия. Същевременно подчертава спешната необходимост да се действа по аспекти, които биха могли веднага да допринесат значително за икономиите, като например повишаването на енергийната ефективност на сградите и по-устойчивата мобилност; |
| --- | --- |

15.

отново заявява позицията си в подкрепа на енергийната ефективност като една от мерките от решаващо значение за постигане на целите за намаляване на емисиите, определени за 2050 г. Изразява съгласие относно необходимостта да се определят по-амбициозни мерки за енергийна ефективност и стратегии, които да гарантират оптимално съотношение между разходите и ефективността, и във връзка с това счита, че е целесъобразно на европейско равнище да се определят и обвързващи условия. Същевременно подчертава спешната необходимост да се действа по аспекти, които биха могли веднага да допринесат значително за икономиите, като например повишаването на енергийната ефективност на сградите и по-устойчивата мобилност;

| 16. | при определянето и прилагането на спешните и необходими действия за преобразуването на енергия във всички случаи трябва да се гарантира взаимосвързаност на отделните мерки с оглед на устойчивостта. По-специално трябва да се оцени рискът от това напредъкът в една област да не доведе до отрицателни последици в други области; |
| --- | --- |

16.

при определянето и прилагането на спешните и необходими действия за преобразуването на енергия във всички случаи трябва да се гарантира взаимосвързаност на отделните мерки с оглед на устойчивостта. По-специално трябва да се оцени рискът от това напредъкът в една област да не доведе до отрицателни последици в други области;

| 17. | одобрява създаването на стойност за икономията на енергия посредством устойчиви пазарни механизми, в съответствие с анализа от „Плана за енергийна ефективност, 2011 г.“ (2); |
| --- | --- |

17.

одобрява създаването на стойност за икономията на енергия посредством устойчиви пазарни механизми, в съответствие с анализа от „Плана за енергийна ефективност, 2011 г.“ (2);

| 18. | оценява факта, че увеличението на дела на енергия от възобновяеми източници е характерна черта, обща за всички сценарии за декарбонизация, още за периода до 2030 г., и ще има по-голям принос от този на другите технологии през 2050 г. Въпреки това изразява съжаление, че нито един от сценариите в пътната карта не разглежда интегрирани решения за възобновяема енергия и енергийна ефективност, с цел да се увеличи устойчивостта на прехода на енергийната система към сценарий без енергия от изкопаеми горива и да се постигне напредък по пътя към декарбонизация на сектора. Освен това, отбелязвайки, че в пътната карта възобновяемите източници са изключително важни за отоплението и охлаждането, изразява съжаление поради липсата на задълбочен анализ на приоритетната роля, която този сектор с неговото значително въздействие върху общото енергийно потребление, следва да изпълнява (i) в процеса на декарбонизация на европейската енергийна система за периода до 2050 г. и следователно (ii) в изготвянето на настоящите и бъдещите енергийни политики; |
| --- | --- |

18.

оценява факта, че увеличението на дела на енергия от възобновяеми източници е характерна черта, обща за всички сценарии за декарбонизация, още за периода до 2030 г., и ще има по-голям принос от този на другите технологии през 2050 г. Въпреки това изразява съжаление, че нито един от сценариите в пътната карта не разглежда интегрирани решения за възобновяема енергия и енергийна ефективност, с цел да се увеличи устойчивостта на прехода на енергийната система към сценарий без енергия от изкопаеми горива и да се постигне напредък по пътя към декарбонизация на сектора. Освен това, отбелязвайки, че в пътната карта възобновяемите източници са изключително важни за отоплението и охлаждането, изразява съжаление поради липсата на задълбочен анализ на приоритетната роля, която този сектор с неговото значително въздействие върху общото енергийно потребление, следва да изпълнява (i) в процеса на декарбонизация на европейската енергийна система за периода до 2050 г. и следователно (ii) в изготвянето на настоящите и бъдещите енергийни политики;

| 19. | изтъква наблюденията, съдържащи се в Резолюция CdR 7/2011 от 30 юни – 1 юли 2011 г. относно „Приоритети за енергийна инфраструктура за 2020 г. и по-нататък“, и приоритетите за стимулиране на развитието на електропреносните мрежи и интегрирането в разпределителната мрежа на енергия от възобновяеми източници, произведена на местно равнище от децентрализирани и разнообразни ресурси като вятърна, водна, геотермична, слънчева енергия и енергия от биомаса, като за тази цел разпределителната електропреносна инфраструктура става по-интелигентна (интелигентни мрежи) и се превръща в предпоставка за ефективна конкуренция, което може да доведе до реални ползи за крайните потребители. За да се отговори на все по-голямата необходимост от гъвкавост на енергийната система, са необходими акумулиращи технологии на всяко равнище на напрежение, които – като например помпено-акумулиращите централи – позволяват съхраняването на излишъци и по-късното генериране на енергия в големи мащаби; в този аспект е необходимо да се разработят и приложат стратегически инструменти за стимулиране на технологичните изследвания; |
| --- | --- |

19.

изтъква наблюденията, съдържащи се в Резолюция CdR 7/2011 от 30 юни – 1 юли 2011 г. относно „Приоритети за енергийна инфраструктура за 2020 г. и по-нататък“, и приоритетите за стимулиране на развитието на електропреносните мрежи и интегрирането в разпределителната мрежа на енергия от възобновяеми източници, произведена на местно равнище от децентрализирани и разнообразни ресурси като вятърна, водна, геотермична, слънчева енергия и енергия от биомаса, като за тази цел разпределителната електропреносна инфраструктура става по-интелигентна (интелигентни мрежи) и се превръща в предпоставка за ефективна конкуренция, което може да доведе до реални ползи за крайните потребители. За да се отговори на все по-голямата необходимост от гъвкавост на енергийната система, са необходими акумулиращи технологии на всяко равнище на напрежение, които – като например помпено-акумулиращите централи – позволяват съхраняването на излишъци и по-късното генериране на енергия в големи мащаби; в този аспект е необходимо да се разработят и приложат стратегически инструменти за стимулиране на технологичните изследвания;

Д.   Конвенционални (газ, въглища, нефт) и неконвенционални енергийни източници и ядрена енергия

| 20. | изразява съгласие с необходимостта да се осигури диверсификация на доставките, за да се гарантира защита на енергийната сигурност. Подчертава, че е важно да се предоставят конкретни насоки за преходния период, в който конвенционалните енергийни източници (газ, въглища, нефт) могат да играят поддържаща роля в процеса на декарбонизация на енергийната система, в най-ефективните им и устойчиви по отношение на въглеродните емисии форми, със специален акцент върху технологиите за улавяне и съхранение на въглероден диоксид, като успоредно се развиват технологиите, инфраструктурата и поведението необходимо за промяната; |
| --- | --- |

20.

изразява съгласие с необходимостта да се осигури диверсификация на доставките, за да се гарантира защита на енергийната сигурност. Подчертава, че е важно да се предоставят конкретни насоки за преходния период, в който конвенционалните енергийни източници (газ, въглища, нефт) могат да играят поддържаща роля в процеса на декарбонизация на енергийната система, в най-ефективните им и устойчиви по отношение на въглеродните емисии форми, със специален акцент върху технологиите за улавяне и съхранение на въглероден диоксид, като успоредно се развиват технологиите, инфраструктурата и поведението необходимо за промяната;

| 21. | изразява загриженост относно значението, което стратегията отдава на технологии, които все още не са пуснати на пазара, и препоръчва на европейско равнище, при спазване на действащото законодателство, да се обсъдят и проучат възможните краткосрочни и дългосрочни екологични и социални последици от прибягването към експлоатация на неконвенционални източници на газ, като шистовия газ, и използването на технологии, за които съществуват рискови фактори, които все още не са напълно оценени или контролирани и които могат да придобият трансграничен характер, а също и, както в случая с шистовия газ да се има предвид евентуалната нужда от регулиране. По тази причина приветства намерението на Комисията да насърчава изследванията и широкото използване на технологии, които могат да допринесат за декарбонизацията на процесите на трансформиране на енергията и предлага да бъдат включени анализи на жизнения цикъл като съществени елементи в процеса на вземане на решения; |
| --- | --- |

21.

изразява загриженост относно значението, което стратегията отдава на технологии, които все още не са пуснати на пазара, и препоръчва на европейско равнище, при спазване на действащото законодателство, да се обсъдят и проучат възможните краткосрочни и дългосрочни екологични и социални последици от прибягването към експлоатация на неконвенционални източници на газ, като шистовия газ, и използването на технологии, за които съществуват рискови фактори, които все още не са напълно оценени или контролирани и които могат да придобият трансграничен характер, а също и, както в случая с шистовия газ да се има предвид евентуалната нужда от регулиране. По тази причина приветства намерението на Комисията да насърчава изследванията и широкото използване на технологии, които могат да допринесат за декарбонизацията на процесите на трансформиране на енергията и предлага да бъдат включени анализи на жизнения цикъл като съществени елементи в процеса на вземане на решения;

| 22. | разглежда особено критично направената от Комисията в Енергийна пътна карта за периода до 2050 г. причинно-следствена връзка между декарбонизацията и ядрената енергия и допускането, че ядрената енергия допринася за понижаването на системните разходи и цените на електроенергията, като същевременно се признава, че „разходите за безопасност и разходите за изваждане на съществуващи електроцентрали от експлоатация и за унищожаване на отпадъците вероятно ще растат“. Комитетът призовава да се обърне особено внимание на дългосрочните сценарии въз основата на конвенционалните възобновяеми енергийни носители и на факта, че все по-голямата загриженост на общественото мнение във връзка с ядрената безопасност може да доведе до намаляване на частните инвестиции в сектора и да изисква по-голямо публично участие под формата на субсидии и повишаване на цените на електроенергията, което ще засегне предимно най-бедните слоеве на населението; |
| --- | --- |

22.

разглежда особено критично направената от Комисията в Енергийна пътна карта за периода до 2050 г. причинно-следствена връзка между декарбонизацията и ядрената енергия и допускането, че ядрената енергия допринася за понижаването на системните разходи и цените на електроенергията, като същевременно се признава, че „разходите за безопасност и разходите за изваждане на съществуващи електроцентрали от експлоатация и за унищожаване на отпадъците вероятно ще растат“. Комитетът призовава да се обърне особено внимание на дългосрочните сценарии въз основата на конвенционалните възобновяеми енергийни носители и на факта, че все по-голямата загриженост на общественото мнение във връзка с ядрената безопасност може да доведе до намаляване на частните инвестиции в сектора и да изисква по-голямо публично участие под формата на субсидии и повишаване на цените на електроенергията, което ще засегне предимно най-бедните слоеве на населението;

Е.   Инвестиции и достъп до финансиране

| 23. | счита, че с определянето на референтна рамка за инвестициите поне до 2030 г. може да се повиши ефективността на пътната карта и да се създадат условия за по-голяма сигурност на пазара, както за частните лица, така и за институционалните участници, особено ако тя се позовава на национални цели за инвестиции, в които се отчитат плановете за действие на местните и регионалните власти. Една по-голяма сигурност по отношение на инвестициите би могла да допринесе също за постигането на целите за 2020 г., по-специално енергийна ефективност и икономиите на енергия, за които са нужни допълнителни усилия. Референтната рамка би спомогнала също за създаването на европейска карта на компетенциите на веригите за енергийна ефективност и възобновяемите източници, която да служи за насочването на инвестициите, с цел подобряване на динамиката на растежа и укрепване на операторите от тези вериги; |
| --- | --- |

23.

счита, че с определянето на референтна рамка за инвестициите поне до 2030 г. може да се повиши ефективността на пътната карта и да се създадат условия за по-голяма сигурност на пазара, както за частните лица, така и за институционалните участници, особено ако тя се позовава на национални цели за инвестиции, в които се отчитат плановете за действие на местните и регионалните власти. Една по-голяма сигурност по отношение на инвестициите би могла да допринесе също за постигането на целите за 2020 г., по-специално енергийна ефективност и икономиите на енергия, за които са нужни допълнителни усилия. Референтната рамка би спомогнала също за създаването на европейска карта на компетенциите на веригите за енергийна ефективност и възобновяемите източници, която да служи за насочването на инвестициите, с цел подобряване на динамиката на растежа и укрепване на операторите от тези вериги;

| 24. | призовава по-специално да се определят ясно ресурсите за насърчаването на децентрализирани инвестиции в областта на устойчивата енергия (овладяване на потреблението и производство на енергия от възобновяеми източници), които да допринасят за ефективното използване на ресурсите и за развитието на зелена икономика на местно и регионално равнище; за определянето на допълнителен финансов инструмент, управляван по децентрализиран начин, с цел улесняване на прилагането на планове за действие за устойчива енергия (SEAP); и за (икономическа и нормативна) подкрепа на децентрализирани малки производители на възобновяема енергия, в това число местни и регионални власти, така че да се улесни интеграцията им в мрежата; |
| --- | --- |

24.

призовава по-специално да се определят ясно ресурсите за насърчаването на децентрализирани инвестиции в областта на устойчивата енергия (овладяване на потреблението и производство на енергия от възобновяеми източници), които да допринасят за ефективното използване на ресурсите и за развитието на зелена икономика на местно и регионално равнище; за определянето на допълнителен финансов инструмент, управляван по децентрализиран начин, с цел улесняване на прилагането на планове за действие за устойчива енергия (SEAP); и за (икономическа и нормативна) подкрепа на децентрализирани малки производители на възобновяема енергия, в това число местни и регионални власти, така че да се улесни интеграцията им в мрежата;

| 25. | препоръчва да се продължи и разшири успешният опит на програмата „Интелигентна енергия – Европа“ и да се определят ясно начините, по които може да се използва значителна част от наличното финансиране в рамките на политиката на сближаване. Смята за необходимо в рамките на структурните фондове, наред с другото, да се отпуснат средства, за да се улесни установяването на местни партньорства за децентрализираното развитие на технологии с ниски въглеродни емисии и с висока енергийна ефективност, и по-специално на Европейския социален фонд, за да се създаде човешки капитал, способен да планира, управлява и предоставя техническа помощ във връзка с енергийните въпроси, както по отношение на решения, така и на технологии и партньорства за прилагане; |
| --- | --- |

25.

препоръчва да се продължи и разшири успешният опит на програмата „Интелигентна енергия – Европа“ и да се определят ясно начините, по които може да се използва значителна част от наличното финансиране в рамките на политиката на сближаване. Смята за необходимо в рамките на структурните фондове, наред с другото, да се отпуснат средства, за да се улесни установяването на местни партньорства за децентрализираното развитие на технологии с ниски въглеродни емисии и с висока енергийна ефективност, и по-специално на Европейския социален фонд, за да се създаде човешки капитал, способен да планира, управлява и предоставя техническа помощ във връзка с енергийните въпроси, както по отношение на решения, така и на технологии и партньорства за прилагане;

| 26. | смята, че местните власти трябва да продължат да се възползват от опростен достъп до финансиране от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) за устойчива енергия. Би трябвало да се даде приоритет на онези проекти, които съчетават енергийната ефективност и енергията от възобновяеми източници за устойчиво развитие на територията, като се опростят процедурите и се улесни достъпът за по-малките органи на самоуправление; |
| --- | --- |

26.

смята, че местните власти трябва да продължат да се възползват от опростен достъп до финансиране от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) за устойчива енергия. Би трябвало да се даде приоритет на онези проекти, които съчетават енергийната ефективност и енергията от възобновяеми източници за устойчиво развитие на територията, като се опростят процедурите и се улесни достъпът за по-малките органи на самоуправление;

| 27. | изрично подчертава, че за ефективното финансиране на енергийната инфраструктура не са достатъчни мерки на национално равнище; по тази причина предлага по-голяма финансова подкрепа за проекти в енергийния сектор, най-вече с цел разпространение на използването на решения въз основа на по-широко използване на енергия от възобновяеми източници и по отношение на отоплението и охлаждането на сградите; |
| --- | --- |

27.

изрично подчертава, че за ефективното финансиране на енергийната инфраструктура не са достатъчни мерки на национално равнище; по тази причина предлага по-голяма финансова подкрепа за проекти в енергийния сектор, най-вече с цел разпространение на използването на решения въз основа на по-широко използване на енергия от възобновяеми източници и по отношение на отоплението и охлаждането на сградите;

| 28. | предлага разработването на стратегия за подкрепа на формирането на клъстери и регионални партньорства, както и на сътрудничеството между съществуващите такива, които вече са се доказали в някои територии като подходящи инструменти за развитие на „зелени“ енергийни пазари и енергийна ефективност, за мобилизиране на инвестициите и за създаване на умения и работни места; |
| --- | --- |

28.

предлага разработването на стратегия за подкрепа на формирането на клъстери и регионални партньорства, както и на сътрудничеството между съществуващите такива, които вече са се доказали в някои територии като подходящи инструменти за развитие на „зелени“ енергийни пазари и енергийна ефективност, за мобилизиране на инвестициите и за създаване на умения и работни места;

Ж.   Научни изследвания, иновации и прилагане

| 29. | изразява съгласие с необходимостта от насърчаване на силен ангажимент на европейско равнище по отношение на иновациите и научните изследвания, с убеждението, че развитието на иновационни технологии, по-ефективни и по-евтини, може да допринесе за създаването на повече сигурност в сектора и да се привлече капитал, включително чрез обосновано разпределение на ресурсите в рамките на новата програма „Хоризонт 2020“; |
| --- | --- |

29.

изразява съгласие с необходимостта от насърчаване на силен ангажимент на европейско равнище по отношение на иновациите и научните изследвания, с убеждението, че развитието на иновационни технологии, по-ефективни и по-евтини, може да допринесе за създаването на повече сигурност в сектора и да се привлече капитал, включително чрез обосновано разпределение на ресурсите в рамките на новата програма „Хоризонт 2020“;

| 30. | изрично подчертава необходимостта от последователност на целите и приоритетите на новата програма за научни изследвания „Хоризонт 2020“ и на Енергийната пътна карта за периода до 2050 г.; |
| --- | --- |

30.

изрично подчертава необходимостта от последователност на целите и приоритетите на новата програма за научни изследвания „Хоризонт 2020“ и на Енергийната пътна карта за периода до 2050 г.;

| 31. | смята, че иновациите и научните изследвания, свързани с микропроизводството на енергия трябва да бъдат насърчавани в по-голяма степен, като например водноелектрическата енергия, получена от малки водни потоци, вятърната енергия за отделни или малък брой домакинства, локализираната слънчева енергия или получаването на енергия от горещи извори там, където има такива; |
| --- | --- |

31.

смята, че иновациите и научните изследвания, свързани с микропроизводството на енергия трябва да бъдат насърчавани в по-голяма степен, като например водноелектрическата енергия, получена от малки водни потоци, вятърната енергия за отделни или малък брой домакинства, локализираната слънчева енергия или получаването на енергия от горещи извори там, където има такива;

| 32. | би подкрепил по-активна научноизследователска и развойна дейност за оползотворяване на потенциала на океана да генерира енергия (получена от вълните и от приливите и отливите) – дейност, която предлага огромни възможности за осигуряване на безопасна, сигурна и устойчива енергия; |
| --- | --- |

32.

би подкрепил по-активна научноизследователска и развойна дейност за оползотворяване на потенциала на океана да генерира енергия (получена от вълните и от приливите и отливите) – дейност, която предлага огромни възможности за осигуряване на безопасна, сигурна и устойчива енергия;

| 33. | предлага да се разработят многократно приложими механизми, базирани на най-добрите практики в различни региони, в подкрепа на създаването на клъстери за иновации, териториални платформи за иновации в енергетиката или други форми на публично/частно партньорство между местните и регионалните власти, академичните среди и индустрията. Такива форми на партньорство биха могли да представляват важни инструменти за регионално развитие и за развитие на местните икономики, гарантирайки по-голяма адаптивност, достъпност и икономичност на иновациите и технологиите на местно равнище; |
| --- | --- |

33.

предлага да се разработят многократно приложими механизми, базирани на най-добрите практики в различни региони, в подкрепа на създаването на клъстери за иновации, териториални платформи за иновации в енергетиката или други форми на публично/частно партньорство между местните и регионалните власти, академичните среди и индустрията. Такива форми на партньорство биха могли да представляват важни инструменти за регионално развитие и за развитие на местните икономики, гарантирайки по-голяма адаптивност, достъпност и икономичност на иновациите и технологиите на местно равнище;

| 34. | счита, че селскостопанските и горските политики ще бъдат силно повлияни от пътната карта и следователно ще е необходимо да се подкрепят научните изследвания, които дават възможност за адаптиране и развитие на тези сектори, за да станат по-устойчиви; |
| --- | --- |

34.

счита, че селскостопанските и горските политики ще бъдат силно повлияни от пътната карта и следователно ще е необходимо да се подкрепят научните изследвания, които дават възможност за адаптиране и развитие на тези сектори, за да станат по-устойчиви;

| 35. | препоръчва да се засили ролята на информационните и комуникационните технологии (ИКТ) като фактори, улесняващи усвояването на иновациите, разпространители на информацията и решения за потреблението на енергия в стратегически сектори като „интелигентните градове“ (smart cities), които включват политики, свързани с устойчива мобилност, интелигентни инфраструктури за разпределение (smart grid) и устойчиво строителство; |
| --- | --- |

35.

препоръчва да се засили ролята на информационните и комуникационните технологии (ИКТ) като фактори, улесняващи усвояването на иновациите, разпространители на информацията и решения за потреблението на енергия в стратегически сектори като „интелигентните градове“ (smart cities), които включват политики, свързани с устойчива мобилност, интелигентни инфраструктури за разпределение (smart grid) и устойчиво строителство;

| 36. | предлага да се подчертае значението на научните изследвания и на подготовката на специалисти, по-специално от страна на държавите членки, за да може след това да се разполага с квалификационни ресурси и подходящи учебни програми за въвеждане на иновации и осъществяване на стратегически планове; |
| --- | --- |

36.

предлага да се подчертае значението на научните изследвания и на подготовката на специалисти, по-специално от страна на държавите членки, за да може след това да се разполага с квалификационни ресурси и подходящи учебни програми за въвеждане на иновации и осъществяване на стратегически планове;

З.   Вътрешен и световен пазар

| 37. | подчертава спешната необходимост от пълно изграждане на вътрешния енергиен пазар, който ще допринесе за гарантиране на енергийните доставки на достъпни цени до 2014 г., за премахване на изолираността на отделните държави членки в областта на енергетиката до 2015 г., за осигуряване на справедливо разпределение на ресурсите между регионите и за стабилизиране и подобряване на рамковите условия за европейския енергиен сектор така, че да могат да се ограничат допълнителните разходи за енергийната промяна; |
| --- | --- |

37.

подчертава спешната необходимост от пълно изграждане на вътрешния енергиен пазар, който ще допринесе за гарантиране на енергийните доставки на достъпни цени до 2014 г., за премахване на изолираността на отделните държави членки в областта на енергетиката до 2015 г., за осигуряване на справедливо разпределение на ресурсите между регионите и за стабилизиране и подобряване на рамковите условия за европейския енергиен сектор така, че да могат да се ограничат допълнителните разходи за енергийната промяна;

| 38. | препоръчва да бъде доразработена схемата за търговия с квоти за въглеродни емисии с основна промяна на процедурата на безплатно предоставяне на квоти, която в сегашния си вид обезсмисля регулаторната цел на схемата за търговия с емисии (СТЕ), тъй като поддържа на твърде ниско равнище цената на сертификатите. Във връзка с това трябва да се вземе предвид положението на промишлените предприятия, които работят на международните пазари и чиято конкурентоспособност може да пострада от явлението изместване на въглеродните емисии (carbon leakage) към трети страни. |
| --- | --- |

38.

препоръчва да бъде доразработена схемата за търговия с квоти за въглеродни емисии с основна промяна на процедурата на безплатно предоставяне на квоти, която в сегашния си вид обезсмисля регулаторната цел на схемата за търговия с емисии (СТЕ), тъй като поддържа на твърде ниско равнище цената на сертификатите. Във връзка с това трябва да се вземе предвид положението на промишлените предприятия, които работят на международните пазари и чиято конкурентоспособност може да пострада от явлението изместване на въглеродните емисии (carbon leakage) към трети страни.

Брюксел, 10 октомври 2012 г.

Председател на Комитета на регионите

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2011) 112 final.

1

(2)  COM(2011) 109 final.

2

---

| 18.12.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 391/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 391/21

---

Становище на Комитета на регионите относно „Приспособяване към изменението на климата и отговори на регионално равнище: ситуацията в крайбрежните региони“

2012/C 391/05

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | е убеден в неотложността в икономическо и социално отношение от насърчаване на приспособяването в крайбрежните райони, също и предвид по-високата цена на „липсата на действие“, независимо от продължаващата криза на държавния дълг в някои страни от еврозоната; смята, че бъдещата европейска стратегия за приспособяване трябва да бъде достатъчно детайлна, за да обхване регионалните различия; |
| --- | --- |

—

е убеден в неотложността в икономическо и социално отношение от насърчаване на приспособяването в крайбрежните райони, също и предвид по-високата цена на „липсата на действие“, независимо от продължаващата криза на държавния дълг в някои страни от еврозоната; смята, че бъдещата европейска стратегия за приспособяване трябва да бъде достатъчно детайлна, за да обхване регионалните различия;

| — | признава, че Инструментът за интегрирано управление на крайбрежните зони – ICZM, е с основно значение за улесняване на интеграцията на политиките в крайбрежните зони, особено за въпроси, които все още не са напълно урегулирани, като ерозията, приспособяването към изменението на климата и екологичните инфраструктури; и за насърчаването на регионалното сътрудничество между местните участници, посредством инициативи като например Sardinia Charter (Хартата от Сардиния) в Средиземноморския басейн; |
| --- | --- |

—

признава, че Инструментът за интегрирано управление на крайбрежните зони – ICZM, е с основно значение за улесняване на интеграцията на политиките в крайбрежните зони, особено за въпроси, които все още не са напълно урегулирани, като ерозията, приспособяването към изменението на климата и екологичните инфраструктури; и за насърчаването на регионалното сътрудничество между местните участници, посредством инициативи като например Sardinia Charter (Хартата от Сардиния) в Средиземноморския басейн;

| — | изтъква, че усъвършенстването на инструменти, чрез които да може да се оценят разходите и ползите от приспособяването може да даде силен тласък на онези местни и регионални политически процеси, които стоят в основата на териториалното планиране и мерки и да се създадат условия за определянето на икономически най-ефективните стратегии; |
| --- | --- |

—

изтъква, че усъвършенстването на инструменти, чрез които да може да се оценят разходите и ползите от приспособяването може да даде силен тласък на онези местни и регионални политически процеси, които стоят в основата на териториалното планиране и мерки и да се създадат условия за определянето на икономически най-ефективните стратегии;

| — | отново потвърждава, че е подходящо да бъде редовно консултиран относно европейските и международните преговори, свързани с климата, и по тази причина призовава за: (i) участието на Комитета в европейска работна група по приспособяването, която да се съсредоточи върху зони с трайно неблагоприятни условия, сред които условия, определени от последиците от изменението на климата, и следователно свързани с крайбрежните зони, островите, планинските и най-отдалечените региони, и (ii) да получи акредитация като наблюдател в Комитета по приспособяване. |
| --- | --- |

—

отново потвърждава, че е подходящо да бъде редовно консултиран относно европейските и международните преговори, свързани с климата, и по тази причина призовава за: (i) участието на Комитета в европейска работна група по приспособяването, която да се съсредоточи върху зони с трайно неблагоприятни условия, сред които условия, определени от последиците от изменението на климата, и следователно свързани с крайбрежните зони, островите, планинските и най-отдалечените региони, и (ii) да получи акредитация като наблюдател в Комитета по приспособяване.

| Докладчик | г-н Ugo CAPPELLACCI (IT/ЕНП), президент на автономен регион Сардиния |
| --- | --- |
| Отправен документ | Сезиране от кипърското председателство |

Докладчик

г-н Ugo CAPPELLACCI (IT/ЕНП), президент на автономен регион Сардиния

Отправен документ

Сезиране от кипърското председателство

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

A.   Приспособяване към изменението на климата и неговите местни измерения

| 1. | изтъква, че приспособяването към изменението на климата и процесът на определяне на вариантите за приспособяване (оценка във връзка с приспособяването към изменението) (1)
   (2), трябва да се извършват с активното участие на местните и регионалните власти, както по отношение на планирането, така и на предприеманите действия. Поради това потвърждава (3)
  основната роля на местните власти за справяне с последиците от изменението на климата, оценява признанието, което тази роля е получила на европейско (4) и световно (5) равнище и отправя искане това признаване да се посочи изрично в бъдещата европейска стратегия за приспособяването; |
| --- | --- |

1.

изтъква, че приспособяването към изменението на климата и процесът на определяне на вариантите за приспособяване (оценка във връзка с приспособяването към изменението) (1)
   (2), трябва да се извършват с активното участие на местните и регионалните власти, както по отношение на планирането, така и на предприеманите действия. Поради това потвърждава (3)
  основната роля на местните власти за справяне с последиците от изменението на климата, оценява признанието, което тази роля е получила на европейско (4) и световно (5) равнище и отправя искане това признаване да се посочи изрично в бъдещата европейска стратегия за приспособяването;

| 2. | припомня, че изменението на климата и последиците от него ще са сред основните предизвикателства пред местните и регионалните власти в Европейския съюз през идните години. В този контекст, първостепенен приоритет трябва да бъде предприемането на нужните стъпки в опит да се ограничи, доколкото е възможно, повишаването на средната температура в света (смекчаване), но освен това да се извърши и подготовка на различните равнища за онези промени, които са неизбежни (приспособяване); |
| --- | --- |

2.

припомня, че изменението на климата и последиците от него ще са сред основните предизвикателства пред местните и регионалните власти в Европейския съюз през идните години. В този контекст, първостепенен приоритет трябва да бъде предприемането на нужните стъпки в опит да се ограничи, доколкото е възможно, повишаването на средната температура в света (смекчаване), но освен това да се извърши и подготовка на различните равнища за онези промени, които са неизбежни (приспособяване);

| 3. | изразява съгласие със заключенията на конференцията „Рио +20“, че приспособяването към изменението на климата е непосредствен и неотложен световен приоритет, и че стратегията за намаляване на риска от природни бедствия и стратегията за приспособяване към изменението на климата трябва да бъдат по-добре интегрирани и координирани (6). Подчертава, обаче, че тежестта, свързана с този глобален приоритет, пада върху местното равнище по отношение на отговорностите на местните власти в управлението и превенцията на бедствията и пораженията върху околната среда, икономиката, социалната структура и културната идентичност на засегнатото население; |
| --- | --- |

3.

изразява съгласие със заключенията на конференцията „Рио +20“, че приспособяването към изменението на климата е непосредствен и неотложен световен приоритет, и че стратегията за намаляване на риска от природни бедствия и стратегията за приспособяване към изменението на климата трябва да бъдат по-добре интегрирани и координирани (6). Подчертава, обаче, че тежестта, свързана с този глобален приоритет, пада върху местното равнище по отношение на отговорностите на местните власти в управлението и превенцията на бедствията и пораженията върху околната среда, икономиката, социалната структура и културната идентичност на засегнатото население;

| 4. | смята, че приспособяването на местно равнище трябва да се разбира не като временен отговор на едно единствено изискване, а по-скоро като постепенно и трайно съчетаване на повече стимули, комбинирани по различен начин. По тази причина изразява съгласие със законодателното предложение на Комисията за периода 2014 - 2020 г., че приспособяването към изменението на климата трябва да бъде съществена част от споразуменията за партньорство и оперативните програми, свързани с петте фонда на Общата стратегическа рамка, в съответствие с принципите на устойчивото развитие, по примера на опазването на околната среда, ефективното използване на ресурсите, смекчаването на последиците от изменението на климата, устойчивостта на бедствия и на превенцията и управлението на риска (7); |
| --- | --- |

4.

смята, че приспособяването на местно равнище трябва да се разбира не като временен отговор на едно единствено изискване, а по-скоро като постепенно и трайно съчетаване на повече стимули, комбинирани по различен начин. По тази причина изразява съгласие със законодателното предложение на Комисията за периода 2014 - 2020 г., че приспособяването към изменението на климата трябва да бъде съществена част от споразуменията за партньорство и оперативните програми, свързани с петте фонда на Общата стратегическа рамка, в съответствие с принципите на устойчивото развитие, по примера на опазването на околната среда, ефективното използване на ресурсите, смекчаването на последиците от изменението на климата, устойчивостта на бедствия и на превенцията и управлението на риска (7);

| 5. | отбелязва, че въздействието на изменението на климата е променливо във времето и пространството, и че общи решения за приспособяване рядко са ефективни. Затова смята, че общи стратегии и мерки, споделяни „без съжаление“ от няколко държави членки, трябва да бъдат интегрирани от стратегии, произтичащи от извършени на регионално и местно равнище оценки, специфични спрямо вида мерки, мащаба (пропорциятя) и разходите-ползите; |
| --- | --- |

5.

отбелязва, че въздействието на изменението на климата е променливо във времето и пространството, и че общи решения за приспособяване рядко са ефективни. Затова смята, че общи стратегии и мерки, споделяни „без съжаление“ от няколко държави членки, трябва да бъдат интегрирани от стратегии, произтичащи от извършени на регионално и местно равнище оценки, специфични спрямо вида мерки, мащаба (пропорциятя) и разходите-ползите;

| 6. | отбелязва сериозните разходи, свързани с последиците от изменението на климата, като отбелязва също, че за периода 1998 – 2015 г. регионалните власти са поели около една трета на разходите за защитата на бреговете на Европа (8), и повтаря (9), че финансирането на приспособяването остава решаващ и ключов фактор за прилагането на местно равнище; |
| --- | --- |

6.

отбелязва сериозните разходи, свързани с последиците от изменението на климата, като отбелязва също, че за периода 1998 – 2015 г. регионалните власти са поели около една трета на разходите за защитата на бреговете на Европа (8), и повтаря (9), че финансирането на приспособяването остава решаващ и ключов фактор за прилагането на местно равнище;

Б.   Значение и характерни особености на приспособяването в крайбрежните райони

| 7. | подчертава уязвимостта, по отношение на изменението на климата, на крайбрежните райони
   (10), които вече са подложени на значителен натиск от концентрацията на икономически дейности, инфраструктура и градски центрове. 12 % от европейските крайбрежни зони, в зона в рамките на 10 км от брега, се намират под 5м над морското равнище и поради това са много уязвими от наводнения, а 20 % от крайбрежието са обект на сериозни проблеми, причинени от ерозия, като загубата на земя възлиза приблизително на 15 км2 на година (11); на свой ред ерозията се смята за основна причина (65 % от общите загуби), за изчезването на крайбрежните екосистеми за периода от 2000 до 2006 г. (12) както и някои оценки показват, че 35 % от влажните зони на Съюза биха могли да бъдат загубени до 2100 г. в сравнение със стойностите от 1995 г (13). |
| --- | --- |

7.

подчертава уязвимостта, по отношение на изменението на климата, на крайбрежните райони
   (10), които вече са подложени на значителен натиск от концентрацията на икономически дейности, инфраструктура и градски центрове. 12 % от европейските крайбрежни зони, в зона в рамките на 10 км от брега, се намират под 5м над морското равнище и поради това са много уязвими от наводнения, а 20 % от крайбрежието са обект на сериозни проблеми, причинени от ерозия, като загубата на земя възлиза приблизително на 15 км2 на година (11); на свой ред ерозията се смята за основна причина (65 % от общите загуби), за изчезването на крайбрежните екосистеми за периода от 2000 до 2006 г. (12) както и някои оценки показват, че 35 % от влажните зони на Съюза биха могли да бъдат загубени до 2100 г. в сравнение със стойностите от 1995 г (13).

| 8. | отбелязва, че регионалните разлики са значителни по отношение на вида въздействие. В Балтийско море морската фауна е тази, която може да бъде засегната от очакваното увеличение на температурата на водата; регионите на Северно море и атлантическото крайбрежие са изложени в по-голяма степен на риска от наводнения поради увеличаването на средното морско равнище; в Средиземно море преобладават рискът от ерозия и недостигът на сладка вода поради нахлуването на солена вода в подземните води и продължителните периоди на засушавания, ерозията е проблем и в Черно море, докато периферните региони обикновено са уязвими по отношение на всички последици – от наводненията до сушите, от екстремните явления като циклоните (14)
  Въздействието ще варира и в зависимост не само от нивото на уязвимостта и способността за отпор на природните системи, но също и от структурата на човешките системи по отношение, например, на организацията на здравните системи или механизмите за намаляване на (или предупреждаване за) риска от природни бедствия, включително цунами; |
| --- | --- |

8.

отбелязва, че регионалните разлики са значителни по отношение на вида въздействие. В Балтийско море морската фауна е тази, която може да бъде засегната от очакваното увеличение на температурата на водата; регионите на Северно море и атлантическото крайбрежие са изложени в по-голяма степен на риска от наводнения поради увеличаването на средното морско равнище; в Средиземно море преобладават рискът от ерозия и недостигът на сладка вода поради нахлуването на солена вода в подземните води и продължителните периоди на засушавания, ерозията е проблем и в Черно море, докато периферните региони обикновено са уязвими по отношение на всички последици – от наводненията до сушите, от екстремните явления като циклоните (14)
  Въздействието ще варира и в зависимост не само от нивото на уязвимостта и способността за отпор на природните системи, но също и от структурата на човешките системи по отношение, например, на организацията на здравните системи или механизмите за намаляване на (или предупреждаване за) риска от природни бедствия, включително цунами;

| 9. | подчертава измеренията на проблема на европейско равнище, с 447 крайбрежни региони в 22 държави и шест основни морски басейна. 41 % от населението на Европа живее в тези региони, съотношение, което съответства на 41 % от активното население на Съюза (15) 35 % от брутния вътрешен продукт (БВП) на 22-те страни с крайбрежни региони, равняващи се на 3,5 трилиона евро, се създава в рамките на 50 км от брега, а стойността на икономическите активи, намиращи се в рамките на 500 м от плажната ивица се оценява на близо 500 – 1 000 милиарда евро (16). Всичко това подчертава значимостта на крайбрежните райони по отношение на производството и тяхната икономическо и социално значение за развитието и териториалното сближаване, ценности, които задължително трябва да бъдат запазени или допълнително укрепени в процеса на приспособяване към изменението на климата; |
| --- | --- |

9.

подчертава измеренията на проблема на европейско равнище, с 447 крайбрежни региони в 22 държави и шест основни морски басейна. 41 % от населението на Европа живее в тези региони, съотношение, което съответства на 41 % от активното население на Съюза (15) 35 % от брутния вътрешен продукт (БВП) на 22-те страни с крайбрежни региони, равняващи се на 3,5 трилиона евро, се създава в рамките на 50 км от брега, а стойността на икономическите активи, намиращи се в рамките на 500 м от плажната ивица се оценява на близо 500 – 1 000 милиарда евро (16). Всичко това подчертава значимостта на крайбрежните райони по отношение на производството и тяхната икономическо и социално значение за развитието и териториалното сближаване, ценности, които задължително трябва да бъдат запазени или допълнително укрепени в процеса на приспособяване към изменението на климата;

| 10. | по тази причина е убеден в неотложността в икономическо и социално отношение от насърчаване на приспособяването в крайбрежните райони, също и предвид по-високата цена на „липсата на действие“, независимо от продължаващата криза на държавния дълг в някои страни от еврозоната. Последните проучвания (17) показват, че липсата на допълнителна защита в сравнение с 1995 г. ще доведе на равнище ЕС до щети, възлизащи средно на 11,7 милиарда евро годишно за периода 2041–2070 г. и 17,4 милиарда на година за периода 2071–2100 г., като броят на хората, които понастоящем са изложени на риск от наводнения, би могъл да се увеличи с около 40 000 и 80 000 единици за същите референтни периоди. Годишният разход за приспособяването обаче се оценява на около 1 млрд. евро за периода 2041–2070 г. и 0,7 млрд. евро за периода 2071–2100 г., като по този начин се показва ясно, че ползите от приспособяването далеч надхвърлят цената на „липсата на действие“. Отбелязва, освен това, че в същото проучване препоръчва, че е необходимо приспособяване, независимо от наличието на изменение на климата и в резултат на социално-икономическото развитие на крайбрежните региони и следователно на по-голямата стойност на активите и инвестициите, които трябва да бъдат защитени; |
| --- | --- |

10.

по тази причина е убеден в неотложността в икономическо и социално отношение от насърчаване на приспособяването в крайбрежните райони, също и предвид по-високата цена на „липсата на действие“, независимо от продължаващата криза на държавния дълг в някои страни от еврозоната. Последните проучвания (17) показват, че липсата на допълнителна защита в сравнение с 1995 г. ще доведе на равнище ЕС до щети, възлизащи средно на 11,7 милиарда евро годишно за периода 2041–2070 г. и 17,4 милиарда на година за периода 2071–2100 г., като броят на хората, които понастоящем са изложени на риск от наводнения, би могъл да се увеличи с около 40 000 и 80 000 единици за същите референтни периоди. Годишният разход за приспособяването обаче се оценява на около 1 млрд. евро за периода 2041–2070 г. и 0,7 млрд. евро за периода 2071–2100 г., като по този начин се показва ясно, че ползите от приспособяването далеч надхвърлят цената на „липсата на действие“. Отбелязва, освен това, че в същото проучване препоръчва, че е необходимо приспособяване, независимо от наличието на изменение на климата и в резултат на социално-икономическото развитие на крайбрежните региони и следователно на по-голямата стойност на активите и инвестициите, които трябва да бъдат защитени;

| 11. | подчертава също така, че разходите, както за щетите, така и за приспособяването, варират значително между различните държави членки пропорционално на техния БВП, и че по-специално островите ще трябва да понесат по-високи разходи за предприемане на мерки на територията поради специфичните си географски особености; |
| --- | --- |

11.

подчертава също така, че разходите, както за щетите, така и за приспособяването, варират значително между различните държави членки пропорционално на техния БВП, и че по-специално островите ще трябва да понесат по-високи разходи за предприемане на мерки на територията поради специфичните си географски особености;

| 12. | изтъква, че крайбрежните региони приютяват важни природни местообитания и допринасят за опазване на биологичното разнообразие
   (18)
  , ландшафта, деликатни екосистеми като, например, влажните зони, и използването на екосистемните услуги, от запазването на които зависи привлекателността и устойчивостта на тези региони, както и тяхната културна идентичност, освен това отбеляза, че мрежата „Натура 2000“ защитава значителна част от крайбрежните (19) и морските райони; |
| --- | --- |

12.

изтъква, че крайбрежните региони приютяват важни природни местообитания и допринасят за опазване на биологичното разнообразие
   (18)
  , ландшафта, деликатни екосистеми като, например, влажните зони, и използването на екосистемните услуги, от запазването на които зависи привлекателността и устойчивостта на тези региони, както и тяхната културна идентичност, освен това отбеляза, че мрежата „Натура 2000“ защитава значителна част от крайбрежните (19) и морските райони;

| 13. | изтъква сложния и мултидисциплинарен характер на приспособяването на крайбрежните региони. Тези региони, в действителност, са междинно звено между земни (градски центрове, промишленост, селското стопанство, гори, реки) и морски системи (рибарство, аквакултури, пристанищна дейност, морски транспорт, туризъм), освен това те притежават управленски умения (отнасящи се например до рискове от наводнения, доставка на питейна вода или използването на земята) често разпределени на различни равнища на управление (20). |
| --- | --- |

13.

изтъква сложния и мултидисциплинарен характер на приспособяването на крайбрежните региони. Тези региони, в действителност, са междинно звено между земни (градски центрове, промишленост, селското стопанство, гори, реки) и морски системи (рибарство, аквакултури, пристанищна дейност, морски транспорт, туризъм), освен това те притежават управленски умения (отнасящи се например до рискове от наводнения, доставка на питейна вода или използването на земята) често разпределени на различни равнища на управление (20).

В.   Европейски подход, субсидиарност и пропорционалност

| 14. | одобрява волята на Комисията да създаде интегрирана стратегия на европейско равнище и общи инструменти за приспособяване и е убеден, че един европейски подход за приспособяване към вече случващите се и бъдещи изменения на климата, може да добави стойност към мерките на държавите членки или териториалните власти, без да нарушава принципа на субсидиарност, и с оглед на факта, че последиците от изменението на климата са с трансграничен характер; |
| --- | --- |

14.

одобрява волята на Комисията да създаде интегрирана стратегия на европейско равнище и общи инструменти за приспособяване и е убеден, че един европейски подход за приспособяване към вече случващите се и бъдещи изменения на климата, може да добави стойност към мерките на държавите членки или териториалните власти, без да нарушава принципа на субсидиарност, и с оглед на факта, че последиците от изменението на климата са с трансграничен характер;

| 15. | все пак смята, че бъдещата европейска стратегия за приспособяване трябва да бъде достатъчно детайлна, за да обхване регионалните различия по отношение на: (i) вид на въздействието, (ii) степен на уязвимост и последици в дългосрочен план, (iii) икономически условия (например активи и ресурси, изложени на риск), (iv) социална структура (например гъстота на населението и капацитет на човешките системи), и (v) структурни характеристики (например периферен характер или наличие на неблагоприятни условия като силна уязвимост от изменението на климата, характерна за крайбрежните зони и островите, както и за планинските региони (21) и най-отдалечените региони); |
| --- | --- |

15.

все пак смята, че бъдещата европейска стратегия за приспособяване трябва да бъде достатъчно детайлна, за да обхване регионалните различия по отношение на: (i) вид на въздействието, (ii) степен на уязвимост и последици в дългосрочен план, (iii) икономически условия (например активи и ресурси, изложени на риск), (iv) социална структура (например гъстота на населението и капацитет на човешките системи), и (v) структурни характеристики (например периферен характер или наличие на неблагоприятни условия като силна уязвимост от изменението на климата, характерна за крайбрежните зони и островите, както и за планинските региони (21) и най-отдалечените региони);

| 16. | отбеляза също така възможността за бъдещата стратегия за определяне на мерки за приспособяване, които, както инструментите за финансиране, да бъдат достатъчно гъвкави, за да се приспособят към регионалните различия, от една страна, и към непрекъснатото развитие на процеса на приспособяване – от друга; освен това тези мерки ще трябва да бъдат приведени в съответствие с мерките за смекчаване, за да не се стигне до несполучливо приспособяване, което може да доведе до увеличаване на отделянето на парникови газове или до повишена уязвимост; |
| --- | --- |

16.

отбеляза също така възможността за бъдещата стратегия за определяне на мерки за приспособяване, които, както инструментите за финансиране, да бъдат достатъчно гъвкави, за да се приспособят към регионалните различия, от една страна, и към непрекъснатото развитие на процеса на приспособяване – от друга; освен това тези мерки ще трябва да бъдат приведени в съответствие с мерките за смекчаване, за да не се стигне до несполучливо приспособяване, което може да доведе до увеличаване на отделянето на парникови газове или до повишена уязвимост;

| 17. | смята, че ролята на ЕС в спецификата на приспособяването в крайбрежните райони трябва да се съсредоточи върху инициативи за: (i) координация и сътрудничество между различните равнища на управление там, където съществува трансгранично измерение на въздействието или на мерките; (ii) обучение;(iii) създаването на знания, които да запълнят пропуските, които за крайбрежните райони често включват сложни динамични процеси и необходимост от мултидисциплинарни подходи; (iv) разпространение на знанията, най-добрите практики и успешните опити; (v) техническа и финансова подкрепа за усъвършенстването на интегрирани регионални и местни стратегии за приспособяване; (vi) изследвания и развитие на иновативни технологии за приспособяване; (vii) определяне и финансово-техническа подкрепа за програми за транснационално сътрудничество за приспособяването на макрорегионално равнище; |
| --- | --- |

17.

смята, че ролята на ЕС в спецификата на приспособяването в крайбрежните райони трябва да се съсредоточи върху инициативи за: (i) координация и сътрудничество между различните равнища на управление там, където съществува трансгранично измерение на въздействието или на мерките; (ii) обучение;(iii) създаването на знания, които да запълнят пропуските, които за крайбрежните райони често включват сложни динамични процеси и необходимост от мултидисциплинарни подходи; (iv) разпространение на знанията, най-добрите практики и успешните опити; (v) техническа и финансова подкрепа за усъвършенстването на интегрирани регионални и местни стратегии за приспособяване; (vi) изследвания и развитие на иновативни технологии за приспособяване; (vii) определяне и финансово-техническа подкрепа за програми за транснационално сътрудничество за приспособяването на макрорегионално равнище;

| 18. | също така смята, че Комисията трябва да играе определяща роля в координирането и оценката на многобройните изследователски и инвестиционни проекти, съфинансирани от европейски фондове, като се избягва дублирането, максимално се използват възможностите на синергиите и се благоприятства разпространението и широкомащабното прилагане на най-добрите решения и инструменти; във връзка с това Европейската комисия трябва да се погрижи за координация на съвместните мерки на съседните страни и съответно крайбрежните региони, както и за реализирането на общи изследователски и инвестиционни проекти; |
| --- | --- |

18.

също така смята, че Комисията трябва да играе определяща роля в координирането и оценката на многобройните изследователски и инвестиционни проекти, съфинансирани от европейски фондове, като се избягва дублирането, максимално се използват възможностите на синергиите и се благоприятства разпространението и широкомащабното прилагане на най-добрите решения и инструменти; във връзка с това Европейската комисия трябва да се погрижи за координация на съвместните мерки на съседните страни и съответно крайбрежните региони, както и за реализирането на общи изследователски и инвестиционни проекти;

| 19. | отново подчертава (22)
  необходимостта от търсене на по-голяма съгласуваност между европейските политики, по-специално с тази за околната среда; отбелязва, например, че прилагането на Директивата за местообитанията (92/43/ЕИО) и Директивата за птиците (79/409/ЕИО), може да бъде изложена на риск от мерки за приспособяване, особено ако са от инфраструктурно естество, и отбелязва, че, в този контекст, е важно да се разработват ефективни и прозрачни механизми за местни консултации за определяне на коригиращи и/или компенсиращи мерки, насочени към онези обекти от интерес за Общността, които ще понесат отрицателно въздействие или щети в резултат на действията за приспособяване; |
| --- | --- |

19.

отново подчертава (22)
  необходимостта от търсене на по-голяма съгласуваност между европейските политики, по-специално с тази за околната среда; отбелязва, например, че прилагането на Директивата за местообитанията (92/43/ЕИО) и Директивата за птиците (79/409/ЕИО), може да бъде изложена на риск от мерки за приспособяване, особено ако са от инфраструктурно естество, и отбелязва, че, в този контекст, е важно да се разработват ефективни и прозрачни механизми за местни консултации за определяне на коригиращи и/или компенсиращи мерки, насочени към онези обекти от интерес за Общността, които ще понесат отрицателно въздействие или щети в резултат на действията за приспособяване;

| 20. | признава, че Инструментът за интегрирано управление на крайбрежните зони – ICZM, е от основно значение за улесняване на интеграцията на политиките в крайбрежните зони, особено за въпроси, които все още не са напълно урегулирани, като ерозията, приспособяването към изменението на климата и екологичните инфраструктури; и за насърчаването на регионалното сътрудничество между местните участници, посредством инициативи като например Sardinia Charter (Хартата от Сардиния) в Средиземноморския басейн (23). По тази причина приветства процеса на преразглеждане на препоръката от 2002 г., която отчита по-сложната европейска политическа рамка, създала се през последните години за управлението на морските и крайбрежните райони (24). Във връзка с това се надява това преразглеждане да даде възможност за по-добро съсредоточаване на инструмента за ICZM върху процесите на приспособяване; |
| --- | --- |

20.

признава, че Инструментът за интегрирано управление на крайбрежните зони – ICZM, е от основно значение за улесняване на интеграцията на политиките в крайбрежните зони, особено за въпроси, които все още не са напълно урегулирани, като ерозията, приспособяването към изменението на климата и екологичните инфраструктури; и за насърчаването на регионалното сътрудничество между местните участници, посредством инициативи като например Sardinia Charter (Хартата от Сардиния) в Средиземноморския басейн (23). По тази причина приветства процеса на преразглеждане на препоръката от 2002 г., която отчита по-сложната европейска политическа рамка, създала се през последните години за управлението на морските и крайбрежните райони (24). Във връзка с това се надява това преразглеждане да даде възможност за по-добро съсредоточаване на инструмента за ICZM върху процесите на приспособяване;

| 21. | приветства перспективата европейската финансова помощ значително да се увеличи през следващата многогодишна финансова рамка 2014 – 2020 г., с поне 20 % от общия размер на разходите за действия, свързани с климата, но подчертава необходимостта от: гарантиране на справедливо и реалистично разпределяне на правомощията за финансиране между различните равнища на управление, като се вземат предвид и настоящите икономически трудности на местните администрации, при спазване на принципите на взаимно допълване и допълняемост, както и да се улесни набелязването на алтернативни ресурси; |
| --- | --- |

21.

приветства перспективата европейската финансова помощ значително да се увеличи през следващата многогодишна финансова рамка 2014 – 2020 г., с поне 20 % от общия размер на разходите за действия, свързани с климата, но подчертава необходимостта от: гарантиране на справедливо и реалистично разпределяне на правомощията за финансиране между различните равнища на управление, като се вземат предвид и настоящите икономически трудности на местните администрации, при спазване на принципите на взаимно допълване и допълняемост, както и да се улесни набелязването на алтернативни ресурси;

| 22. | във връзка с това отново предлага (25) част от приходите от европейската система за търговия с квоти за емисии да се предостави на разположение на местните и регионални власти за прилагане на мерки за приспособяване (и смекчаване); освен това изразява желание Комисията да разработи препоръки за привличането за участие на частния сектор, включително застрахователни дружества, в оценката и споделянето на рисковете и в повишаването на осведомеността. |
| --- | --- |

22.

във връзка с това отново предлага (25) част от приходите от европейската система за търговия с квоти за емисии да се предостави на разположение на местните и регионални власти за прилагане на мерки за приспособяване (и смекчаване); освен това изразява желание Комисията да разработи препоръки за привличането за участие на частния сектор, включително застрахователни дружества, в оценката и споделянето на рисковете и в повишаването на осведомеността.

Г.   Условия за посрещане на предизвикателствата и предложения на решения за приспособяване

| 23. | подчертава, че е важно процесът на приспособяване да не се разглежда само от гледна точка на разходите, но също и най-вече от гледна точка на възможностите и ползите в сравнение с „липсата на действие“ и набляга (26) на това, че го смята за едно от потенциалните средства за развитие на конкурентоспособни и екологосъобразни регионални икономики; подчертава обаче, че за тази цел се предполага наличието на местно управление, осъзнаващо рисковете и последиците от изменението на климата, компетентно по отношение на необходимите мерки и способно да приложи на местно равнище интегрирането на политики и мерки, както и да получи достъп до наличните възможности за финансиране; |
| --- | --- |

23.

подчертава, че е важно процесът на приспособяване да не се разглежда само от гледна точка на разходите, но също и най-вече от гледна точка на възможностите и ползите в сравнение с „липсата на действие“ и набляга (26) на това, че го смята за едно от потенциалните средства за развитие на конкурентоспособни и екологосъобразни регионални икономики; подчертава обаче, че за тази цел се предполага наличието на местно управление, осъзнаващо рисковете и последиците от изменението на климата, компетентно по отношение на необходимите мерки и способно да приложи на местно равнище интегрирането на политики и мерки, както и да получи достъп до наличните възможности за финансиране;

| 24. | въпреки че подчертава активната роля на някои региони в борбата с изменението на климата, отбелязва наличието на всеобщо разпространена опасност от недостатъчно осъзнаване на обхвата на проблема. Поради това смята за важно да се организират информационни кампании, обясняващи причинно-следствена връзка между изменението на климата и проблемите, срещани по териториите, като например липсата на вода, намаляването на крайбрежната ивица, горещите вълни, наводненията и свлачищата, и които в същото време могат да предоставят информация и конкретни или успешни примери за прилагане на наличните инструменти към процеса на приспособяване и смекчаване (27); |
| --- | --- |

24.

въпреки че подчертава активната роля на някои региони в борбата с изменението на климата, отбелязва наличието на всеобщо разпространена опасност от недостатъчно осъзнаване на обхвата на проблема. Поради това смята за важно да се организират информационни кампании, обясняващи причинно-следствена връзка между изменението на климата и проблемите, срещани по териториите, като например липсата на вода, намаляването на крайбрежната ивица, горещите вълни, наводненията и свлачищата, и които в същото време могат да предоставят информация и конкретни или успешни примери за прилагане на наличните инструменти към процеса на приспособяване и смекчаване (27);

| 25. | смята, че използването на Европейския социален фонд е от съществено значение за създаване на местно и регионално равнище на уменията и гъвкавостта, необходими за управлението на приспособяването, както в публичния, така и в частния сектор. Например е добре да се укрепи местното управление, за да се включат стратегиите за приспособяване в съответните секторни политики или за да се насърчи разработването на подходящо териториално законодателство. От друга страна, правомощията в областта на планирането и строителството в частния сектор ще трябва да се приспособят към новите потребности, произтичащи от мултидисциплинарни и интегрирани политики (28); |
| --- | --- |

25.

смята, че използването на Европейския социален фонд е от съществено значение за създаване на местно и регионално равнище на уменията и гъвкавостта, необходими за управлението на приспособяването, както в публичния, така и в частния сектор. Например е добре да се укрепи местното управление, за да се включат стратегиите за приспособяване в съответните секторни политики или за да се насърчи разработването на подходящо териториално законодателство. От друга страна, правомощията в областта на планирането и строителството в частния сектор ще трябва да се приспособят към новите потребности, произтичащи от мултидисциплинарни и интегрирани политики (28);

| 26. | призовава Комисията да усъвършенства и допълнително да разработи, включително и въз основа на опита на отделните проекти: (i) инструменти за картографиране, за да се предоставят данни и информация на географска основа и в полезен мащаб за подкрепа на процесите на вземане на решения на местно и регионално равнище; (ii) ясна и обща референтна рамка за оценка на уязвимостта, последиците и рисковете, и (iii) насоки за определяне на местните стратегии за приспособяване в крайбрежните региони, в които да се отчита необходимостта от мултидисциплинарност в мерките и аспектите на многостепенно управление на тези зони; |
| --- | --- |

26.

призовава Комисията да усъвършенства и допълнително да разработи, включително и въз основа на опита на отделните проекти: (i) инструменти за картографиране, за да се предоставят данни и информация на географска основа и в полезен мащаб за подкрепа на процесите на вземане на решения на местно и регионално равнище; (ii) ясна и обща референтна рамка за оценка на уязвимостта, последиците и рисковете, и (iii) насоки за определяне на местните стратегии за приспособяване в крайбрежните региони, в които да се отчита необходимостта от мултидисциплинарност в мерките и аспектите на многостепенно управление на тези зони;

| 27. | по-специално, смята за подходящо разработването на показатели за уязвимост за крайбрежните региони и на основаващи се на тях показатели за анализ на уязвимостта. Наред с предвиждането на продължителността на събитията и посочването на капацитета за приспособяване, тези показатели могат също така да улеснят набелязването и определянето на приоритетите на мерките по територията така, че да позволят концентриране на ресурсите там, където съществува най-голяма нужда; |
| --- | --- |

27.

по-специално, смята за подходящо разработването на показатели за уязвимост за крайбрежните региони и на основаващи се на тях показатели за анализ на уязвимостта. Наред с предвиждането на продължителността на събитията и посочването на капацитета за приспособяване, тези показатели могат също така да улеснят набелязването и определянето на приоритетите на мерките по територията така, че да позволят концентриране на ресурсите там, където съществува най-голяма нужда;

| 28. | приветства създаването на информационни платформи като CLIMATE-ADAPT, но подчертава, че е добре да се подобри достъпността на тяхното съдържание за крайните потребители при спазване на принципите на една обща информационна система за околната среда (SEIS) (29), например чрез превеждане на информацията на достатъчен брой езици; освен това смята за целесъобразно да се помисли за създаването в рамките на платформата на раздел, посветен на финансирането на приспособяването на местно и регионално равнище и на база данни за инвестициите; |
| --- | --- |

28.

приветства създаването на информационни платформи като CLIMATE-ADAPT, но подчертава, че е добре да се подобри достъпността на тяхното съдържание за крайните потребители при спазване на принципите на една обща информационна система за околната среда (SEIS) (29), например чрез превеждане на информацията на достатъчен брой езици; освен това смята за целесъобразно да се помисли за създаването в рамките на платформата на раздел, посветен на финансирането на приспособяването на местно и регионално равнище и на база данни за инвестициите;

| 29. | посочва важността на по-доброто оползотворяване на резултатите от изследванията: като тези изследвания отговарят в по-голяма степен на нуждите на териториалната политика, например с разработването на стратегии за приспособяване и ефикасни в икономическо отношение мерки, съобразени с местните и регионални характеристики; и като се улесни създаването или подобряването, където вече съществуват, на механизми за диалог и/или партньорство между наука, политика и, доколкото е възможно, на гражданското общество, например чрез съвместно участие в европейски проекти; |
| --- | --- |

29.

посочва важността на по-доброто оползотворяване на резултатите от изследванията: като тези изследвания отговарят в по-голяма степен на нуждите на териториалната политика, например с разработването на стратегии за приспособяване и ефикасни в икономическо отношение мерки, съобразени с местните и регионални характеристики; и като се улесни създаването или подобряването, където вече съществуват, на механизми за диалог и/или партньорство между наука, политика и, доколкото е възможно, на гражданското общество, например чрез съвместно участие в европейски проекти;

| 30. | отново изтъква (30), че за крайбрежните региони от съществено значение е координацията на приетите политики, както и наличието на научни изследвания, насочени към извършването на оценка на въздействието на тези политики в съседни или презгранични райони, така че проблемът да не бъде просто прехвърлян от една териториална единица към друга. Подходът на участие в набелязването на тези мерки и участието на всички съществени заинтересовани страни биха могли да улеснят прилагането на последователни в териториално отношение мерки; |
| --- | --- |

30.

отново изтъква (30), че за крайбрежните региони от съществено значение е координацията на приетите политики, както и наличието на научни изследвания, насочени към извършването на оценка на въздействието на тези политики в съседни или презгранични райони, така че проблемът да не бъде просто прехвърлян от една териториална единица към друга. Подходът на участие в набелязването на тези мерки и участието на всички съществени заинтересовани страни биха могли да улеснят прилагането на последователни в териториално отношение мерки;

| 31. | смята, че цената на приспособяването и невъзможността да се разберат потенциалните възможности и ползи представляват сериозна пречка за подготовката на местни стратегии и още повече за тяхното изпълнение. По тази причина изтъква, че усъвършенстването на инструменти, чрез които да може да се оценят разходите и ползите от приспособяването може да даде силен тласък на онези местни и регионални политически процеси, които стоят в основата на териториалното планиране и мерки и да се създадат условия за определянето на икономически най-ефективните стратегии; |
| --- | --- |

31.

смята, че цената на приспособяването и невъзможността да се разберат потенциалните възможности и ползи представляват сериозна пречка за подготовката на местни стратегии и още повече за тяхното изпълнение. По тази причина изтъква, че усъвършенстването на инструменти, чрез които да може да се оценят разходите и ползите от приспособяването може да даде силен тласък на онези местни и регионални политически процеси, които стоят в основата на териториалното планиране и мерки и да се създадат условия за определянето на икономически най-ефективните стратегии;

| 32. | е убеден, че дори и при наличието на умения, осведоменост и достатъчна научна подкрепа, липсата на финансови ресурси на местно и регионално равнище е пречка за ефективни действия; по тази причина смята за необходимо да се определят начини за пряко финансиране на териториалните мерки посредством инструменти на партньорство, като например LIFE + и програма „Хоризонт 2020“; пазарни инструменти, като например плащането за екосистемни услуги или печалба, която може да се получи от схемата за търговия с квотите за емисии; и фискални инструменти като стимулите; |
| --- | --- |

32.

е убеден, че дори и при наличието на умения, осведоменост и достатъчна научна подкрепа, липсата на финансови ресурси на местно и регионално равнище е пречка за ефективни действия; по тази причина смята за необходимо да се определят начини за пряко финансиране на териториалните мерки посредством инструменти на партньорство, като например LIFE + и програма „Хоризонт 2020“; пазарни инструменти, като например плащането за екосистемни услуги или печалба, която може да се получи от схемата за търговия с квотите за емисии; и фискални инструменти като стимулите;

| 33. | посочва, че е необходимо да не се допуска ограничена гъвкавост на действията за приспособяване, например чрез отдаване на предпочитание на обратими стратегии, със „слаби“ мерки за сметка на „силните“ (например предупредителна система, която е по-ефективна спрямо големите второстепенни съоръжения), или чрез насърчаване на създаването на „екологосъобразна инфраструктура“, чиято цел e да възстанови естествените местообитания и която е в основата на екосистемен подход за приспособяване; |
| --- | --- |

33.

посочва, че е необходимо да не се допуска ограничена гъвкавост на действията за приспособяване, например чрез отдаване на предпочитание на обратими стратегии, със „слаби“ мерки за сметка на „силните“ (например предупредителна система, която е по-ефективна спрямо големите второстепенни съоръжения), или чрез насърчаване на създаването на „екологосъобразна инфраструктура“, чиято цел e да възстанови естествените местообитания и която е в основата на екосистемен подход за приспособяване;

| 34. | във връзка с това отбелязва, че ICZM е станал задължителен за държавите членки от Средиземноморския басейн с влизането в сила, през март 2011 г., на протокола за ICZM от Конвенцията от Барселона, и че протоколът съдържа конкретно позоваване на използването на екосистемен подход за гарантиране на устойчивото развитие на крайбрежията (31); освен това отбелязва, че стратегията на ЕС за биологичното разнообразие (32) разглежда екосистемните подходи като икономически ефективни алтернативи с технологични решения за приспособяване и смекчаване и по тази причина гледа с очакване на приноса, който бъдещата европейска стратегия за екологосъобразна инфраструктура ще може да даде в процеса на приспособяване в крайбрежните региони; |
| --- | --- |

34.

във връзка с това отбелязва, че ICZM е станал задължителен за държавите членки от Средиземноморския басейн с влизането в сила, през март 2011 г., на протокола за ICZM от Конвенцията от Барселона, и че протоколът съдържа конкретно позоваване на използването на екосистемен подход за гарантиране на устойчивото развитие на крайбрежията (31); освен това отбелязва, че стратегията на ЕС за биологичното разнообразие (32) разглежда екосистемните подходи като икономически ефективни алтернативи с технологични решения за приспособяване и смекчаване и по тази причина гледа с очакване на приноса, който бъдещата европейска стратегия за екологосъобразна инфраструктура ще може да даде в процеса на приспособяване в крайбрежните региони;

E.   Институционален принос на местните и регионалните власти и международно сътрудничество

| 35. | призовава Комисията да проведе предварителна консултация с представители на местните и регионалните власти, за да се увери, че предложението за европейска стратегия за приспособяване е в съответствие с принципа на пропорционалност и е достатъчно приобщаващо и подробно спрямо местното равнище, особено по отношение на най-уязвимите зони като крайбрежните, островните и планинските региони; |
| --- | --- |

35.

призовава Комисията да проведе предварителна консултация с представители на местните и регионалните власти, за да се увери, че предложението за европейска стратегия за приспособяване е в съответствие с принципа на пропорционалност и е достатъчно приобщаващо и подробно спрямо местното равнище, особено по отношение на най-уязвимите зони като крайбрежните, островните и планинските региони;

| 36. | е убеден, че може да играе активна роля в създаването на информационните платформи, като например CLIMATE-ADAPT и OURCOAST, по-специално за да допринесе за това, съдържанието на тези платформи да се съсредоточи върху местните нужди и особености, и следователно да увеличи ползите за местните и регионалните власти, свързани с разпространението на информация; |
| --- | --- |

36.

е убеден, че може да играе активна роля в създаването на информационните платформи, като например CLIMATE-ADAPT и OURCOAST, по-специално за да допринесе за това, съдържанието на тези платформи да се съсредоточи върху местните нужди и особености, и следователно да увеличи ползите за местните и регионалните власти, свързани с разпространението на информация;

| 37. | отново потвърждава (33), че е подходящо да бъде редовно консултиран относно европейските и международните преговори, свързани с климата, и по тази причина призовава за: (i) участието на Комитета в европейска работна група по приспособяването, която да се съсредоточи върху зони с трайно неблагоприятни условия, сред които условия, определени от последиците от изменението на климата, и следователно свързани с крайбрежните зони, островите, планинските и най-отдалечените региони, и (ii) да получи акредитация като наблюдател в Комитета по приспособяване (34); |
| --- | --- |

37.

отново потвърждава (33), че е подходящо да бъде редовно консултиран относно европейските и международните преговори, свързани с климата, и по тази причина призовава за: (i) участието на Комитета в европейска работна група по приспособяването, която да се съсредоточи върху зони с трайно неблагоприятни условия, сред които условия, определени от последиците от изменението на климата, и следователно свързани с крайбрежните зони, островите, планинските и най-отдалечените региони, и (ii) да получи акредитация като наблюдател в Комитета по приспособяване (34);

| 38. | е убеден, че има нужда от по-голяма солидарност и взаимодействие между регионите, за да се извлече полза от знанията и опита, натрупан от местните и регионалните власти във връзка с процеса на приспособяване, както на европейско, така и на международно равнище. По тази причина приветства онези инициативи, които определят общи ангажименти за местните власти (като например Хартата за приспособяване от Дърбан), които насърчават иновативни партньорства (като териториалния подход към изменението на климата) (35), или които са насочени към създаването на мрежа на споделяне, сътрудничество и обмен на екологично съвместими технологии (като Центъра и Мрежата за климатични технологии) (36). |
| --- | --- |

38.

е убеден, че има нужда от по-голяма солидарност и взаимодействие между регионите, за да се извлече полза от знанията и опита, натрупан от местните и регионалните власти във връзка с процеса на приспособяване, както на европейско, така и на международно равнище. По тази причина приветства онези инициативи, които определят общи ангажименти за местните власти (като например Хартата за приспособяване от Дърбан), които насърчават иновативни партньорства (като териториалния подход към изменението на климата) (35), или които са насочени към създаването на мрежа на споделяне, сътрудничество и обмен на екологично съвместими технологии (като Центъра и Мрежата за климатични технологии) (36).

Брюксел, 10 октомври 2012 г.

Председател на Комитета на регионите

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  IPCC, 2012: „Managing the Risks of Extreme Events and Disasters to Advance Climate Change Adaptation“ („Управление на риска от екстремни явления и бедствия за ускоряване на приспособяването към изменението на климата“). Специален доклад на работни групи I и II на междуправителствената комисия по изменението на климата

1

(2)   (Adaptation assessment: „Практика на набелязване на възможности за приспособяване към изменението на климата и оценяването им по отношение на критерии като наличност, преимущества, разходи, ефективност, ефикасност и приложимост“; В човешките системи процесът на приспособяване към действителния или очаквания климат и последиците от него, с цел смекчаване, увреждане или използване на полезните възможности. В природните системи процесът на приспособяване към настоящия климат и последиците от него; човешката намеса може да улесни приспособяването към очаквания климат (дефиниции от речник в позоваването на бележка 1).

2

(3)  CdR 118/2007 fin, CdR 72/2009 fin.

3

(4)  COM(2007) 354 fin; COM(2009) 147 fin; Memorandum of Understanding (Меморандум за разбирателство) между Комитета на регионите и Програмата на ООН за околната среда (UNEP), 21 юни 2012 г.

4

Memorandum of Understanding (Меморандум за разбирателство)

(5)  Споразумения от Канкун, 2010 г.: http://cancun.unfccc.int/.

5

(6)   на 19 юни 2012 г.

6

(7)  COM(2011) 615 final/2 от 14.3.2012 г.

7

(8)  Policy Research Corporation (2009), The economics of climate change adaptation in EU coastal areas (Корпорация за изследване на политиките (2009 г.), „Икономиката на приспособяването към изменението на климата в крайбрежните райони на ЕС“).

8

(9)  CdR 72/2009 fin.

9

(10)  „Крайбрежните региони“ са дефинирани като териториални единици от трета степен (NUTS3) с крайбрежна линия, или с поне половината от населението им, живеещо на по-малко от 50 километра от морето. Хамбург също е крайбрежен регион, въпреки че не отговаря на тези критерии, тъй като се смята, че наличието на море му оказва силно въздействие.

10

(11)  Данни на EEA (Европейска агенция за околната среда) и Policy Research Corporation (2009) (Корпорация за изследване на политиките (2009 г.), The economics of climate change adaptation in EU coastal areas („Икономиката на приспособяването към изменението на климата в крайбрежните райони на ЕС“).

11

The economics of climate change adaptation in EU coastal areas

(12)  EEA (2010 г.), 10 Messages for 2010 – Coastal ecosystems (10 послания за 2010 г. – Крайбрежни екосистеми).

12

(13)  Brown S., Nicholls R.J., Vafeidis A., Hinkel J., and Watkiss P. (2011 г.). Европейската научна фондация оценява загубата на влажни зони в резултат на последиците от изменението на климата от порядъка на 17 % от атлантическото крайбрежие, 31-100 % от средиземноморското крайбрежие и 84-98 % от балтийското крайбрежие (източник: Европейска комисия, ГД „Околна среда“ (2012 г.), LIFE и управление на крайбрежието).

13

(14)  Policy Research Corporation (2009), The economics of climate change adaptation in EU coastal areas (Корпорация за изследване на политиките (2009 г.), „Икономиката на приспособяването към изменението на климата в крайбрежните райони на ЕС“).

14

(15)  Eurostat regional yearbook 2011, Chapter 13 – coastal regions (Регионална книга за 2011 г. на Евростат, Глава 13 – крайбрежни региони).

15

(16)  Policy Research Corporation (2009), The economics of climate change adaptation in EU coastal areas (Корпорация за изследване на политиките (2009 г.), „Икономиката на приспособяването към изменението на климата в крайбрежните райони на ЕС“).

16

(17)  ClimateCost (the Full Costs of Climate Change) (Цената на климата – всички разходи за изменението на климата): http://www.climatecost.cc/home.html. В Brown S., Nicholls R.J., Vafeidis A., Hinkel J., и Watkiss P. (2011 г.). Данните се отнасят до варианта на „стабилизация“ ENSEMBLES E1 (van der Linden и Mitchell, 2009: Lowe и др., 2009a), в който се приема повишаване на морското равнище с 18 см през 2050 г. и с 26 см през 2080 г. и се предполага, че температурите ще се повишат с по-малко от 2 °C спрямо прединдустриалните равнища, или с други думи, че прилаганите настоящи световни политики за смекчаване на последиците от изменението на климата ще бъдат ефикасни. Тази вариант позволява да се постигнат по-благоприятни съотношения разходи-ползи.

17

и др

(18)  В приложенията на Директивата за местообитанията са изброени 50 вида крайбрежни местообитания и 150 вида (освен птиците), които предпочитат крайбрежните екосистеми (източник: EEA (2010 г.), 10 Messages for 2010 – Coastal ecosystems („10 послания за 2010 г. – Крайбрежни екосистеми“).

18

(19)  Европейска агенция по околна среда (2010 г.), „10 послания за 2010 г. – Крайбрежни екосистеми“.

19

(20)  Policy Research Corporation (2009), The economics of climate change adaptation in EU coastal areas (Корпорация за изследване на политиките (2009 г.), „Икономиката на приспособяването към изменението на климата в крайбрежните райони на ЕС“).

20

(21)  CdR 89/2012 fin.

21

(22)  CdR 118/2007 fin.

22

(23)  Договорена в Alghero, Сардиния, през юли 2008 г., Хартата определя принципите и целите на мрежа за диалог и обмен в района на Средиземноморието, на инициативите на ICZM (ICZM Средиземноморски диалог).

23

ICZM (ICZM Средиземноморски диалог).

(24)  По-специално Интегрираната морска политика (COM(2007) 575) и Рамковата директива за морска стратегия (2008/56/EC).

24

(25)  CdR 269/2011 fin; CdR 5/2011 fin; CdR 245/2010 fin; CdR 72/2009 fin.

25

(26)  CdR 118/2007 fin

26

(27)  Пример за продукт, предназначен за глобалната кампания „Making Cities Resilient – My City is Getting Ready“ („Да направим градовете издръжливи – моят град се подготвя“) www.unisdr.org/campaign е брошурата „How To Make Cities More Resilient“ („Как да направим градовете по-.устойчиви“), предназначена специално за ръководителите на местните правителства, която предлага структурирано въведение по отношение на намаляването на риска и способностите за реакция. В нея се дават и примери за добри практики и се посочват наличните понастоящем инструменти.

27

Making Cities Resilient – My City is Getting Ready

How To Make Cities More Resilient

(28)  CdR 72/2009 fin.

28

(29)  „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – За Обща информационна система за околната среда (SEIS)“, COM(2008) 46 fin.

29

(30)  CdR 118/2007 fin.

30

(31)  Европейска агенция по околна среда (2010 г.), „10 послания за 2010 г. – Крайбрежни екосистеми“.

31

(32)  COM(2011) 244.

32

(33)  CdR 269/2011 fin.

33

(34)  Комитетът по приспособяване (Adaptation Committee) беше създаден в рамките на Споразумението от Канкун, с цел да предостави на страните по Рамкова конвенция на Обединените нации по изменение на климата (UNFCCC) техническа подкрепа, ръководство, споделяне на знанията и добри практики, както и синергии.

34

Adaptation Committee)

(35)  Териториален подход към изменението на климата – TACC.

35

(36)  Climate Technology Centre and Network: http://unfccc.int/ttclear/jsp/CTCN.jsp.

36

---

| 18.12.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 391/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 391/27

---

Становище на Комитета на регионите „Съобразени с регионалната специфика подходи спрямо изменението на климата в ЕС, по примера на планинските райони“

2012/C 391/06

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | отбелязва, че планинските райони са силно чувствителни към изменението на климата и поддържа становището, че изменението на климата трябва да е част от по-широк проект за увеличаване на индивидуалната и колективната устойчивост, който да отчита всички екологични, енергийни и социални критични моменти, неизбежно свързани помежду си; |
| --- | --- |

—

отбелязва, че планинските райони са силно чувствителни към изменението на климата и поддържа становището, че изменението на климата трябва да е част от по-широк проект за увеличаване на индивидуалната и колективната устойчивост, който да отчита всички екологични, енергийни и социални критични моменти, неизбежно свързани помежду си;

| — | отбелязва, че Европейският съюз ще разполага през 2013 г. със стратегия за адаптация. КР счита за изключително важно тази обща стратегия да има регионално и местно измерение в съответствие с член 174 от ДФЕС, както и глава, посветена специално на планинските райони; |
| --- | --- |

—

отбелязва, че Европейският съюз ще разполага през 2013 г. със стратегия за адаптация. КР счита за изключително важно тази обща стратегия да има регионално и местно измерение в съответствие с член 174 от ДФЕС, както и глава, посветена специално на планинските райони;

| — | подчертава факта, че повишената уязвимост на планинските райони, която се очаква през следващите десетилетия, изисква увеличение на броя на научните изследвания и добра система за обмен на информация. Важно е средствата, посветени на адаптирането към изменението на климата, да бъдат изрично предвидени в бюджета на ЕС за периода 2014-2020 г. Необходимо е да се създадат политики за подобряване на достъпа и предоставянето на услуги от общ интерес в особено уязвимите райони; |
| --- | --- |

—

подчертава факта, че повишената уязвимост на планинските райони, която се очаква през следващите десетилетия, изисква увеличение на броя на научните изследвания и добра система за обмен на информация. Важно е средствата, посветени на адаптирането към изменението на климата, да бъдат изрично предвидени в бюджета на ЕС за периода 2014-2020 г. Необходимо е да се създадат политики за подобряване на достъпа и предоставянето на услуги от общ интерес в особено уязвимите райони;

| — | подчертава, че много планински райони вече започнаха да разработват стратегии за адаптиране и е наложително да се съгласуват целите и да се проучат резултатите. Необходимо е да се хармонизират екологичните инициативи, които днес са разпръснати сред много сдружения, научноизследователски органи и администрации на планински райони. |
| --- | --- |

—

подчертава, че много планински райони вече започнаха да разработват стратегии за адаптиране и е наложително да се съгласуват целите и да се проучат резултатите. Необходимо е да се хармонизират екологичните инициативи, които днес са разпръснати сред много сдружения, научноизследователски органи и администрации на планински райони.

| Докладчик | г-н Luciano CAVERI (IT/АЛДЕ), член на Съвета на автономен регион Вале д'Аоста |
| --- | --- |
| Отправен документ | Становище по собствена инициатива |

Докладчик

г-н Luciano CAVERI (IT/АЛДЕ), член на Съвета на автономен регион Вале д'Аоста

Отправен документ

Становище по собствена инициатива

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

| 1. | отбелязва, че през последните години в Европейския съюз се натрупа обстойна научна литература, а също и политически документи и научни проекти, които ясно показват, че планинските райони са силно чувствителни към изменението на климата, тъй като обединяват на ограничена територия различни среди в съответствие с надморската височина, изложението и влиянието на атмосферните течения. И Междуправителственият комитет по изменение на климата (IPCC) поставя планинските региони сред тези с най-висок риск по отношение на климата (hot spot). Освен това в параграф 4 от глава 13 на „Дневен ред 21“ (Конференция на Организацията на обединените нации по околна среда и развитие в Рио, 1992 г.), посветена специално на планинските региони, се посочва, че те са „най-чувствителните зони към промените на климата“ – въпрос, който става все по-актуален, включително в контекста на конференцията „Рио+20“. В планинските региони са съсредоточени най-големите горски масиви в цяла Европа, затова те имат поглъщателна способност за улавяне на СО2. Те също подобряват качеството на въздуха като смекчават неблагоприятните прояви на замърсяването, и осигуряват значителни водни ресурси и ландшафт, но все пак са чувствителни към промените на климата. Планинските региони и морското крайбрежие са най-важни за туризма предвид климата там, биоразнообразието, богатството на ландшафт, водни ресурси, култура и строителство, традиции и обичаи; |
| --- | --- |

1.

отбелязва, че през последните години в Европейския съюз се натрупа обстойна научна литература, а също и политически документи и научни проекти, които ясно показват, че планинските райони са силно чувствителни към изменението на климата, тъй като обединяват на ограничена територия различни среди в съответствие с надморската височина, изложението и влиянието на атмосферните течения. И Междуправителственият комитет по изменение на климата (IPCC) поставя планинските региони сред тези с най-висок риск по отношение на климата (hot spot). Освен това в параграф 4 от глава 13 на „Дневен ред 21“ (Конференция на Организацията на обединените нации по околна среда и развитие в Рио, 1992 г.), посветена специално на планинските региони, се посочва, че те са „най-чувствителните зони към промените на климата“ – въпрос, който става все по-актуален, включително в контекста на конференцията „Рио+20“. В планинските региони са съсредоточени най-големите горски масиви в цяла Европа, затова те имат поглъщателна способност за улавяне на СО2. Те също подобряват качеството на въздуха като смекчават неблагоприятните прояви на замърсяването, и осигуряват значителни водни ресурси и ландшафт, но все пак са чувствителни към промените на климата. Планинските региони и морското крайбрежие са най-важни за туризма предвид климата там, биоразнообразието, богатството на ландшафт, водни ресурси, култура и строителство, традиции и обичаи;

| 2. | подчертава, че изменението на климата засяга всички части на Европейския съюз и на практика целия свят, но конкретните въздействия върху определена територия, а оттам и необходимата подготовка и реакция спрямо тези въздействия, зависят от много фактори. Всяка мярка в отговор на изменението на климата трябва да отчита специфичната ситуация в различните територии. Следователно представените в КР местни и регионални власти са важни партньори в разработването и прилагането на подходящи решения; |
| --- | --- |

2.

подчертава, че изменението на климата засяга всички части на Европейския съюз и на практика целия свят, но конкретните въздействия върху определена територия, а оттам и необходимата подготовка и реакция спрямо тези въздействия, зависят от много фактори. Всяка мярка в отговор на изменението на климата трябва да отчита специфичната ситуация в различните територии. Следователно представените в КР местни и регионални власти са важни партньори в разработването и прилагането на подходящи решения;

| 3. | припомня, че изменението на климата и последиците от него са сред основните предизвикателства, пред които ще се изправят местните и регионалните власти в Европейския съюз през идните години. В този смисъл първият приоритет трябва да бъде да се предприемат необходимите стъпки за ограничаване във възможно най-голяма степен на повишаването на средната световна температура (намаляване на въздействието), но също и за подготовка на различните равнища за тези промени, които са неизбежни (приспособяване); |
| --- | --- |

3.

припомня, че изменението на климата и последиците от него са сред основните предизвикателства, пред които ще се изправят местните и регионалните власти в Европейския съюз през идните години. В този смисъл първият приоритет трябва да бъде да се предприемат необходимите стъпки за ограничаване във възможно най-голяма степен на повишаването на средната световна температура (намаляване на въздействието), но също и за подготовка на различните равнища за тези промени, които са неизбежни (приспособяване);

| 4. | подчертава, че планинските райони са хранилища на биологично разнообразие, застрашени от бързите климатични промени: 43 % от всички обекти по „Натура 2000“ се намират в планински райони, а 118 от 1 148-те вида, изброени в приложения II и IV от Директивата за местообитанията, са свързани с планинската среда (1); |
| --- | --- |

4.

подчертава, че планинските райони са хранилища на биологично разнообразие, застрашени от бързите климатични промени: 43 % от всички обекти по „Натура 2000“ се намират в планински райони, а 118 от 1 148-те вида, изброени в приложения II и IV от Директивата за местообитанията, са свързани с планинската среда (1);

| 5. | посочва, че слабо забележимите в равнинните части климатични промени се усилват в планинските райони и придобиват стойността на ранна диагностика на еволюцията на климата в широк мащаб, превръщайки се в изключителен източник за наблюдение за целите на научните изследвания и в „изпитателен стенд“ за развитието и оценката на политиките за адаптация; |
| --- | --- |

5.

посочва, че слабо забележимите в равнинните части климатични промени се усилват в планинските райони и придобиват стойността на ранна диагностика на еволюцията на климата в широк мащаб, превръщайки се в изключителен източник за наблюдение за целите на научните изследвания и в „изпитателен стенд“ за развитието и оценката на политиките за адаптация;

| 6. | подчертава, че промяната на климата вече е в ход и причинява: увеличаване на хидрогеоложкия риск (наводнения, свлачища) и повишена уязвимост на хората и инфраструктурите, намаляване на наличието на вода, особено през лятото (включително в съседните непланински области), промяна на режима на речните потоци (в алпийския регион се очакват по-чести зимни наводнения и летни суши), свиване на ледниците (от 1850 г. насам ледниците са загубили около две трети от обема си, с рязко ускорение след 1985 г.), намаляване на вечно замръзналата земя, намаляване на продължителността на снежната покривка особено на височина под 1 500 м, промяна в честотата на лавините, заплахи за биологичното разнообразие и миграцията на растения и животни, промени в икономиката на зимния и летния туризъм и в добива на енергия от водноелектрически централи, несигурност в селскостопанското производство и щети в горското стопанство. Поради чувствителността на околната среда в Алпите към тези бързи климатични промени районът се превръща в район „с трайно неблагоприятни условия“. Отчетеното през последните 150 години в Алпите повишаване на температурата (+ 1,5 °C) е двойно в сравнение със средното за света от 0,7 °C (2). Уязвимостта на планинските водни ресурси беше разгледана от Европейската агенция за околната среда през 2009 г. (3); |
| --- | --- |

6.

подчертава, че промяната на климата вече е в ход и причинява: увеличаване на хидрогеоложкия риск (наводнения, свлачища) и повишена уязвимост на хората и инфраструктурите, намаляване на наличието на вода, особено през лятото (включително в съседните непланински области), промяна на режима на речните потоци (в алпийския регион се очакват по-чести зимни наводнения и летни суши), свиване на ледниците (от 1850 г. насам ледниците са загубили около две трети от обема си, с рязко ускорение след 1985 г.), намаляване на вечно замръзналата земя, намаляване на продължителността на снежната покривка особено на височина под 1 500 м, промяна в честотата на лавините, заплахи за биологичното разнообразие и миграцията на растения и животни, промени в икономиката на зимния и летния туризъм и в добива на енергия от водноелектрически централи, несигурност в селскостопанското производство и щети в горското стопанство. Поради чувствителността на околната среда в Алпите към тези бързи климатични промени районът се превръща в район „с трайно неблагоприятни условия“. Отчетеното през последните 150 години в Алпите повишаване на температурата (+ 1,5 °C) е двойно в сравнение със средното за света от 0,7 °C (2). Уязвимостта на планинските водни ресурси беше разгледана от Европейската агенция за околната среда през 2009 г. (3);

| 7. | подчертава, че планинските традиции и култури се основават на важната концепция на осъзнаване на природните ограничения и възможности. Контактът със суровите физически ограничения в района е дал възможност с течение на времето да се изготвят усъвършенствани критерии за устойчивост и рационално използване на ресурсите. Тези основни ценности могат да бъдат интегрирани в една модерна визия с помощта на новите технологии, създавайки знание и модели за развитие, които могат да бъдат полезни не само за самите планински райони, но и за периферните райони, и в много случаи могат да придобият универсална стойност (като модела за селско-градско партньорство Rural/Urban partnership, RURBAN – TCUM/EU на ГД „Регионална политика“); |
| --- | --- |

7.

подчертава, че планинските традиции и култури се основават на важната концепция на осъзнаване на природните ограничения и възможности. Контактът със суровите физически ограничения в района е дал възможност с течение на времето да се изготвят усъвършенствани критерии за устойчивост и рационално използване на ресурсите. Тези основни ценности могат да бъдат интегрирани в една модерна визия с помощта на новите технологии, създавайки знание и модели за развитие, които могат да бъдат полезни не само за самите планински райони, но и за периферните райони, и в много случаи могат да придобият универсална стойност (като модела за селско-градско партньорство Rural/Urban partnership, RURBAN – TCUM/EU на ГД „Регионална политика“);

| 8. | подчертава, че изменението на климата ще се окаже по-голямо предизвикателство за нашата способност за адаптация от всяко друго препятствие, с което някога се е сблъсквал човешкият род, но то е само частичен показател за една по-сложна екологична и човешка криза, която обхваща и:






  — | наличието на възобновяеми природни ресурси (вода, гори, риба, загуба на биомаса); |
| --- | --- | --- |

8.

подчертава, че изменението на климата ще се окаже по-голямо предизвикателство за нашата способност за адаптация от всяко друго препятствие, с което някога се е сблъсквал човешкият род, но то е само частичен показател за една по-сложна екологична и човешка криза, която обхваща и:

—

наличието на възобновяеми природни ресурси (вода, гори, риба, загуба на биомаса);

| — | намаляването в количествен и качествен аспект на стоките и услугите от екосистемите; |
| --- | --- |

—

намаляването в количествен и качествен аспект на стоките и услугите от екосистемите;

| — | намаляването на биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

—

намаляването на биологичното разнообразие;

| — | уязвимостта на производството на храни (висока цена на енергията от изкопаеми горива, използвана за производството на храни, намаляване на обработваемата земя, дисбаланс на циклите на въглерод, азот и фосфор); |
| --- | --- |

—

уязвимостта на производството на храни (висока цена на енергията от изкопаеми горива, използвана за производството на храни, намаляване на обработваемата земя, дисбаланс на циклите на въглерод, азот и фосфор);

| — | намаляването на наличието на минерални ресурси; |
| --- | --- |

—

намаляването на наличието на минерални ресурси;

| — | намаляването на наличната евтина енергия от изкопаеми горива (петролен пик); |
| --- | --- |

—

намаляването на наличната евтина енергия от изкопаеми горива (петролен пик);

| — | замърсяването на въздуха, водата, почвата и натрупването на неразградими по биологичен начин отпадъци; |
| --- | --- |

—

замърсяването на въздуха, водата, почвата и натрупването на неразградими по биологичен начин отпадъци;

| — | увеличаването на населението и миграционни потоци (дължащи се и на изменението на климата); |
| --- | --- |

—

увеличаването на населението и миграционни потоци (дължащи се и на изменението на климата);

| 9. | изтъква, че тези проблеми ще имат различни икономически и социални последици в зависимост от географските зони и във връзка с това изразява съжаление, че сред малкото проекти, които анализират въздействията на изменението на климата върху европейската икономика, е проектът PESETA (2009 г.) на Съвместния изследователски център на Европейския съюз (JRC), който обаче не разглежда планинските райони; |
| --- | --- |

9.

изтъква, че тези проблеми ще имат различни икономически и социални последици в зависимост от географските зони и във връзка с това изразява съжаление, че сред малкото проекти, които анализират въздействията на изменението на климата върху европейската икономика, е проектът PESETA (2009 г.) на Съвместния изследователски център на Европейския съюз (JRC), който обаче не разглежда планинските райони;

| 10. | посочва, че в Бялата книга относно адаптирането спрямо изменението на климата (COM(2009) 147 final) Европейската комисия признава регионалните различия в последиците от изменението на климата и факта, че всяка стратегия за адаптация може да действа, само ако е налице сътрудничество на всички равнища на управление. Адаптацията е динамичен дългосрочен процес, който изисква тясна връзка между политици, научни изследователи, техници, предприемачи и служители на местните администрации; |
| --- | --- |

10.

посочва, че в Бялата книга относно адаптирането спрямо изменението на климата (COM(2009) 147 final) Европейската комисия признава регионалните различия в последиците от изменението на климата и факта, че всяка стратегия за адаптация може да действа, само ако е налице сътрудничество на всички равнища на управление. Адаптацията е динамичен дългосрочен процес, който изисква тясна връзка между политици, научни изследователи, техници, предприемачи и служители на местните администрации;

| 11. | приветства факта, че през пролетта на 2012 г. беше поставено началото на обществена консултация, свързана с подготовката на Европейската стратегия за адаптация, планирана за 2013 г., и беше създадена платформата „CLIMATE-ADAPT“, полезен инструмент за събиране на примерите за добри практики и за планиране на равнище региони и градски зони, включващ и раздел, посветен на планините; |
| --- | --- |

11.

приветства факта, че през пролетта на 2012 г. беше поставено началото на обществена консултация, свързана с подготовката на Европейската стратегия за адаптация, планирана за 2013 г., и беше създадена платформата „CLIMATE-ADAPT“, полезен инструмент за събиране на примерите за добри практики и за планиране на равнище региони и градски зони, включващ и раздел, посветен на планините;

Цели

| 12. | поддържа становището, че изменението на климата трябва да е част от по-широк проект за увеличаване на индивидуалната и колективната устойчивост, който да отчита всички екологични, енергийни и социални критични моменти, неизбежно свързани помежду си; |
| --- | --- |

12.

поддържа становището, че изменението на климата трябва да е част от по-широк проект за увеличаване на индивидуалната и колективната устойчивост, който да отчита всички екологични, енергийни и социални критични моменти, неизбежно свързани помежду си;

| 13. | отбелязва, че Европейският съюз ще разполага през 2013 г. със стратегия за адаптация. КР счита за изключително важно тази обща стратегия да има регионално и местно измерение в съответствие с член 174 от ДФЕС. Желателно е в тази Европейска стратегия за адаптация да бъде включена глава, посветена специално на планинските райони; |
| --- | --- |

13.

отбелязва, че Европейският съюз ще разполага през 2013 г. със стратегия за адаптация. КР счита за изключително важно тази обща стратегия да има регионално и местно измерение в съответствие с член 174 от ДФЕС. Желателно е в тази Европейска стратегия за адаптация да бъде включена глава, посветена специално на планинските райони;

| 14. | важно е също европейската стратегия за приспособяване да включва специална глава за най-отдалечените региони, чиито ограничения и характерни особености са признати в член 349 от ДФЕС; |
| --- | --- |

14.

важно е също европейската стратегия за приспособяване да включва специална глава за най-отдалечените региони, чиито ограничения и характерни особености са признати в член 349 от ДФЕС;

| 15. | подчертава факта, че повишената уязвимост на планинските райони, която се очаква през следващите десетилетия, изисква увеличение на броя на научните изследвания и добра система за обмен на информация. Важно е средствата, посветени на адаптирането към изменението на климата, да бъдат изрично предвидени в бюджета на ЕС за периода 2014-2020 г.; |
| --- | --- |

15.

подчертава факта, че повишената уязвимост на планинските райони, която се очаква през следващите десетилетия, изисква увеличение на броя на научните изследвания и добра система за обмен на информация. Важно е средствата, посветени на адаптирането към изменението на климата, да бъдат изрично предвидени в бюджета на ЕС за периода 2014-2020 г.;

| 16. | отправя искане във връзка с новите критични условия, предизвикани от изменението на климата, да се създадат политики за подобряване на достъпа и предоставянето на услуги от общ интерес в особено уязвимите райони; |
| --- | --- |

16.

отправя искане във връзка с новите критични условия, предизвикани от изменението на климата, да се създадат политики за подобряване на достъпа и предоставянето на услуги от общ интерес в особено уязвимите райони;

| 17. | подчертава, че на действията за смекчаване на последствията от изменението на климата и ресурсите, предоставени за тази цел, трябва да се даде приоритет пред действията за адаптация. Ако не постигнем посоченото в Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата значително намаление на емисиите на парникови газове в световен мащаб, ще се окаже невъзможно да предотвратим бъдещото повишаване на глобалната температура, изменението на климата и екстремните метеорологични събития, които ще оказват въздействие върху местните общности; |
| --- | --- |

17.

подчертава, че на действията за смекчаване на последствията от изменението на климата и ресурсите, предоставени за тази цел, трябва да се даде приоритет пред действията за адаптация. Ако не постигнем посоченото в Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата значително намаление на емисиите на парникови газове в световен мащаб, ще се окаже невъзможно да предотвратим бъдещото повишаване на глобалната температура, изменението на климата и екстремните метеорологични събития, които ще оказват въздействие върху местните общности;

| 18. | посочва, че е необходим набор от тясно взаимосвързани действия за решаване на съществуващите и управление на бъдещите проблеми в сектори, които вече фигурират в програмите на ЕС. Очевидно много от тези решения трябва да се управляват чрез системата на европейската местна демокрация в съответствие с принципа на субсидиарност, например:






  а) | постигане на максимална енергийната ефективност на новите и реновиране на съществуващите сгради; |
| --- | --- | --- |

18.

посочва, че е необходим набор от тясно взаимосвързани действия за решаване на съществуващите и управление на бъдещите проблеми в сектори, които вече фигурират в програмите на ЕС. Очевидно много от тези решения трябва да се управляват чрез системата на европейската местна демокрация в съответствие с принципа на субсидиарност, например:

а)

постигане на максимална енергийната ефективност на новите и реновиране на съществуващите сгради;

| б) | съхранение и подкрепа за моделите на строителство в планинските региони и селските райони посредством изготвяне на планове за устройство на територията и за природните ресурси, които да осигурят развитие на градовете, недопускащо спекулация със земя. Така ще се предотврати разрушаването на ландшафта, екосистемите, местообитанията и защитените зони, ще се избегне замърсяването на водите и почвите и ще се подкрепи развитието на отговорен туризъм, а оттам и на задържането на населението в планинските региони; |
| --- | --- |

б)

съхранение и подкрепа за моделите на строителство в планинските региони и селските райони посредством изготвяне на планове за устройство на територията и за природните ресурси, които да осигурят развитие на градовете, недопускащо спекулация със земя. Така ще се предотврати разрушаването на ландшафта, екосистемите, местообитанията и защитените зони, ще се избегне замърсяването на водите и почвите и ще се подкрепи развитието на отговорен туризъм, а оттам и на задържането на населението в планинските региони;

| в) | въвеждане на енергия от възобновяеми източници в зависимост от характеристиките на района (слънчева, термална и фотоволтаична, вятърна, водна, от биомаса), за постигане на енергийна самодостатъчност, където е възможно. Нужни са интегрирани регионални енергийни планове, управление на водноелектрическия капацитет за изпомпване в зависимост от съхранението на фотоволтаичното производство; |
| --- | --- |

в)

въвеждане на енергия от възобновяеми източници в зависимост от характеристиките на района (слънчева, термална и фотоволтаична, вятърна, водна, от биомаса), за постигане на енергийна самодостатъчност, където е възможно. Нужни са интегрирани регионални енергийни планове, управление на водноелектрическия капацитет за изпомпване в зависимост от съхранението на фотоволтаичното производство;

| г) | насърчаване на енергийните одити в общински и регионален мащаб; |
| --- | --- |

г)

насърчаване на енергийните одити в общински и регионален мащаб;

| д) | намаляване на потоците на енергия и материали в местните общности при запазване на жизнения стандарт (пример: Società 2000 W, ETH Цюрих); |
| --- | --- |

д)

намаляване на потоците на енергия и материали в местните общности при запазване на жизнения стандарт (пример: Società 2000 W, ETH Цюрих);

| е) | намаляване на отпадъците и максимално рециклиране, насърчаване на домашното производство на компост от органични отпадъци; |
| --- | --- |

е)

намаляване на отпадъците и максимално рециклиране, насърчаване на домашното производство на компост от органични отпадъци;

| ж) | възобновяване на дейността на местните вериги за производство на храни: качествено земеделие и животновъдство, с цел подкрепа главно на местното потребление и търговията за туристите; по-конкретно като се подкрепя консервационното земеделие (без или с минимална обработка на земята), екологичното земеделие и екологичното животновъдство; |
| --- | --- |

ж)

възобновяване на дейността на местните вериги за производство на храни: качествено земеделие и животновъдство, с цел подкрепа главно на местното потребление и търговията за туристите; по-конкретно като се подкрепя консервационното земеделие (без или с минимална обработка на земята), екологичното земеделие и екологичното животновъдство;

| з) | регламентирано управление на горите по отношение на добива на дървесна биомаса за енергийни цели и строителство, при което се обръща внимание на натиска, свързан с изменението на климата; ограничаване размера на съоръженията за производство на топлинна енергия от биомаса, за да не се надвишава годишния капацитет за горско производство; запазване на защитените гори; подкрепа за устойчивото горско стопанство за производство на дървен материал и биомаса като икономически ресурс на тези зони; |
| --- | --- |

з)

регламентирано управление на горите по отношение на добива на дървесна биомаса за енергийни цели и строителство, при което се обръща внимание на натиска, свързан с изменението на климата; ограничаване размера на съоръженията за производство на топлинна енергия от биомаса, за да не се надвишава годишния капацитет за горско производство; запазване на защитените гори; подкрепа за устойчивото горско стопанство за производство на дървен материал и биомаса като икономически ресурс на тези зони;

| и) | силно ограничаване на използването на зелени площи за строителство и инфраструктура; |
| --- | --- |

и)

силно ограничаване на използването на зелени площи за строителство и инфраструктура;

| й) | намаляване на изискванията за мобилност чрез укрепване на компютърните мрежи и ИКТ, компютърните услуги и работата от разстояние (които биха дали възможност и за връщане на населението в изоставените планински райони и постигане на по-високи резултати от туризма); |
| --- | --- |

й)

намаляване на изискванията за мобилност чрез укрепване на компютърните мрежи и ИКТ, компютърните услуги и работата от разстояние (които биха дали възможност и за връщане на населението в изоставените планински райони и постигане на по-високи резултати от туризма);

| к) | насърчаване на отговорния, устойчив и екологичен туризъм; създаване на европейска обсерватория на туризма, развитие на селския туризъм; |
| --- | --- |

к)

насърчаване на отговорния, устойчив и екологичен туризъм; създаване на европейска обсерватория на туризма, развитие на селския туризъм;

| л) | насърчаване на екологосъобразната и иновационна икономика в планинска среда: енергетика, електроника, системи за наблюдение и контрол, научни изследвания и центрове за университетско обучение; |
| --- | --- |

л)

насърчаване на екологосъобразната и иновационна икономика в планинска среда: енергетика, електроника, системи за наблюдение и контрол, научни изследвания и центрове за университетско обучение;

| м) | обучение и култура: повишаването на обществената осведоменост за нуждата от спешни мерки по отношение на климата е от решаващо значение за прилагането на правилните климатични политики и за стратегията за приспособяване; поради това ще трябва да се насърчава разпространението на въпросите, свързани с околната среда, в училищните програми и чрез дейности за информиране на обществеността, като създаването на регионални „гишета за адаптация“ с цел разработване на стратегии, адаптирани към местните условия, и информиране на гражданите. Пример: австралийският Викториански център за научни изследвания във връзка с приспособяване към изменението на климата (Victorian Centre for Climate Change Adaptation Research – VCCCAR, www.vcccar.org.au), който интегрира на местно равнище най-широката национална политика, изготвена от National Climate Change Adaptation Research Facility (NCCARF – www.nccarf.edu.au); |
| --- | --- |

м)

обучение и култура: повишаването на обществената осведоменост за нуждата от спешни мерки по отношение на климата е от решаващо значение за прилагането на правилните климатични политики и за стратегията за приспособяване; поради това ще трябва да се насърчава разпространението на въпросите, свързани с околната среда, в училищните програми и чрез дейности за информиране на обществеността, като създаването на регионални „гишета за адаптация“ с цел разработване на стратегии, адаптирани към местните условия, и информиране на гражданите. Пример: австралийският Викториански център за научни изследвания във връзка с приспособяване към изменението на климата (Victorian Centre for Climate Change Adaptation Research – VCCCAR, www.vcccar.org.au), който интегрира на местно равнище най-широката национална политика, изготвена от National Climate Change Adaptation Research Facility (NCCARF – www.nccarf.edu.au);

| н) | програми за гражданска защита и предотвратяване на климатичните рискове чрез инфраструктури, системи за хидрометеорологични прогнози и предупреждения, бърз обмен на информация с обществеността, учения за предотвратяване на щетите и спасяване на хората; |
| --- | --- |

н)

програми за гражданска защита и предотвратяване на климатичните рискове чрез инфраструктури, системи за хидрометеорологични прогнози и предупреждения, бърз обмен на информация с обществеността, учения за предотвратяване на щетите и спасяване на хората;

| 19. | подчертава, че много планински райони вече започнаха да разработват стратегии за адаптиране и е наложително да се съгласуват целите и да се проучат резултатите. Необходимо е да се хармонизират екологичните инициативи, които днес са разпръснати сред много сдружения, научноизследователски органи и администрации на планински райони; |
| --- | --- |

19.

подчертава, че много планински райони вече започнаха да разработват стратегии за адаптиране и е наложително да се съгласуват целите и да се проучат резултатите. Необходимо е да се хармонизират екологичните инициативи, които днес са разпръснати сред много сдружения, научноизследователски органи и администрации на планински райони;

| 20. | отправя искане да се извърши мониторинг на постигнатите резултати чрез разработване на показатели за ефективност на мерките, постигнати резултати, единна база данни за консултация на проектите и енергиен кадастър; |
| --- | --- |

20.

отправя искане да се извърши мониторинг на постигнатите резултати чрез разработване на показатели за ефективност на мерките, постигнати резултати, единна база данни за консултация на проектите и енергиен кадастър;

| 21. | в заключение изтъква, че причините и последствията от изменението на климата трябва да се разглеждат на всички равнища, в контекста на разнообразните по географския си характер общности и в световен мащаб. По-специално, нерядко именно най-бедните общности на планетата са онези, които първи биват засегнати от изменението на климата и изпитват нужда от специална помощ. Ресурсите от страна на Европейския съюз и на държавите членки трябва да се заделят според приоритетите, набелязани в съвместно договорени стратегии и международни споразумения, и да се използват на равнището, на което ще окажат най-голямо въздействие. По тази причина местните и регионалните власти трябва да участват в подготовката на действията за смекчаване на последствията на изменението на климата и за адаптиране към тях, за да се извлече максимална полза от експертните им умения и опит и от близостта им до гражданите. |
| --- | --- |

21.

в заключение изтъква, че причините и последствията от изменението на климата трябва да се разглеждат на всички равнища, в контекста на разнообразните по географския си характер общности и в световен мащаб. По-специално, нерядко именно най-бедните общности на планетата са онези, които първи биват засегнати от изменението на климата и изпитват нужда от специална помощ. Ресурсите от страна на Европейския съюз и на държавите членки трябва да се заделят според приоритетите, набелязани в съвместно договорени стратегии и международни споразумения, и да се използват на равнището, на което ще окажат най-голямо въздействие. По тази причина местните и регионалните власти трябва да участват в подготовката на действията за смекчаване на последствията на изменението на климата и за адаптиране към тях, за да се извлече максимална полза от експертните им умения и опит и от близостта им до гражданите.

Брюксел, 10 октомври 2012 г.

Председател на Комитета на регионите

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Европейска агенция за околната среда (EEA), „Europe's ecological backbone: Recognising the true value of our mountains“ (Екологичният гръбнак на Европа: да признаем истинската стойност на нашите планини), доклад 6/2010 г.

1

(2)  JRC/WHO, „Impacts of Europe's changing climate“ (Въздействието на изменението на климата в Европа), доклад 4/2008 г.: http://www.eea.europa.eu/publications/eea_report_2008_4.

2

(3)  ЕАОС, „Regional climate change and adaptation. The Alps facing the challenge of changing water resources“ (Регионално изменение на климата и адаптиране — Алпите, изправени пред предизвикателството на променящите се водни ресурси), доклад 8/2009 г.

3

---

III Подготвителни актове

КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

97-а пленарна сесия, 8, 9 и 10 октомври 2012 г.

| 18.12.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 391/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 391/31

---

Становище на Комитета на регионите относно „Новата многогодишна финансова рамка за периода след 2013 г.“

2012/C 391/07

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | предупреждава, че вариантът, водещ до отлагане след началото на 2013 г. на споразумението за многогодишната финансова рамка (МФР), крие опасности; |
| --- | --- |

—

предупреждава, че вариантът, водещ до отлагане след началото на 2013 г. на споразумението за многогодишната финансова рамка (МФР), крие опасности;

| — | подчертава факта, че много голяма част от публичните инвестиции в държавите членки зависят от структурните фондове и припомня ангажиментите, поети от държавите членки в рамките на Пакта за растеж и работни места, сключен на Европейския съвет на 28 и 29 юни 2012 г.; |
| --- | --- |

—

подчертава факта, че много голяма част от публичните инвестиции в държавите членки зависят от структурните фондове и припомня ангажиментите, поети от държавите членки в рамките на Пакта за растеж и работни места, сключен на Европейския съвет на 28 и 29 юни 2012 г.;

| — | подкрепя, въз основа на актуализацията на предложението на Комисията от 6 юли 2012 г., искането на Европейския парламент, съгласно което следващият бюджет трябва да бъде в размер на най-малко 1,14 % от БНД на ЕС (включително присъединяването на Хърватия); |
| --- | --- |

—

подкрепя, въз основа на актуализацията на предложението на Комисията от 6 юли 2012 г., искането на Европейския парламент, съгласно което следващият бюджет трябва да бъде в размер на най-малко 1,14 % от БНД на ЕС (включително присъединяването на Хърватия);

| — | съжалява, че по-голяма част от темите, обхванати в преговорната кутия на Съвета, включително всякаква форма на обвързаност с макроикономически условия, са въпроси, които трябва да бъдат приети по процедурата за съвместно вземане на решение, а не чрез процедура на одобрение; |
| --- | --- |

—

съжалява, че по-голяма част от темите, обхванати в преговорната кутия на Съвета, включително всякаква форма на обвързаност с макроикономически условия, са въпроси, които трябва да бъдат приети по процедурата за съвместно вземане на решение, а не чрез процедура на одобрение;

| — | не одобрява това, че методът на разпределение на средствата, отпускани на национално равнище, и таваните в областта на политиката на сближаване и развитие на селските райони са включени в преговорната кутия на Съвета; смята, че става дума не само за област на съвместно вземане на решения, но също така и за област, в която консултацията с КР е задължителна и си запазва правото да сезира Съда на ЕС, ако Европейската комисия не представи законодателно предложение, по което КР да се произнесе; |
| --- | --- |

—

не одобрява това, че методът на разпределение на средствата, отпускани на национално равнище, и таваните в областта на политиката на сближаване и развитие на селските райони са включени в преговорната кутия на Съвета; смята, че става дума не само за област на съвместно вземане на решения, но също така и за област, в която консултацията с КР е задължителна и си запазва правото да сезира Съда на ЕС, ако Европейската комисия не представи законодателно предложение, по което КР да се произнесе;

| — | приветства сегашния метод на преговори в Съвета, при който се разглеждат заедно разходите и средствата в преговорната кутия и потвърждава подкрепата си за двата нови източника на собствени ресурси, предложени от Комисията – въз основа на ДДС и новия данък върху финансовите сделки (ДФС); |
| --- | --- |

—

приветства сегашния метод на преговори в Съвета, при който се разглеждат заедно разходите и средствата в преговорната кутия и потвърждава подкрепата си за двата нови източника на собствени ресурси, предложени от Комисията – въз основа на ДДС и новия данък върху финансовите сделки (ДФС);

| — | изцяло подкрепя предложението на Комисията да превърне политиката на сближаване в подфункция, вместо в подтаван и повтаря искането си за увеличаване на бюджета ѝ (в размер най-малко равен на този за 2007-2013 г.), както и подкрепата си за създаване на нова категория региони, наречени „региони в преход“; |
| --- | --- |

—

изцяло подкрепя предложението на Комисията да превърне политиката на сближаване в подфункция, вместо в подтаван и повтаря искането си за увеличаване на бюджета ѝ (в размер най-малко равен на този за 2007-2013 г.), както и подкрепата си за създаване на нова категория региони, наречени „региони в преход“;

| — | изразява задоволството си от предложението на Съвета да включи програмите „Галилео“, ITER и ГМОСС във функция 1 повтаря искането си Европейският фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ) да бъде също включен в МФР. |
| --- | --- |

—

изразява задоволството си от предложението на Съвета да включи програмите „Галилео“, ITER и ГМОСС във функция 1 повтаря искането си Европейският фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ) да бъде също включен в МФР.

| Главен докладчик | г-жа Mercedes BRESSO (IT/ПЕС), член на регионалния съвет на Пиемонт |
| --- | --- |
| Отправни документи | Предложение за регламент на Съвета за определяне на многогодишната финансова рамка за годините 2014—2020
  COM(2012) 388 final
  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Програма за опростяване на МФР за периода 2014—2020 г.
  COM(2012) 42 final |

Главен докладчик

г-жа Mercedes BRESSO (IT/ПЕС), член на регионалния съвет на Пиемонт

Отправни документи

Предложение за регламент на Съвета за определяне на многогодишната финансова рамка за годините 2014—2020

COM(2012) 388 final

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Програма за опростяване на МФР за периода 2014—2020 г.

COM(2012) 42 final

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | отбелязва, че на 6 юли 2012 г. Комисията публикува измененото си предложение за регламент на Съвета относно многогодишната финансова рамка за периода 2014–2020 г., след като присъединяването на Хърватия е взето под внимание и изчисленията са направени въз основа на последните статистически данни (2007–2009 г.); |
| --- | --- |

1.

отбелязва, че на 6 юли 2012 г. Комисията публикува измененото си предложение за регламент на Съвета относно многогодишната финансова рамка за периода 2014–2020 г., след като присъединяването на Хърватия е взето под внимание и изчисленията са направени въз основа на последните статистически данни (2007–2009 г.);

| 2. | приветства приемането на 13 юни 2012 г. от пленарната сесия на Европейския парламент на резолюция относно многогодишната финансова рамка и собствените ресурси и изразява задоволство, че се набляга на факта, че бюджетът на ЕС всъщност е 94 % инвестиционен бюджет и че административните му разходи пропорционално са изключително ниски; подчертава мултиплициращия ефект и ефекта на лоста, свързани с тези инвестиции чрез публично и частно съфинансиране на местно, регионално и национално равнище, и подчертава незаменимата роля на бюджета на ЕС като стабилен обществен многогодишен ресурс в подкрепа на икономическия растеж и заетостта; |
| --- | --- |

2.

приветства приемането на 13 юни 2012 г. от пленарната сесия на Европейския парламент на резолюция относно многогодишната финансова рамка и собствените ресурси и изразява задоволство, че се набляга на факта, че бюджетът на ЕС всъщност е 94 % инвестиционен бюджет и че административните му разходи пропорционално са изключително ниски; подчертава мултиплициращия ефект и ефекта на лоста, свързани с тези инвестиции чрез публично и частно съфинансиране на местно, регионално и национално равнище, и подчертава незаменимата роля на бюджета на ЕС като стабилен обществен многогодишен ресурс в подкрепа на икономическия растеж и заетостта;

Текущи междуинституционални преговори

| 3. | изразява дълбоката си загриженост за настоящото развитие на преговорите в Съвета относно общия размер на многогодишната финансова рамка (МФР), съдържанието на политиките и ресурсите, които биха могли по-конкретно да попречат на запазването на средствата за трите категории региони в рамките на политиката на сближаване. Ето защо изразява надежда, че до извънредната среща на върха на ЕС на 22 и 23 ноември 2012 г. ще може да бъде постигнат положителен резултат; така би могло да се спре блокирането на процедурата за съвместно вземане на решение между двата законодатели органа и да се предотврати забавяне, което би било в ущърб на Европейския съюз, както и да се пристъпи без забавяне към изпълнение на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж; |
| --- | --- |

3.

изразява дълбоката си загриженост за настоящото развитие на преговорите в Съвета относно общия размер на многогодишната финансова рамка (МФР), съдържанието на политиките и ресурсите, които биха могли по-конкретно да попречат на запазването на средствата за трите категории региони в рамките на политиката на сближаване. Ето защо изразява надежда, че до извънредната среща на върха на ЕС на 22 и 23 ноември 2012 г. ще може да бъде постигнат положителен резултат; така би могло да се спре блокирането на процедурата за съвместно вземане на решение между двата законодатели органа и да се предотврати забавяне, което би било в ущърб на Европейския съюз, както и да се пристъпи без забавяне към изпълнение на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж;

| 4. | подчертава във връзка с това очевидното несъответствие между ангажиментите, поети от държавите членки в рамките на Пакта за растеж и работни места, сключен на Европейския съвет на 28 и 29 юни 2012 г., и някои от заетите в преговорите позиции; |
| --- | --- |

4.

подчертава във връзка с това очевидното несъответствие между ангажиментите, поети от държавите членки в рамките на Пакта за растеж и работни места, сключен на Европейския съвет на 28 и 29 юни 2012 г., и някои от заетите в преговорите позиции;

| 5. | припомня, че тежестта на икономическата и социалната криза в ЕС налага през 2014 г. да стартира програмата, която единствена ще направи възможен приноса на европейските фондове, от съществено значение за реализиране на инвестиции в държавите членки, регионите и градовете; |
| --- | --- |

5.

припомня, че тежестта на икономическата и социалната криза в ЕС налага през 2014 г. да стартира програмата, която единствена ще направи възможен приноса на европейските фондове, от съществено значение за реализиране на инвестиции в държавите членки, регионите и градовете;

| 6. | подчертава намаляването на размера на бюджета спрямо националните бюджети при същевременно увеличаване на правомощията и задачите, възложени на Съюза чрез Договора от Лисабон, по-специално в областта на външната дейност (член 27, параграф 3 от Договора за Европейския съюз), изменението на климата (член 191 от ДФЕС), енергетиката (член 194 от ДФЕС), спорта (член 165 от ДФЕС), космоса (член 189 от ДФЕС), туризма (член 195 от ДФЕС) и гражданската защита (член 196 от ДФЕС); |
| --- | --- |

6.

подчертава намаляването на размера на бюджета спрямо националните бюджети при същевременно увеличаване на правомощията и задачите, възложени на Съюза чрез Договора от Лисабон, по-специално в областта на външната дейност (член 27, параграф 3 от Договора за Европейския съюз), изменението на климата (член 191 от ДФЕС), енергетиката (член 194 от ДФЕС), спорта (член 165 от ДФЕС), космоса (член 189 от ДФЕС), туризма (член 195 от ДФЕС) и гражданската защита (член 196 от ДФЕС);

| 7. | отбелязва, че много голяма част от публичните инвестиции в държавите членки зависят от структурните фондове, които в 13 държави членки осигуряват над 30 %, а в 6 държави членки - над 60 % от публичните инвестиции; |
| --- | --- |

7.

отбелязва, че много голяма част от публичните инвестиции в държавите членки зависят от структурните фондове, които в 13 държави членки осигуряват над 30 %, а в 6 държави членки - над 60 % от публичните инвестиции;

| 8. | признава, че договорите (член 312 от ДФЕС) съдържат специфични разпоредби, ако МФР не бъде приета до края на 2013 г., когато изтича правното основание на всички програми за многогодишни разходи в ЕС, с изключение на първия стълб на Общата селскостопанска политика (ОСП). Отбелязва, че сред тези специфични разпоредби на Договора фигурира правното задължение направленията на бюджетния орган да продължат преговорите. Подчертава все пак, че вариантите - да се приемат нови отраслови програми без регламент за МФР или да се продължи срокът на съществуващите програми - биха били изключително сложни; |
| --- | --- |

8.

признава, че договорите (член 312 от ДФЕС) съдържат специфични разпоредби, ако МФР не бъде приета до края на 2013 г., когато изтича правното основание на всички програми за многогодишни разходи в ЕС, с изключение на първия стълб на Общата селскостопанска политика (ОСП). Отбелязва, че сред тези специфични разпоредби на Договора фигурира правното задължение направленията на бюджетния орган да продължат преговорите. Подчертава все пак, че вариантите - да се приемат нови отраслови програми без регламент за МФР или да се продължи срокът на съществуващите програми - биха били изключително сложни;

| 9. | предупреждава, че вариантът, водещ до отлагане след началото на 2013 г. на споразумението за МФР, би направил невъзможно планирането и разпределението на средствата от Общата стратегическа рамка след 2014 г., което би имало отрицателно въздействие върху икономическото, социално и териториално сближаване; счита, че отлагане на споразумението за МФР след началото на 2013 г. би поставило под въпрос и програмния период 2014–2020 г., планиран досега от Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета, и би се наложило да се преразгледа по-специално първоначално препоръчаният от КР вариант, а именно програмен период от 5 + 5 години след преходен период от една или две години; |
| --- | --- |

9.

предупреждава, че вариантът, водещ до отлагане след началото на 2013 г. на споразумението за МФР, би направил невъзможно планирането и разпределението на средствата от Общата стратегическа рамка след 2014 г., което би имало отрицателно въздействие върху икономическото, социално и териториално сближаване; счита, че отлагане на споразумението за МФР след началото на 2013 г. би поставило под въпрос и програмния период 2014–2020 г., планиран досега от Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета, и би се наложило да се преразгледа по-специално първоначално препоръчаният от КР вариант, а именно програмен период от 5 + 5 години след преходен период от една или две години;

| 10. | повтаря вече изразената си позиция, че ЕС трябва да разполага с надежден бюджет в размер на поне 1 %, за да може да постигне основните цели на Съюза в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“ и нуждите на местните и регионалните власти; припомня, че през 2000 г. Съветът определи тавана на собствените ресурси на 1,29 % от БНД за бюджетните кредити за покриване на поети задължения и 1,23 % за бюджетните кредити за плащания; подчертава, че оттогава пропастта между тавана на собствените ресурси в сравнение с таваните по МФР се разширява постоянно и достигна разлика от 25 %; отбелязва, от друга страна, че МФР определя само максимални равнища на разходите, а годишният бюджет на ЕС винаги е оставал далеч под тези равнища както по отношение на бюджетните кредити за покриване на поети задължения, така и на бюджетните кредити за плащания; подкрепя, в тази връзка, въз основа на актуализацията на предложението на Комисията от 6 юли 2012 г., искането на Европейския парламент, съгласно което следващият бюджет трябва да бъде в размер на най-малко 1,14 % от БНД на ЕС (включително присъединяването на Хърватия); |
| --- | --- |

10.

повтаря вече изразената си позиция, че ЕС трябва да разполага с надежден бюджет в размер на поне 1 %, за да може да постигне основните цели на Съюза в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“ и нуждите на местните и регионалните власти; припомня, че през 2000 г. Съветът определи тавана на собствените ресурси на 1,29 % от БНД за бюджетните кредити за покриване на поети задължения и 1,23 % за бюджетните кредити за плащания; подчертава, че оттогава пропастта между тавана на собствените ресурси в сравнение с таваните по МФР се разширява постоянно и достигна разлика от 25 %; отбелязва, от друга страна, че МФР определя само максимални равнища на разходите, а годишният бюджет на ЕС винаги е оставал далеч под тези равнища както по отношение на бюджетните кредити за покриване на поети задължения, така и на бюджетните кредити за плащания; подкрепя, в тази връзка, въз основа на актуализацията на предложението на Комисията от 6 юли 2012 г., искането на Европейския парламент, съгласно което следващият бюджет трябва да бъде в размер на най-малко 1,14 % от БНД на ЕС (включително присъединяването на Хърватия);

| 11. | приветства факта, че в преговорната кутия от 18 септември 2012 г. е отпаднало предложението за преустановяване на програмата за хранителни помощи за най-нуждаещите се; изразява съжаление, обаче, за неяснотата по въпроса за финансирането ѝ и отново подчертава своята позиция за запазването ѝ във функция 2 на МФР; |
| --- | --- |

11.

приветства факта, че в преговорната кутия от 18 септември 2012 г. е отпаднало предложението за преустановяване на програмата за хранителни помощи за най-нуждаещите се; изразява съжаление, обаче, за неяснотата по въпроса за финансирането ѝ и отново подчертава своята позиция за запазването ѝ във функция 2 на МФР;

| 12. | приветства някои аспекти в дискусионния документ на кипърското председателство (30 август 2012 г.), но изразява тревога относно предложенията за обсъждане на политиката на сближаване, по-специално във връзка с допустимостта, приложното поле и обхвата на „спасителните мрежи“ за регионите и държавите членки, и отхвърля непропорционалните корекции за регионите в преход и по-развитите региони; |
| --- | --- |

12.

приветства някои аспекти в дискусионния документ на кипърското председателство (30 август 2012 г.), но изразява тревога относно предложенията за обсъждане на политиката на сближаване, по-специално във връзка с допустимостта, приложното поле и обхвата на „спасителните мрежи“ за регионите и държавите членки, и отхвърля непропорционалните корекции за регионите в преход и по-развитите региони;

Области на съвместно вземане на решение

| 13. | съжалява, че по-голяма част от темите, обхванати в преговорната кутия на Съвета (версия от 19 юни 2012 г.), и по-специално параграфи 21-47 и 53-78 са въпроси, които трябва да бъдат приети по процедурата за съвместно вземане на решение, а не чрез процедура на одобрение и подчертава, че ЕП следва да участва пълноценно в продължаващите преговори; |
| --- | --- |

13.

съжалява, че по-голяма част от темите, обхванати в преговорната кутия на Съвета (версия от 19 юни 2012 г.), и по-специално параграфи 21-47 и 53-78 са въпроси, които трябва да бъдат приети по процедурата за съвместно вземане на решение, а не чрез процедура на одобрение и подчертава, че ЕП следва да участва пълноценно в продължаващите преговори;

| 14. | не одобрява това, че методът на разпределение на средствата, отпускани на национално равнище и таваните в областта на политиката на сближаване и развитие на селските райони, са включени в преговорната кутия на Съвета (параграфи от 30 до 45), но не фигурират в проекта за регламент за общоприложимите разпоредби за пет фонда, обхванати от общата стратегическа рамка; впрочем изразява учудване, че параграф 35 от преговорната кутия от 18 септември 2012 г. възлага на целите на стратегията „Европа 2020“ функция на разпределение на структурни фондове между държавите членки. Това повдига въпроса дали тези цели представляват наистина нуждите за развитие на регионите, но също и основни управленски и методологически въпроси, още повече че тази разпределителна функция със сигурност не беше предвидена при определянето на тези цели през 2010 г.; |
| --- | --- |

14.

не одобрява това, че методът на разпределение на средствата, отпускани на национално равнище и таваните в областта на политиката на сближаване и развитие на селските райони, са включени в преговорната кутия на Съвета (параграфи от 30 до 45), но не фигурират в проекта за регламент за общоприложимите разпоредби за пет фонда, обхванати от общата стратегическа рамка; впрочем изразява учудване, че параграф 35 от преговорната кутия от 18 септември 2012 г. възлага на целите на стратегията „Европа 2020“ функция на разпределение на структурни фондове между държавите членки. Това повдига въпроса дали тези цели представляват наистина нуждите за развитие на регионите, но също и основни управленски и методологически въпроси, още повече че тази разпределителна функция със сигурност не беше предвидена при определянето на тези цели през 2010 г.;

| 15. | смята, че в съответствие с член 177 от ДФЕС става дума не само за област на съвместно вземане на решение, но също така и за област, в която консултацията с КР е задължителна и следователно по силата на своите прерогативи, определени в член 263, параграф 3 от ДФЕС, КР ще продължи да оценява правния контекст в тази област и си запазва правото да сезира Съда на ЕС, ако Европейската комисия не представи законодателно предложение, по което КР да се произнесе; |
| --- | --- |

15.

смята, че в съответствие с член 177 от ДФЕС става дума не само за област на съвместно вземане на решение, но също така и за област, в която консултацията с КР е задължителна и следователно по силата на своите прерогативи, определени в член 263, параграф 3 от ДФЕС, КР ще продължи да оценява правния контекст в тази област и си запазва правото да сезира Съда на ЕС, ако Европейската комисия не представи законодателно предложение, по което КР да се произнесе;

| 16. | потвърждава, предвид становищата, които е приел от началото на 2012 г. по различни законодателни предложения на Европейската комисия:






  a. | по отношение на подфункция 1б и фондовете, зависещи от общата стратегическа рамка (ОСР): подкрепата си за предложението да се създаде нова категория региони, наречени „региони в преход“, както и за необходимостта да се има предвид специфичното и уникално положение на най-отдалечените региони по отношение на достъпа до финансиране, в съответствие с разпоредбите на член 349 от ДФЕС (параграф 25 от преговорната кутия) в рамките на 300 км за европейското териториално сътрудничество, с изключение на най-отдалечените региони, за които не се прилага критерият разстояние (параграф 27, пак там), за създаването на „мрежа за сигурност“ за регионите, които няма повече да са избираеми по целта за сближаване, в размер на поне две трети от подкрепата за тях за периода 2007–2013 г. (параграф 44, пак там), за предложенията на Европейската комисия по отношение на процента на съфинансиране, с изключение на повишаването до 85 % за програмите по целта „европейско териториално сътрудничество“, както и подкрепата си за повишаване на дела на съфинансиране, прилаган към междурегионалното сътрудничество в най-отдалечените региони, от 50 % на 85 % (параграф 46 пак там), за запазването на програмата за храна за нуждаещото се население във функция 2 от МФР, вместо включването ѝ във функция 1 от полето на действие на Европейския социален фонд (параграф 48 пак там), за определянето на ставка на съфинансиране, по-висока с 10 процентни пункта за държавите членки, срещащи временни бюджетни затруднения (параграф 47 а пак там), за създаването на Обща стратегическа рамка (ОСР) за трите структурни фонда и Кохезионния фонд, ЕЗФРСР и ЕФМДР (параграф 65 пак там), за процент на предварително финансиране от 2 % през 2014 г., 3 % през 2016 г. (параграф 75, пак там) и също за допустимостта на неподлежащия на възстановяване ДДС по отношение на фондовете от ОСР (параграф 78 в пак там); |
| --- | --- | --- |

16.

потвърждава, предвид становищата, които е приел от началото на 2012 г. по различни законодателни предложения на Европейската комисия:

a.

по отношение на подфункция 1б и фондовете, зависещи от общата стратегическа рамка (ОСР): подкрепата си за предложението да се създаде нова категория региони, наречени „региони в преход“, както и за необходимостта да се има предвид специфичното и уникално положение на най-отдалечените региони по отношение на достъпа до финансиране, в съответствие с разпоредбите на член 349 от ДФЕС (параграф 25 от преговорната кутия) в рамките на 300 км за европейското териториално сътрудничество, с изключение на най-отдалечените региони, за които не се прилага критерият разстояние (параграф 27, пак там), за създаването на „мрежа за сигурност“ за регионите, които няма повече да са избираеми по целта за сближаване, в размер на поне две трети от подкрепата за тях за периода 2007–2013 г. (параграф 44, пак там), за предложенията на Европейската комисия по отношение на процента на съфинансиране, с изключение на повишаването до 85 % за програмите по целта „европейско териториално сътрудничество“, както и подкрепата си за повишаване на дела на съфинансиране, прилаган към междурегионалното сътрудничество в най-отдалечените региони, от 50 % на 85 % (параграф 46 пак там), за запазването на програмата за храна за нуждаещото се население във функция 2 от МФР, вместо включването ѝ във функция 1 от полето на действие на Европейския социален фонд (параграф 48 пак там), за определянето на ставка на съфинансиране, по-висока с 10 процентни пункта за държавите членки, срещащи временни бюджетни затруднения (параграф 47 а пак там), за създаването на Обща стратегическа рамка (ОСР) за трите структурни фонда и Кохезионния фонд, ЕЗФРСР и ЕФМДР (параграф 65 пак там), за процент на предварително финансиране от 2 % през 2014 г., 3 % през 2016 г. (параграф 75, пак там) и също за допустимостта на неподлежащия на възстановяване ДДС по отношение на фондовете от ОСР (параграф 78 в пак там);

| б. | относно функция 2: подкрепата си за по-бързо сближаване и точен график за сближаването между държавите членки (параграф 53, пак там), за определяне на горна граница от 200 000 EUR на преките плащания, вместо 300 000 EUR, включващи екологичен компонент и постепенно намаляване, започващо от 100 000 EUR вместо от 200 000 EUR (параграф 54, пак там), за екологичен компонент в размер на 30 % (параграф 56, пак там), за възможността за бюджетни прехвърляния от 1-вия към 2-рия стълб (параграф 57, пак там), но изразява несъгласието си с всяко прехвърляне в обратна посока, поради нуждата от бюджетен баланс между двата стълба на ОСП (параграф 58, пак там), подкрепата си за включването на регионите в преход в регламент относно развитието на селските райони (параграф 62, пак там) и несъгласието си със създаването на предложения нов резерв за кризи в селскостопанския сектор (параграф 64, пак там); |
| --- | --- |

б.

относно функция 2: подкрепата си за по-бързо сближаване и точен график за сближаването между държавите членки (параграф 53, пак там), за определяне на горна граница от 200 000 EUR на преките плащания, вместо 300 000 EUR, включващи екологичен компонент и постепенно намаляване, започващо от 100 000 EUR вместо от 200 000 EUR (параграф 54, пак там), за екологичен компонент в размер на 30 % (параграф 56, пак там), за възможността за бюджетни прехвърляния от 1-вия към 2-рия стълб (параграф 57, пак там), но изразява несъгласието си с всяко прехвърляне в обратна посока, поради нуждата от бюджетен баланс между двата стълба на ОСП (параграф 58, пак там), подкрепата си за включването на регионите в преход в регламент относно развитието на селските райони (параграф 62, пак там) и несъгласието си със създаването на предложения нов резерв за кризи в селскостопанския сектор (параграф 64, пак там);

| 17. | подчертава отново, що се отнася до средствата, отпускани за целта европейско териториално сътрудничество, своето предложение тези средства да бъдат разпределяни на програми за сътрудничество, а не на държава членка; призовава, следователно, да се преразгледа параграф 40 от преговорната кутия от 18 септември 2012 г., доколкото на настоящия етап преговорите за разпределяне на средствата само между компонентите трансгранично и транснационално сътрудничество водят до свеждане на междурегионалното сътрудничество до следствие от другите два компонента; |
| --- | --- |

17.

подчертава отново, що се отнася до средствата, отпускани за целта европейско териториално сътрудничество, своето предложение тези средства да бъдат разпределяни на програми за сътрудничество, а не на държава членка; призовава, следователно, да се преразгледа параграф 40 от преговорната кутия от 18 септември 2012 г., доколкото на настоящия етап преговорите за разпределяне на средствата само между компонентите трансгранично и транснационално сътрудничество водят до свеждане на междурегионалното сътрудничество до следствие от другите два компонента;

| 18. | подкрепя предложението по-често да се отпускат заеми, а не да се разчита предимно на безвъзмездни субсидии, за да се насърчи участието на бенефициерите; счита също, че вноските за изплащане на заемите би трябвало след това да бъдат отново предоставяни на разположение чрез схеми за оборотни средства; |
| --- | --- |

18.

подкрепя предложението по-често да се отпускат заеми, а не да се разчита предимно на безвъзмездни субсидии, за да се насърчи участието на бенефициерите; счита също, че вноските за изплащане на заемите би трябвало след това да бъдат отново предоставяни на разположение чрез схеми за оборотни средства;

Нови собствени ресурси

| 19. | потвърждава желанието си за реформа на настоящата система на собствените ресурси като средство за намаляване на преките вноски на държавите членки в бюджета на ЕС и същевременно увеличаване на собствените ресурси на ЕС, които да му позволяват да посреща бъдещите предизвикателства (1) и да отговори на необходимостта от отпадане на настоящите финансови корекции и изключения, и поради това счита, че от съображения за прозрачност, баланс и устойчивост, новата многогодишна финансова рамка трябва задължително да се опира на споразумение относно новите собствени ресурси, както посочва и Европейският парламент; |
| --- | --- |

19.

потвърждава желанието си за реформа на настоящата система на собствените ресурси като средство за намаляване на преките вноски на държавите членки в бюджета на ЕС и същевременно увеличаване на собствените ресурси на ЕС, които да му позволяват да посреща бъдещите предизвикателства (1) и да отговори на необходимостта от отпадане на настоящите финансови корекции и изключения, и поради това счита, че от съображения за прозрачност, баланс и устойчивост, новата многогодишна финансова рамка трябва задължително да се опира на споразумение относно новите собствени ресурси, както посочва и Европейският парламент;

| 20. | приветства сегашния метод на преговори в Съвета, при който се разглеждат заедно разходите и средствата в преговорната кутия и потвърждава подкрепата си за двата нови източника на собствени ресурси, предложени от Комисията – въз основа на ДДС и новия данък върху финансовите сделки (ДФС); |
| --- | --- |

20.

приветства сегашния метод на преговори в Съвета, при който се разглеждат заедно разходите и средствата в преговорната кутия и потвърждава подкрепата си за двата нови източника на собствени ресурси, предложени от Комисията – въз основа на ДДС и новия данък върху финансовите сделки (ДФС);

| 21. | призовава във връзка с това някои държави членки да не санкционират населението, предприятията и местните и регионалните си власти, като откажат да се ангажират с нов данък върху финансовите транзакции, тъй като техният отказ ще доведе до въвеждането на засилено сътрудничество и създаването на двоен стандарт в бюджет на Европа; |
| --- | --- |

21.

призовава във връзка с това някои държави членки да не санкционират населението, предприятията и местните и регионалните си власти, като откажат да се ангажират с нов данък върху финансовите транзакции, тъй като техният отказ ще доведе до въвеждането на засилено сътрудничество и създаването на двоен стандарт в бюджет на Европа;

| 22. | смята, че от правна гледна точка ДФС при засилено сътрудничество може да бъде основа за нов собствен ресурс на ЕС и че страните участнички биха могли да прехвърлят към бюджета на ЕС част от събраните приходи. Този трансфер обаче ще трябва да намали техният принос към бюджета, принос на базата на БНД, без да засегне правилата, прилагани към изчисляването на националните вноски на държавите, които не участват; |
| --- | --- |

22.

смята, че от правна гледна точка ДФС при засилено сътрудничество може да бъде основа за нов собствен ресурс на ЕС и че страните участнички биха могли да прехвърлят към бюджета на ЕС част от събраните приходи. Този трансфер обаче ще трябва да намали техният принос към бюджета, принос на базата на БНД, без да засегне правилата, прилагани към изчисляването на националните вноски на държавите, които не участват;

| 23. | заявява отново своята подкрепа за опростяване на изключително сложната система на отстъпки и коригиращи мерки и за замяната на сегашната система на отстъпки с общ механизъм за корекции; |
| --- | --- |

23.

заявява отново своята подкрепа за опростяване на изключително сложната система на отстъпки и коригиращи мерки и за замяната на сегашната система на отстъпки с общ механизъм за корекции;

Обвързаност с макроикономически условия

| 24. | изразява учудване, че т.нар. „техническа“ промяна на регламента на Съвета, извършена от Европейската комисия, включва елемент с толкова основно значение като разширяването на обвързването с макроикономически условия единствено на Кохезионния фонд от всичките пет фонда, обхванати от общата стратегическа рамка (вж. член 8 на изменения проект за регламент); |
| --- | --- |

24.

изразява учудване, че т.нар. „техническа“ промяна на регламента на Съвета, извършена от Европейската комисия, включва елемент с толкова основно значение като разширяването на обвързването с макроикономически условия единствено на Кохезионния фонд от всичките пет фонда, обхванати от общата стратегическа рамка (вж. член 8 на изменения проект за регламент);

| 25. | потвърждава ясно и категорично несъгласието си с каквато и да е форма на обвързаност с макроикономически условия и смята, че нейното разширяване по отношение на всички бюджетни функции, предложено от някои държави членки, е неуместно; |
| --- | --- |

25.

потвърждава ясно и категорично несъгласието си с каквато и да е форма на обвързаност с макроикономически условия и смята, че нейното разширяване по отношение на всички бюджетни функции, предложено от някои държави членки, е неуместно;

| 26. | припомня, че става въпрос за област на съвместно вземане на решение, като решението трябва да се вземе в рамките на регламента, съдържащ общи разпоредби за петте фонда, обхванати от ОСР; |
| --- | --- |

26.

припомня, че става въпрос за област на съвместно вземане на решение, като решението трябва да се вземе в рамките на регламента, съдържащ общи разпоредби за петте фонда, обхванати от ОСР;

Структура, продължителност и гъвкавост на многогодишната финансова рамка

| 27. | изцяло подкрепя предложението на Комисията да превърне политиката на сближаване в подфункция, вместо в подтаван, но настоява механизмът за свързване на Европа (МСЕ) да не бъде включен в тази подфункция поради различния му характер и продължава да изразява съжаление, че беше пропусната възможността да се съберат в една единствена функция всички видове финансиране на ЕС, предназначени за териториалното развитие (тоест петте фонда по общата стратегическа рамка); |
| --- | --- |

27.

изцяло подкрепя предложението на Комисията да превърне политиката на сближаване в подфункция, вместо в подтаван, но настоява механизмът за свързване на Европа (МСЕ) да не бъде включен в тази подфункция поради различния му характер и продължава да изразява съжаление, че беше пропусната възможността да се съберат в една единствена функция всички видове финансиране на ЕС, предназначени за териториалното развитие (тоест петте фонда по общата стратегическа рамка);

| 28. | повтаря искането си за гъвкавост в рамките на всяка функция и създаване на резерв за гъвкавост, в който могат да се прехвърлят неизползваните в средносрочен план кредити или маржове, вместо да бъдат връщани на държавите членки; счита, че подобен резерв за гъвкавост би могъл да послужи по-конкретно като инструмент за макроикономически и финансови интервенции, с цел да се предприемат изпреварващи действия спрямо асиметрични кризи в рамките на Европейския съюз; |
| --- | --- |

28.

повтаря искането си за гъвкавост в рамките на всяка функция и създаване на резерв за гъвкавост, в който могат да се прехвърлят неизползваните в средносрочен план кредити или маржове, вместо да бъдат връщани на държавите членки; счита, че подобен резерв за гъвкавост би могъл да послужи по-конкретно като инструмент за макроикономически и финансови интервенции, с цел да се предприемат изпреварващи действия спрямо асиметрични кризи в рамките на Европейския съюз;

| 29. | отбелязва, че разглежданото предложение предвижда през 2016 г. да се извърши „оценка“ на изпълнението на многогодишната финансова рамка и отново потвърждава, че би било целесъобразно вместо това да се извърши цялостен средносрочен преглед в средата на периода през 2017 г., (от който предложената оценка да бъде част); |
| --- | --- |

29.

отбелязва, че разглежданото предложение предвижда през 2016 г. да се извърши „оценка“ на изпълнението на многогодишната финансова рамка и отново потвърждава, че би било целесъобразно вместо това да се извърши цялостен средносрочен преглед в средата на периода през 2017 г., (от който предложената оценка да бъде част);

Определяне на таван на ангажиментите и плащанията

| 30. | относно сумите на основните подфункции на МФР потвърждава:






  а. | подкрепата си за предложенията на Европейската комисия относно Механизма за свързване на Европа (50 млрд. EUR), програмата „Хоризонт 2020“ (80 млрд. ЕUR), първите два стълба на ОСП (372 млрд. ЕUR при постоянни цени), програмата „Творческа Европа“ (1,6 млрд. ЕUR), както и финансовите инструменти за външни действия на ЕС (70 млрд. ЕUR); |
| --- | --- | --- |

30.

относно сумите на основните подфункции на МФР потвърждава:

а.

подкрепата си за предложенията на Европейската комисия относно Механизма за свързване на Европа (50 млрд. EUR), програмата „Хоризонт 2020“ (80 млрд. ЕUR), първите два стълба на ОСП (372 млрд. ЕUR при постоянни цени), програмата „Творческа Европа“ (1,6 млрд. ЕUR), както и финансовите инструменти за външни действия на ЕС (70 млрд. ЕUR);

| б. | искането си за увеличаване на бюджетите за политиката на сближаване (в размер най-малко равен в реално изражение на предвидените бюджети във финансовите перспективи за периода 2007-2013 г.) на Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР) и програма LIFE, както и искането си за по-балансирано бюджетно разпределение на двата стълба на ОСП в полза на развитието на селските райони; |
| --- | --- |

б.

искането си за увеличаване на бюджетите за политиката на сближаване (в размер най-малко равен в реално изражение на предвидените бюджети във финансовите перспективи за периода 2007-2013 г.) на Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР) и програма LIFE, както и искането си за по-балансирано бюджетно разпределение на двата стълба на ОСП в полза на развитието на селските райони;

Програми извън многогодишната финансова рамка

| 31. | повтаря искането си Европейският фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ) да бъде запазен и интегриран в МФР, но както и Европейския парламент заявява, че поради непрограмния му характер той трябва да бъде включен в бюджета над тавана за съответната функция; също така се противопоставя на разширяването на приложното му поле с компенсиране на последиците от двустранните или многостранните търговски споразумения относно селскостопанската дейност (параграф 95, пак там.); |
| --- | --- |

31.

повтаря искането си Европейският фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ) да бъде запазен и интегриран в МФР, но както и Европейския парламент заявява, че поради непрограмния му характер той трябва да бъде включен в бюджета над тавана за съответната функция; също така се противопоставя на разширяването на приложното му поле с компенсиране на последиците от двустранните или многостранните търговски споразумения относно селскостопанската дейност (параграф 95, пак там.);

| 32. | изразява задоволството си от предложението на Съвета да включи програмите „Галилео“, ITER и ГМОСС във функция 1 на многогодишната финансова рамка (приложение I, пак там), както е поискано в становището му относно новата многогодишна финансова рамка за периода след 2013 г.; |
| --- | --- |

32.

изразява задоволството си от предложението на Съвета да включи програмите „Галилео“, ITER и ГМОСС във функция 1 на многогодишната финансова рамка (приложение I, пак там), както е поискано в становището му относно новата многогодишна финансова рамка за периода след 2013 г.;

| 33. | настоява средствата, съответстващи на горепосочените резервни механизми, също да бъдат прехвърлени в МФР; |
| --- | --- |

33.

настоява средствата, съответстващи на горепосочените резервни механизми, също да бъдат прехвърлени в МФР;

Програма за опростяване

| 34. | смята, че въпросът за най-доброто качество на разходите, горещо препоръчвано едновременно от държавите членки и Европейския парламент, за момента получава незадоволителен отговор, тъй като се изразява в добавянето на нови процедури за контрол и одит, нарастваща сложност на процедурите, прекалено наблягане върху производителността и количественото усвояване за сметка на качеството на стратегиите, и в крайна сметка води до нарастваща централизация, която ощетява по-ниските равнища на управление в сравнение с по-високите; |
| --- | --- |

34.

смята, че въпросът за най-доброто качество на разходите, горещо препоръчвано едновременно от държавите членки и Европейския парламент, за момента получава незадоволителен отговор, тъй като се изразява в добавянето на нови процедури за контрол и одит, нарастваща сложност на процедурите, прекалено наблягане върху производителността и количественото усвояване за сметка на качеството на стратегиите, и в крайна сметка води до нарастваща централизация, която ощетява по-ниските равнища на управление в сравнение с по-високите;

| 35. | изразява желание съобщението относно качеството на разходите, обявено от Комисията, да позволи диференциране на счетоводното отчитане на публичните разходи за инвестиции по линия на Пакта за стабилност; |
| --- | --- |

35.

изразява желание съобщението относно качеството на разходите, обявено от Комисията, да позволи диференциране на счетоводното отчитане на публичните разходи за инвестиции по линия на Пакта за стабилност;

| 36. | възразява срещу прекомерното използване на делегирани актове от Комисията, например предложените за индикативните дейности по общата стратегическа рамка; така Комитетът на регионите ще бъде изключен от европейската процедура за консултиране и вземане на решение, дори когато може да става въпрос за области с ключово значение за териториалните власти; |
| --- | --- |

36.

възразява срещу прекомерното използване на делегирани актове от Комисията, например предложените за индикативните дейности по общата стратегическа рамка; така Комитетът на регионите ще бъде изключен от европейската процедура за консултиране и вземане на решение, дори когато може да става въпрос за области с ключово значение за териториалните власти;

| 37. | изразява за сметка на това пълно съгласие с Комисията за това, че опростяването на равнище ЕС ще бъде напълно ефективно, само ако е придружено от паралелни усилия на национално и поднационално равнище, като подчертава, че основните усилия трябва да се положат на национално равнище; |
| --- | --- |

37.

изразява за сметка на това пълно съгласие с Комисията за това, че опростяването на равнище ЕС ще бъде напълно ефективно, само ако е придружено от паралелни усилия на национално и поднационално равнище, като подчертава, че основните усилия трябва да се положат на национално равнище;

| 38. | приветства предложението за рационализиране на програмите, предложени по линия на многогодишната финансова рамка, по-специално намаляването на броя на предложените финансови програми и групирането на програми и подпрограми в много области; |
| --- | --- |

38.

приветства предложението за рационализиране на програмите, предложени по линия на многогодишната финансова рамка, по-специално намаляването на броя на предложените финансови програми и групирането на програми и подпрограми в много области;

| 39. | настоява за по-тясно участие на Европейската инвестиционна банка в изпълнението на проекти, финансирани от структурните фондове. |
| --- | --- |

39.

настоява за по-тясно участие на Европейската инвестиционна банка в изпълнението на проекти, финансирани от структурните фондове.

II.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Изменение 1

COM(2012) 388 final

Съображение No3

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За да може Съюзът да реагира на определени непредвидени обстоятелства или за да могат да се финансират ясно определени разходи, които не могат да бъдат финансирани в рамките на наличните тавани за една или повече функции, определени във финансовата рамка, са необходими специални инструменти, като Резервът за спешна помощ, фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, Инструментът за гъвкавост, Европейският фонд за приспособяване към глобализацията, Резервът за кризи в селскостопанския сектор и маржът за непредвидени обстоятелства. Поради това са необходими конкретни разпоредби, с които да се предвиди възможност за записване в бюджета на бюджетни кредити за поети задължения над определените във финансовата рамка тавани, когато се налага да се използват специални инструменти. | За да може Съюзът да реагира на определени непредвидени обстоятелства или за да могат да се финансират ясно определени разходи, които не могат да бъдат финансирани в рамките на наличните тавани за една или повече функции, определени във финансовата рамка, са необходими специални инструменти, като Резервът за спешна помощ, фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, Инструментът за гъвкавост, и маржът за непредвидени обстоятелства. Поради това са необходими конкретни разпоредби, с които да се предвиди възможност за записване в бюджета на бюджетни кредити за поети задължения над определените във финансовата рамка тавани, когато се налага да се използват специални инструменти. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

За да може Съюзът да реагира на определени непредвидени обстоятелства или за да могат да се финансират ясно определени разходи, които не могат да бъдат финансирани в рамките на наличните тавани за една или повече функции, определени във финансовата рамка, са необходими специални инструменти, като Резервът за спешна помощ, фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, Инструментът за гъвкавост, Европейският фонд за приспособяване към глобализацията, Резервът за кризи в селскостопанския сектор и маржът за непредвидени обстоятелства. Поради това са необходими конкретни разпоредби, с които да се предвиди възможност за записване в бюджета на бюджетни кредити за поети задължения над определените във финансовата рамка тавани, когато се налага да се използват специални инструменти.

За да може Съюзът да реагира на определени непредвидени обстоятелства или за да могат да се финансират ясно определени разходи, които не могат да бъдат финансирани в рамките на наличните тавани за една или повече функции, определени във финансовата рамка, са необходими специални инструменти, като Резервът за спешна помощ, фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, Инструментът за гъвкавост, и маржът за непредвидени обстоятелства. Поради това са необходими конкретни разпоредби, с които да се предвиди възможност за записване в бюджета на бюджетни кредити за поети задължения над определените във финансовата рамка тавани, когато се налага да се използват специални инструменти.

Изложение на мотивите

Тъй като ЕФПГ трябва да бъде включен в МФР, а създаването на резерв за кризи в селскостопанския сектор трябва да се отхвърли в името на едно истинско регулиране, тези два финансови инструмента трябва да бъдат заличени от списъка.

Изменение 2

COM(2012) 388 final

Член 8

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| При отмяна на суспендирането на бюджетните задължения във връзка с Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство в контекста на макроикономическите условия, свързани с координацията на икономическите политики на държавите членки, Съветът, в съответствие с Договора и при спазване на съответния основен акт, взема решение за прехвърляне на суспендираните задължения за следващите години. Отложените ангажименти за година n не могат да бъдат включени отново в бюджета след година n + 2. | При отмяна на суспендирането на бюджетните задължения във връзка с , Кохезионния фонд в контекста на макроикономическите условия, свързани с координацията на икономическите политики на държавите членки, Съветът, в съответствие с Договора и при спазване на съответния основен акт, взема решение за прехвърляне на суспендираните задължения за следващите години. Отложените ангажименти за година n не могат да бъдат включени отново в бюджета след година n + 2. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

При отмяна на суспендирането на бюджетните задължения във връзка с Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство в контекста на макроикономическите условия, свързани с координацията на икономическите политики на държавите членки, Съветът, в съответствие с Договора и при спазване на съответния основен акт, взема решение за прехвърляне на суспендираните задължения за следващите години. Отложените ангажименти за година n не могат да бъдат включени отново в бюджета след година n + 2.

При отмяна на суспендирането на бюджетните задължения във връзка с , Кохезионния фонд в контекста на макроикономическите условия, свързани с координацията на икономическите политики на държавите членки, Съветът, в съответствие с Договора и при спазване на съответния основен акт, взема решение за прехвърляне на суспендираните задължения за следващите години. Отложените ангажименти за година n не могат да бъдат включени отново в бюджета след година n + 2.

Изложение на мотивите

Разпоредбите относно обвързването с макроикономически условия трябва да продължат да важат единствено за Кохезионния фонд, както от самото му начало.

Брюксел, 9 октомври 2012 г.

Председател на Комитета на регионите

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Параграф 65 от становището на Комитета на регионите относно „Новата многогодишна финансова рамка след 2013 г.“, прието на 93-ата пленарна сесия на 14 и 15 декември 2011 г.

1

---

| 18.12.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 391/37 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 391/37

---

Становище на Комитета на регионите „Програма за конкурентоспособност на предприятията и за малките и средните предприятия (2014 — 2020 г.)“

2012/C 391/08

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | приветства предложението на Европейската комисия за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Програма за конкурентоспособност на предприятията и за малките и средните предприятия (2014–2020 г.) като ангажимент за признаване на конкурентоспособността като основен и водещ фактор за гарантирането на устойчив икономически растеж и създаването на повече работни места в ЕС; |
| --- | --- |

—

приветства предложението на Европейската комисия за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Програма за конкурентоспособност на предприятията и за малките и средните предприятия (2014–2020 г.) като ангажимент за признаване на конкурентоспособността като основен и водещ фактор за гарантирането на устойчив икономически растеж и създаването на повече работни места в ЕС;

| — | отбелязва редица съществуващи инициативи, предприети от местните и регионалните власти във всички държави членки, като например местни центрове за дребния бизнес, микрокредити, отпускани от местните и регионалните власти, или безплатни професионални съвети за създаването на дребен бизнес, който често става основа за успешни нови микропредприятия; |
| --- | --- |

—

отбелязва редица съществуващи инициативи, предприети от местните и регионалните власти във всички държави членки, като например местни центрове за дребния бизнес, микрокредити, отпускани от местните и регионалните власти, или безплатни професионални съвети за създаването на дребен бизнес, който често става основа за успешни нови микропредприятия;

| — | привлича вниманието към нуждите на младите предприемачи, за които предприемачеството често е единствената възможност за професионално развитие и които са склонни да поемат риск, свързан с дадена дейност, като често я развиват в рамките на европейския пазар. По този начин съществува предпоставка за тяхната конкурентоспособност на световните пазари; |
| --- | --- |

—

привлича вниманието към нуждите на младите предприемачи, за които предприемачеството често е единствената възможност за професионално развитие и които са склонни да поемат риск, свързан с дадена дейност, като често я развиват в рамките на европейския пазар. По този начин съществува предпоставка за тяхната конкурентоспособност на световните пазари;

| — | посочва, че постигането на конкурентоспособност в световен мащаб е възможно само ако се преодолеят слабостите на европейския пазар, които са причина европейските МСП да са по-неконкурентоспособни спрямо аналогични предприятия от други части на света; МСП трябва да играят по-голяма роля в осъществяването на проектите на ЕС и трябва да се подобрява тяхната позиция по отношение на големите предприятия, които често са основни изпълнители на подобни проекти. За тази цел подчертава, че за МСП е важно да се обединят в мрежи от предприятия. |
| --- | --- |

—

посочва, че постигането на конкурентоспособност в световен мащаб е възможно само ако се преодолеят слабостите на европейския пазар, които са причина европейските МСП да са по-неконкурентоспособни спрямо аналогични предприятия от други части на света; МСП трябва да играят по-голяма роля в осъществяването на проектите на ЕС и трябва да се подобрява тяхната позиция по отношение на големите предприятия, които често са основни изпълнители на подобни проекти. За тази цел подчертава, че за МСП е важно да се обединят в мрежи от предприятия.

| Докладчик | Witold KROCHMAL (PL/ЕА), член на Градския и общински съвет на Wołów |
| --- | --- |
| Отправен документ | Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Програма за конкурентоспособност на предприятията и за малките и средните предприятия (2014—2020 г.)
  COM(2011) 834 final |

Докладчик

Witold KROCHMAL (PL/ЕА), член на Градския и общински съвет на Wołów

Отправен документ

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Програма за конкурентоспособност на предприятията и за малките и средните предприятия (2014—2020 г.)

COM(2011) 834 final

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | приветства предложението на Европейската комисия за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Програма за конкурентоспособност на предприятията и за малките и средните предприятия (2014–2020 г.) като ангажимент за признаване на конкурентоспособността като основен и водещ фактор за гарантирането на устойчив икономически растеж и създаването на повече работни места в ЕС; |
| --- | --- |

1.

приветства предложението на Европейската комисия за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Програма за конкурентоспособност на предприятията и за малките и средните предприятия (2014–2020 г.) като ангажимент за признаване на конкурентоспособността като основен и водещ фактор за гарантирането на устойчив икономически растеж и създаването на повече работни места в ЕС;

| 2. | смята, че предложеният регламент допълва предишните инициативи на ЕС в рамките на стратегията „Европа 2020“; признава ролята на МСП в икономическата система на ЕС и отчита слабостите и нестабилността в работната среда на МСП, които са в състояние да забавят и дори да ограничат развитието на предприятията и укрепването на тяхната конкурентоспособност; |
| --- | --- |

2.

смята, че предложеният регламент допълва предишните инициативи на ЕС в рамките на стратегията „Европа 2020“; признава ролята на МСП в икономическата система на ЕС и отчита слабостите и нестабилността в работната среда на МСП, които са в състояние да забавят и дори да ограничат развитието на предприятията и укрепването на тяхната конкурентоспособност;

| 3. | подчертава, че позицията на КР се подкрепя от анкетата „Региони и градове, съобразени с нуждите на малките и средните предприятия (МСП)“ (1) с участието на местни и регионални власти, проведена от Платформата за наблюдение на стратегията „Европа 2020“ на Комитета; |
| --- | --- |

3.

подчертава, че позицията на КР се подкрепя от анкетата „Региони и градове, съобразени с нуждите на малките и средните предприятия (МСП)“ (1) с участието на местни и регионални власти, проведена от Платформата за наблюдение на стратегията „Европа 2020“ на Комитета;

| 4. | признава, че отговорността за преодоляване на слабостите на пазара се носи основно от държавите членки и регионите, но смята, че ЕС може да помогне в някои области, като насърчава добрите практики, гарантира ефективното функциониране на единния пазар и подобрява условията на бизнес средата, така че предприятията, включително и МСП, да могат да се конкурират устойчиво в световен мащаб, като това означава, че се стремят към икономика с ниски въглеродни емисии и ефективно използване на ресурсите; |
| --- | --- |

4.

признава, че отговорността за преодоляване на слабостите на пазара се носи основно от държавите членки и регионите, но смята, че ЕС може да помогне в някои области, като насърчава добрите практики, гарантира ефективното функциониране на единния пазар и подобрява условията на бизнес средата, така че предприятията, включително и МСП, да могат да се конкурират устойчиво в световен мащаб, като това означава, че се стремят към икономика с ниски въглеродни емисии и ефективно използване на ресурсите;

| 5. | смята, че програмата ще засили значително доверието в европейския предприемачески сектор на европейския и световния пазар. В резултат на нарасналото доверие в пазарите ще се повиши интересът към предприемачеството и ще започне да се прилага по-експанзивна политика от страна на съществуващите предприятия, включително МСП, които са важен източник на икономически растеж (58 % от оборота в ЕС) и заетост (67 % от работните места в частния сектор) и които в периода 2002–2010 г. създадоха 85 % от новите работни места в сектора; |
| --- | --- |

5.

смята, че програмата ще засили значително доверието в европейския предприемачески сектор на европейския и световния пазар. В резултат на нарасналото доверие в пазарите ще се повиши интересът към предприемачеството и ще започне да се прилага по-експанзивна политика от страна на съществуващите предприятия, включително МСП, които са важен източник на икономически растеж (58 % от оборота в ЕС) и заетост (67 % от работните места в частния сектор) и които в периода 2002–2010 г. създадоха 85 % от новите работни места в сектора;

| 6. | смята, че в програмата основателно се изтъква значението на сектора на туризма, който е свързан с голям брой МСП в ЕС, осигуряващи заетост на огромен брой хора; |
| --- | --- |

6.

смята, че в програмата основателно се изтъква значението на сектора на туризма, който е свързан с голям брой МСП в ЕС, осигуряващи заетост на огромен брой хора;

| 7. | подчертава, че е важно предприятията и МСП – както начинаещите, така и съществуващите, пък дори и тези в процес на преструктуриране – да разполагат с подкрепа, изхождайки от идеята, че в резултат на подкрепата ще се повиши конкурентоспособността на предприятията на пазара на ЕС и на външните пазари; |
| --- | --- |

7.

подчертава, че е важно предприятията и МСП – както начинаещите, така и съществуващите, пък дори и тези в процес на преструктуриране – да разполагат с подкрепа, изхождайки от идеята, че в резултат на подкрепата ще се повиши конкурентоспособността на предприятията на пазара на ЕС и на външните пазари;

| 8. | отчита, че едно от най-важните условия за успеха на програмата е насърчаването и развиването на предприемаческата култура и деловата етика в обществото на ЕС; поради това приветства възможността за участие в конкурса за Европейските награди за предприемачество на национално, регионално и местно равнище и в други подобни проекти; |
| --- | --- |

8.

отчита, че едно от най-важните условия за успеха на програмата е насърчаването и развиването на предприемаческата култура и деловата етика в обществото на ЕС; поради това приветства възможността за участие в конкурса за Европейските награди за предприемачество на национално, регионално и местно равнище и в други подобни проекти;

| 9. | изтъква, че ежегодно три европейски региона получават наградата „Предприемчив европейски регион“ като признание за благоприятните условия, които създават за МСП; |
| --- | --- |

9.

изтъква, че ежегодно три европейски региона получават наградата „Предприемчив европейски регион“ като признание за благоприятните условия, които създават за МСП;

| 10. | смята, че насърчаването на предприемачеството следва да започва в училище посредством развиването на положителна нагласа към предприемачеството и насърчаване на самостоятелността в икономическата сфера. Това ще даде възможност на учениците да взимат информирани решения за естеството на професията, която искат да упражняват, когато трябва да навлязат на пазара на труда. За да могат завършилите образованието си да започват работа като предприемачи въз основа на придобитите от тях умения, повишавайки вероятността за търсене на предлаганите от тях услуги, би трябвало да се следи за това обучението да не се разминава с нуждите на пазара; |
| --- | --- |

10.

смята, че насърчаването на предприемачеството следва да започва в училище посредством развиването на положителна нагласа към предприемачеството и насърчаване на самостоятелността в икономическата сфера. Това ще даде възможност на учениците да взимат информирани решения за естеството на професията, която искат да упражняват, когато трябва да навлязат на пазара на труда. За да могат завършилите образованието си да започват работа като предприемачи въз основа на придобитите от тях умения, повишавайки вероятността за търсене на предлаганите от тях услуги, би трябвало да се следи за това обучението да не се разминава с нуждите на пазара;

| 11. | призовава за интегриране в професионалното обучение на тенденциите и новостите в областта на предприемачеството, тъй като непрекъснатото обучение на предприемачите е особено важно за равнището на конкурентоспособност; |
| --- | --- |

11.

призовава за интегриране в професионалното обучение на тенденциите и новостите в областта на предприемачеството, тъй като непрекъснатото обучение на предприемачите е особено важно за равнището на конкурентоспособност;

| 12. | привлича вниманието към нуждите на младите предприемачи, за които предприемачеството често е единствената възможност за професионално развитие и които са склонни да поемат риск, свързан с дадена дейност, като често я развиват в рамките на целия европейски пазар. По този начин съществува предпоставка за тяхната конкурентоспособност на световните пазари; |
| --- | --- |

12.

привлича вниманието към нуждите на младите предприемачи, за които предприемачеството често е единствената възможност за професионално развитие и които са склонни да поемат риск, свързан с дадена дейност, като често я развиват в рамките на целия европейски пазар. По този начин съществува предпоставка за тяхната конкурентоспособност на световните пазари;

| 13. | отбелязва редица съществуващи инициативи, предприети от местните и регионалните власти във всички държави членки, като например местни центрове за дребния бизнес, микрокредити, отпускани от местните и регионалните власти, или безплатни професионални съвети за създаването на дребен бизнес, който често става основа за успешни нови микропредприятия; |
| --- | --- |

13.

отбелязва редица съществуващи инициативи, предприети от местните и регионалните власти във всички държави членки, като например местни центрове за дребния бизнес, микрокредити, отпускани от местните и регионалните власти, или безплатни професионални съвети за създаването на дребен бизнес, който често става основа за успешни нови микропредприятия;

| 14. | привлича вниманието и към положението на жените предприемачи, както и към специфични целеви групи, сред които и предприемачите- имигранти или чуждестранни граждани, които се нуждаят от конкретна инициатива за развиване на конкурентоспособността на техните предприятия, като се отчитат съществуващите политики на ЕС в тази област; |
| --- | --- |

14.

привлича вниманието и към положението на жените предприемачи, както и към специфични целеви групи, сред които и предприемачите- имигранти или чуждестранни граждани, които се нуждаят от конкретна инициатива за развиване на конкурентоспособността на техните предприятия, като се отчитат съществуващите политики на ЕС в тази област;

| 15. | призовава местните и регионалните власти да осъществяват програмата; обръща специално внимание на необходимостта от отстраняване или намаляване на бюрокрацията и пречките при получаването на външно финансиране, както и от опростяване на документите, необходими за сключване на договори, и премахване на изискването за предоставяне на банкови гаранции за дейности от неголям мащаб; |
| --- | --- |

15.

призовава местните и регионалните власти да осъществяват програмата; обръща специално внимание на необходимостта от отстраняване или намаляване на бюрокрацията и пречките при получаването на външно финансиране, както и от опростяване на документите, необходими за сключване на договори, и премахване на изискването за предоставяне на банкови гаранции за дейности от неголям мащаб;

Повишаване на конкурентоспособността на предприятията на ЕС

| 16. | посочва, че постигането на конкурентоспособност в световен мащаб е възможно само ако се преодолеят слабостите на европейския пазар, които са причина европейските МСП да са по-неконкурентоспособни спрямо аналогичните предприятия от други части на света; МСП трябва да играят по-голяма роля в осъществяването на проектите на ЕС и трябва да се подобрява тяхната позиция по отношение на големите предприятия, които често са основни изпълнители на подобни проекти. За тази цел подчертава, че за МСП е важно да се обединят в мрежи от предприятия; |
| --- | --- |

16.

посочва, че постигането на конкурентоспособност в световен мащаб е възможно само ако се преодолеят слабостите на европейския пазар, които са причина европейските МСП да са по-неконкурентоспособни спрямо аналогичните предприятия от други части на света; МСП трябва да играят по-голяма роля в осъществяването на проектите на ЕС и трябва да се подобрява тяхната позиция по отношение на големите предприятия, които често са основни изпълнители на подобни проекти. За тази цел подчертава, че за МСП е важно да се обединят в мрежи от предприятия;

| 17. | посочва, че ЕС, заедно с държавите членки, трябва да гарантира ефективното функциониране на единния пазар и да подобри бизнес средата, като премахне или намали трудностите, срещани от МСП при достъпа до финансиране, ограничената им възможност за разширяване на пазари извън този на страната на произход в рамките на единния пазар и извън него, както и като намали прекомерните данъчни тежести и бюрокрация. Изпълнението на тези условия трябва да бъде съпроводено от гарантиране на достъп до знания и нови иновативни технологии, както и от сътрудничество с местните професионални училища и академични институции, които в своите програми трябва да отдават признание на МСП като движеща сила на европейската икономика; |
| --- | --- |

17.

посочва, че ЕС, заедно с държавите членки, трябва да гарантира ефективното функциониране на единния пазар и да подобри бизнес средата, като премахне или намали трудностите, срещани от МСП при достъпа до финансиране, ограничената им възможност за разширяване на пазари извън този на страната на произход в рамките на единния пазар и извън него, както и като намали прекомерните данъчни тежести и бюрокрация. Изпълнението на тези условия трябва да бъде съпроводено от гарантиране на достъп до знания и нови иновативни технологии, както и от сътрудничество с местните професионални училища и академични институции, които в своите програми трябва да отдават признание на МСП като движеща сила на европейската икономика;

| 18. | счита, че в програмата би трябвало по-категорично да се наблегне на засиленото участие на МСП в дейности, проекти и програми на ЕС за научни изследвания и иновации и чрез създаване на публично- частни партньорства. По-активното участие в научноизследователски проекти повишава компетентността на предприятията, а с това и международната им конкурентоспособност.
  В предложението за програмата за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ специално се посочва необходимостта от засилено участие на МСП в научноизследователски проекти. Чрез по-тясното си участие в научни изследвания МСП, някои от които са и водещи в световен план, могат да получат достъп до информация и знания; |
| --- | --- |

18.

счита, че в програмата би трябвало по-категорично да се наблегне на засиленото участие на МСП в дейности, проекти и програми на ЕС за научни изследвания и иновации и чрез създаване на публично- частни партньорства. По-активното участие в научноизследователски проекти повишава компетентността на предприятията, а с това и международната им конкурентоспособност.

В предложението за програмата за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ специално се посочва необходимостта от засилено участие на МСП в научноизследователски проекти. Чрез по-тясното си участие в научни изследвания МСП, някои от които са и водещи в световен план, могат да получат достъп до информация и знания;

| 19. | отбелязва, че само такъв подход ще даде възможност на предприятията и на МСП да се развиват така, че да се отчитат ангажиментите, свързани с постигането на икономика с ниски въглеродни емисии, основаваща се на най-новите технологии в областта на околната среда, което да позволи постигането на целите, свързани с политиката в областта на климата и енергетиката; |
| --- | --- |

19.

отбелязва, че само такъв подход ще даде възможност на предприятията и на МСП да се развиват така, че да се отчитат ангажиментите, свързани с постигането на икономика с ниски въглеродни емисии, основаваща се на най-новите технологии в областта на околната среда, което да позволи постигането на целите, свързани с политиката в областта на климата и енергетиката;

| 20. | приветства предложения бюджет на програмата в размер на 2 522 млн. EUR. Същевременно отбелязва, че сумата от 1,4 милиарда EUR, заделена за финансовите инструменти, които ще подкрепят пряко предприятията и МСП, представлява едва 56 % от целия бюджет на програмата. Ако търсенето на финансовите инструменти превишава разумните очаквания, решения за промени в процентното разпределяне би трябвало да бъдат вземани от Комитета за Програмата за предприемачество и иновации (ППИ), където са представени всички страни, ползващи се от Програмата за конкурентоспособност на предприятията и за малките и средните предприятия (COSME), в съответствие с разпоредбите на член 16 от проекторегламента. Останалата част от бюджета, предназначена за дейностите в подкрепа на работната среда за МСП, гарантира, че средствата, отпуснати за цялата програма за периода 2014–2020 г., ще се използват ефикасно и ефективно; |
| --- | --- |

20.

приветства предложения бюджет на програмата в размер на 2 522 млн. EUR. Същевременно отбелязва, че сумата от 1,4 милиарда EUR, заделена за финансовите инструменти, които ще подкрепят пряко предприятията и МСП, представлява едва 56 % от целия бюджет на програмата. Ако търсенето на финансовите инструменти превишава разумните очаквания, решения за промени в процентното разпределяне би трябвало да бъдат вземани от Комитета за Програмата за предприемачество и иновации (ППИ), където са представени всички страни, ползващи се от Програмата за конкурентоспособност на предприятията и за малките и средните предприятия (COSME), в съответствие с разпоредбите на член 16 от проекторегламента. Останалата част от бюджета, предназначена за дейностите в подкрепа на работната среда за МСП, гарантира, че средствата, отпуснати за цялата програма за периода 2014–2020 г., ще се използват ефикасно и ефективно;

| 21. | счита, че е подходящо 1,7 % от бюджета на програмата да се отпуснат за административна подкрепа на програмата, тъй като тези средства могат да гарантират нейното ефективно функциониране, без да натоварват прекомерно бюджета; |
| --- | --- |

21.

счита, че е подходящо 1,7 % от бюджета на програмата да се отпуснат за административна подкрепа на програмата, тъй като тези средства могат да гарантират нейното ефективно функциониране, без да натоварват прекомерно бюджета;

| 22. | е на мнение, че мерките, финансирани от бюджета на програмата, не могат да заменят инициативите на национално, регионално или местно равнище, но следва да ги укрепят и да ги направят по-ефективни, като им придадат европейско измерение посредством ефективна координация и премахване на трансграничните пречки пред сътрудничеството между участниците в частния сектор или публичните власти. Това сътрудничество следва да бъде насърчавано по-скоро посредством „хоризонтално“ свързване в мрежа отколкото чрез „вертикална“ централизация; |
| --- | --- |

22.

е на мнение, че мерките, финансирани от бюджета на програмата, не могат да заменят инициативите на национално, регионално или местно равнище, но следва да ги укрепят и да ги направят по-ефективни, като им придадат европейско измерение посредством ефективна координация и премахване на трансграничните пречки пред сътрудничеството между участниците в частния сектор или публичните власти. Това сътрудничество следва да бъде насърчавано по-скоро посредством „хоризонтално“ свързване в мрежа отколкото чрез „вертикална“ централизация;

| 23. | счита, че оказваната подкрепа трябва да бъде напълно оправдана от целите и да поражда положителни резултати в цяла Европа посредством привличане на частни инвестиции и мултиплициращ ефект, както и на оползотворяване на постигнатите резултати; |
| --- | --- |

23.

счита, че оказваната подкрепа трябва да бъде напълно оправдана от целите и да поражда положителни резултати в цяла Европа посредством привличане на частни инвестиции и мултиплициращ ефект, както и на оползотворяване на постигнатите резултати;

| 24. | подчертава, че конкурентоспособността до голяма степен зависи от производителността, иновациите и ефективността, които са източник на устойчив растеж на приходите, от способността на предприятията да се възползват пълноценно от възможности като европейския единен пазар и институционалните решения, създаващи условията за устойчив растеж на предприятията. Затова проектите, които укрепват факторите, имащи най-голямо въздействие върху устойчивата конкурентоспособност на предприятията и МСП, следва да бъдат разглеждани като приоритетни; |
| --- | --- |

24.

подчертава, че конкурентоспособността до голяма степен зависи от производителността, иновациите и ефективността, които са източник на устойчив растеж на приходите, от способността на предприятията да се възползват пълноценно от възможности като европейския единен пазар и институционалните решения, създаващи условията за устойчив растеж на предприятията. Затова проектите, които укрепват факторите, имащи най-голямо въздействие върху устойчивата конкурентоспособност на предприятията и МСП, следва да бъдат разглеждани като приоритетни;

| 25. | обръща внимание на факта, че участието на трети страни в програмата въз основа на протоколи за споразумения за сътрудничество и други споразумения следва да се разглежда като възможност за разширяване на сферата на дейност на предприятията, работещи в ЕС, и за натрупване на опит за това как функционира бизнесът извън пазара на ЕС; в програмата би трябвало да могат да участват и други трети страни, като финансирането за тях следва да се предоставя от други програми, чиято цел е да оказват подкрепа на сътрудничеството на държавите членки на ЕС със страни извън ЕС; |
| --- | --- |

25.

обръща внимание на факта, че участието на трети страни в програмата въз основа на протоколи за споразумения за сътрудничество и други споразумения следва да се разглежда като възможност за разширяване на сферата на дейност на предприятията, работещи в ЕС, и за натрупване на опит за това как функционира бизнесът извън пазара на ЕС; в програмата би трябвало да могат да участват и други трети страни, като финансирането за тях следва да се предоставя от други програми, чиято цел е да оказват подкрепа на сътрудничеството на държавите членки на ЕС със страни извън ЕС;

| 26. | обръща внимание на важността от промяна на обучението по предприемачество и чрез продължаващо обучение по такъв начин, че то да развива умения и нагласи и да включва корпоративната социална отговорност (КСО), като дава възможност на хората да посрещнат предизвикателствата на съвременния световен пазар при зачитане на традиционната европейска бизнес етика; |
| --- | --- |

26.

обръща внимание на важността от промяна на обучението по предприемачество и чрез продължаващо обучение по такъв начин, че то да развива умения и нагласи и да включва корпоративната социална отговорност (КСО), като дава възможност на хората да посрещнат предизвикателствата на съвременния световен пазар при зачитане на традиционната европейска бизнес етика;

| 27. | смята, че усилията за насърчаване на предприемачеството и развиване на благотворни за предприемачеството нагласи следва да обхващат и предприемачите, които в началото на своя професионален път избират самостоятелната заетост, в това число и жените, които предприемат тази стъпка и поемат риск; |
| --- | --- |

27.

смята, че усилията за насърчаване на предприемачеството и развиване на благотворни за предприемачеството нагласи следва да обхващат и предприемачите, които в началото на своя професионален път избират самостоятелната заетост, в това число и жените, които предприемат тази стъпка и поемат риск;

| 28. | счита, че мерките за подобряване на достъпа на МСП до финансиране, включително капиталовият механизъм и механизмът за гарантиране на заеми, следва да допълват финансовите инструменти, използвани понастоящем в рамките на политиката на сближаване. Би трябвало да съществува възможност те да се обвържат с други, конкретно определени фондове от държавите членки; |
| --- | --- |

28.

счита, че мерките за подобряване на достъпа на МСП до финансиране, включително капиталовият механизъм и механизмът за гарантиране на заеми, следва да допълват финансовите инструменти, използвани понастоящем в рамките на политиката на сближаване. Би трябвало да съществува възможност те да се обвържат с други, конкретно определени фондове от държавите членки;

| 29. | подчертава колко е важно да има възможност за отпускане на трансгранични кредити и заеми, които да дават на МСП възможност да оползотворяват огромния потенциал на единния пазар, което би трябвало да повиши конкурентоспособността и устойчивостта на бизнес инициативите, например в сектора на туризма; |
| --- | --- |

29.

подчертава колко е важно да има възможност за отпускане на трансгранични кредити и заеми, които да дават на МСП възможност да оползотворяват огромния потенциал на единния пазар, което би трябвало да повиши конкурентоспособността и устойчивостта на бизнес инициативите, например в сектора на туризма;

| 30. | обръща специално внимание на капиталовия механизъм за растеж с акцент върху фондовете, които предоставят рисков капитал. Подчертава, че въз основа на подходящо оценяване на риска ръководителят на програмата трябва да допринася за подкрепата на възможно най-голям брой МСП, включително на тези, които съгласно обикновените банкови процедури имат малък шанс да получат помощ, но които могат да помогнат за укрепването на общия потенциал на МСП и за значителното намаляване на безработицата; |
| --- | --- |

30.

обръща специално внимание на капиталовия механизъм за растеж с акцент върху фондовете, които предоставят рисков капитал. Подчертава, че въз основа на подходящо оценяване на риска ръководителят на програмата трябва да допринася за подкрепата на възможно най-голям брой МСП, включително на тези, които съгласно обикновените банкови процедури имат малък шанс да получат помощ, но които могат да помогнат за укрепването на общия потенциал на МСП и за значителното намаляване на безработицата;

| 31. | продължава да има съмнения относно равнището на заемите по механизма за гарантиране на заеми и призовава Комисията да посочи какви критерии са използвани за определянето му, тъй като в Програмата за конкурентоспособност и иновации не са посочени никакви лимити. Подчертава, че заемите, предвидени за започване на бизнес, за инвестиции или за трансфери често пъти представляват суми, които са значително по-високи от определения лимит, и изразява загриженост, че така може да се стигне до ситуация, при която за по-големите заеми ще се дават гаранции от програма „Хоризонт“, въпреки че тя трябва да се използва само за проекти за иновации; |
| --- | --- |

31.

продължава да има съмнения относно равнището на заемите по механизма за гарантиране на заеми и призовава Комисията да посочи какви критерии са използвани за определянето му, тъй като в Програмата за конкурентоспособност и иновации не са посочени никакви лимити. Подчертава, че заемите, предвидени за започване на бизнес, за инвестиции или за трансфери често пъти представляват суми, които са значително по-високи от определения лимит, и изразява загриженост, че така може да се стигне до ситуация, при която за по-големите заеми ще се дават гаранции от програма „Хоризонт“, въпреки че тя трябва да се използва само за проекти за иновации;

| 32. | затова призовава за връщане към предишната рамкова Програма за конкурентоспособност и иновации, в която нямаше определени лимити; |
| --- | --- |

32.

затова призовава за връщане към предишната рамкова Програма за конкурентоспособност и иновации, в която нямаше определени лимити;

| 33. | смята за легитимен индивидуалния подход при преговорите с институциите, които търсят финансиране за покриване на дълг, както по отношение на размера на заемите, който зависи от размера на гарантирания риск на портфейла, така и за периода, за който се отпускат; |
| --- | --- |

33.

смята за легитимен индивидуалния подход при преговорите с институциите, които търсят финансиране за покриване на дълг, както по отношение на размера на заемите, който зависи от размера на гарантирания риск на портфейла, така и за периода, за който се отпускат;

| 34. | призовава както финансовите инструменти, насочени към рисковия капитал, така и средствата, заделени за покриване на дълговите портфейли на МСП, да бъдат наблюдавани постоянно с оглед намаляване на риска; |
| --- | --- |

34.

призовава както финансовите инструменти, насочени към рисковия капитал, така и средствата, заделени за покриване на дълговите портфейли на МСП, да бъдат наблюдавани постоянно с оглед намаляване на риска;

Управление на програмата

| 35. | смята за целесъобразно непрякото управление на програмата да бъде прехвърлено на Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ) и изпълнителните агенции, а Комисията да упражнява постоянно наблюдение върху програмата. Тази форма на управление гарантира, че ще бъде използван натрупваният в продължение на повече от десет години положителен опит на ЕИФ като инструмент в подкрепа на МСП; |
| --- | --- |

35.

смята за целесъобразно непрякото управление на програмата да бъде прехвърлено на Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ) и изпълнителните агенции, а Комисията да упражнява постоянно наблюдение върху програмата. Тази форма на управление гарантира, че ще бъде използван натрупваният в продължение на повече от десет години положителен опит на ЕИФ като инструмент в подкрепа на МСП;

| 36. | препоръчва да се използва опитът в тази област на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и на мрежата „Enterprise Europe Network“, която има опит с развитието на МСП в международен мащаб, включително и извън ЕС; |
| --- | --- |

36.

препоръчва да се използва опитът в тази област на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и на мрежата „Enterprise Europe Network“, която има опит с развитието на МСП в международен мащаб, включително и извън ЕС;

| 37. | счита, че за да се гарантират успешното изпълнение на програмата и нейната ефективност, е необходимо тясно сътрудничество с местните и регионалните власти и институциите, управляващи програмата, като се улесни потокът на информация във всяка област на нейното изпълнение; |
| --- | --- |

37.

счита, че за да се гарантират успешното изпълнение на програмата и нейната ефективност, е необходимо тясно сътрудничество с местните и регионалните власти и институциите, управляващи програмата, като се улесни потокът на информация във всяка област на нейното изпълнение;

| 38. | счита, че са важни опитът по отношение на интернационализирането на МСП извън ЕС и трансферът на информация по този въпрос. Това би трябвало да помогне на МСП да намалят разходите по сделките, свързани с трансгранични дейности. Това е област, която трябва да бъде развита от експерти от институциите на ЕС в сътрудничество с националните и регионалните власти; |
| --- | --- |

38.

счита, че са важни опитът по отношение на интернационализирането на МСП извън ЕС и трансферът на информация по този въпрос. Това би трябвало да помогне на МСП да намалят разходите по сделките, свързани с трансгранични дейности. Това е област, която трябва да бъде развита от експерти от институциите на ЕС в сътрудничество с националните и регионалните власти;

| 39. | посочва също възможността за създаване на центрове за разпространяване на информация за МСП. Комитетът обаче не би искал да отправя предложения относно формата на тези органи и конкретния им начин на работа. Тези въпроси следва да бъдат уредени в рамките на споразуменията за многостранно сътрудничество между страните и регионите; |
| --- | --- |

39.

посочва също възможността за създаване на центрове за разпространяване на информация за МСП. Комитетът обаче не би искал да отправя предложения относно формата на тези органи и конкретния им начин на работа. Тези въпроси следва да бъдат уредени в рамките на споразуменията за многостранно сътрудничество между страните и регионите;

| 40. | предлага прякото управление на програмата да се осъществява основно на регионално равнище с подкрепата и надзора на националните власти. Това управленско равнище би трябвало да изгради и система за мониторинг на рисковете във връзка с изпълняваните проекти; |
| --- | --- |

40.

предлага прякото управление на програмата да се осъществява основно на регионално равнище с подкрепата и надзора на националните власти. Това управленско равнище би трябвало да изгради и система за мониторинг на рисковете във връзка с изпълняваните проекти;

| 41. | предлага мониторингът на проектите също да бъде част от оценката на изпълнението въз основа на показатели за постигането на средносрочните цели, определени в Приложение 1 към предложението. Мониторингът следва да включва и информация за изпълнението на включените в програмата мерки за опазване на климата и други политики на ЕС; |
| --- | --- |

41.

предлага мониторингът на проектите също да бъде част от оценката на изпълнението въз основа на показатели за постигането на средносрочните цели, определени в Приложение 1 към предложението. Мониторингът следва да включва и информация за изпълнението на включените в програмата мерки за опазване на климата и други политики на ЕС;

| 42. | подчертава, че тези дейности трябва да бъдат последователни и съгласувани с дейностите за мониторинг, осъществявани от Европейската комисия, чиито представители, наред с тези на Сметната палата и Европейската служба за борба с измамите (ОЛАФ), ще извършват одит, проверки и инспекции на място; |
| --- | --- |

42.

подчертава, че тези дейности трябва да бъдат последователни и съгласувани с дейностите за мониторинг, осъществявани от Европейската комисия, чиито представители, наред с тези на Сметната палата и Европейската служба за борба с измамите (ОЛАФ), ще извършват одит, проверки и инспекции на място;

| 43. | счита, че стратегиите за одит следва да бъдат насочени към обективна оценка на изпълнението на програмата и не бива да бъдат в тежест на нейните бенефициери. Системите за мониторинг следва да отчитат фазите на изпълнение на проектите, така че да не се отразяват отрицателно върху темпото на изпълнение и да не водят до прекомерни допълнителни разходи; |
| --- | --- |

43.

счита, че стратегиите за одит следва да бъдат насочени към обективна оценка на изпълнението на програмата и не бива да бъдат в тежест на нейните бенефициери. Системите за мониторинг следва да отчитат фазите на изпълнение на проектите, така че да не се отразяват отрицателно върху темпото на изпълнение и да не водят до прекомерни допълнителни разходи;

Настоящи заплахи пред програмата

| 44. | обръща внимание на факта, че в светлината на настоящата бюджетна ситуация в много страни националните правителства търсят най-простите средства за повишаване на бюджетните приходи, като увеличават различни налози, което повишава разходите за труд, което на свой ред може действително да доведе до срив на МСП или до техния преход към сивата икономика. Затова призоваваме за защита на МСП, тъй като описаната по-горе политика ще забави възстановяването от икономическата криза и на практика може да сведе до нула добавената стойност на програмата. МСП са ефективно средство за намаляване на безработицата; |
| --- | --- |

44.

обръща внимание на факта, че в светлината на настоящата бюджетна ситуация в много страни националните правителства търсят най-простите средства за повишаване на бюджетните приходи, като увеличават различни налози, което повишава разходите за труд, което на свой ред може действително да доведе до срив на МСП или до техния преход към сивата икономика. Затова призоваваме за защита на МСП, тъй като описаната по-горе политика ще забави възстановяването от икономическата криза и на практика може да сведе до нула добавената стойност на програмата. МСП са ефективно средство за намаляване на безработицата;

| 45. | смята, че административните тежести, свързани със създаването на нови и данъчните тежести върху вече действащите предприятия, може да затруднят предприятията и по-специално МСП при повишаването на тяхната конкурентоспособност в много страни в ЕС; затова Комитетът на регионите призовава за намаляване на нетната административна тежест в цялото законодателство на ЕС с 25 % до 2020 г.; смята, че би било добре да се обмисли премахването на по-широк кръг пречки пред участниците от сектора на МСП; |
| --- | --- |

45.

смята, че административните тежести, свързани със създаването на нови и данъчните тежести върху вече действащите предприятия, може да затруднят предприятията и по-специално МСП при повишаването на тяхната конкурентоспособност в много страни в ЕС; затова Комитетът на регионите призовава за намаляване на нетната административна тежест в цялото законодателство на ЕС с 25 % до 2020 г.; смята, че би било добре да се обмисли премахването на по-широк кръг пречки пред участниците от сектора на МСП;

| 46. | счита, че програмата следва да предостави допълнителни бонуси за страните и регионите, които създават най-благоприятни системи за МСП, позволяващи им да се развиват, да повишават своята конкурентоспособност и да навлизат на чужди пазари, с цел да поощри подобна дейност. Насърчаването на положителните нагласи има за цел да стимулира подходящите тенденции в различните страни и региони; |
| --- | --- |

46.

счита, че програмата следва да предостави допълнителни бонуси за страните и регионите, които създават най-благоприятни системи за МСП, позволяващи им да се развиват, да повишават своята конкурентоспособност и да навлизат на чужди пазари, с цел да поощри подобна дейност. Насърчаването на положителните нагласи има за цел да стимулира подходящите тенденции в различните страни и региони;

| 47. | призовава Европейската комисия да положи всички усилия за подобряване на достъпа до информация относно развитието на пазарите в страни с бърз икономически растеж, начините на инвестиране в тези страни, действащите правни системи и местните традиции по отношение на бизнес дейностите; |
| --- | --- |

47.

призовава Европейската комисия да положи всички усилия за подобряване на достъпа до информация относно развитието на пазарите в страни с бърз икономически растеж, начините на инвестиране в тези страни, действащите правни системи и местните традиции по отношение на бизнес дейностите;

| 48. | смята, че тази информация за външните пазари трябва да бъде лесно достъпна за МСП, т.е. тя трябва да бъде точна, да се намира бързо и да бъде на достъпна цена. Освен информационните центрове за МСП значителна роля следва да играят и дипломатическите представителства на ЕС в тези региони на света; |
| --- | --- |

48.

смята, че тази информация за външните пазари трябва да бъде лесно достъпна за МСП, т.е. тя трябва да бъде точна, да се намира бързо и да бъде на достъпна цена. Освен информационните центрове за МСП значителна роля следва да играят и дипломатическите представителства на ЕС в тези региони на света;

| 49. | подчертава, че насърчаването на предприемаческия дух сред гражданите на ЕС налага промени в системите на образование и обучение, което е дългосрочен процес. Затова съществува риск средносрочните и дългосрочните цели да не бъдат постигнати; |
| --- | --- |

49.

подчертава, че насърчаването на предприемаческия дух сред гражданите на ЕС налага промени в системите на образование и обучение, което е дългосрочен процес. Затова съществува риск средносрочните и дългосрочните цели да не бъдат постигнати;

| 50. | обръща внимание на възможното прекомерно регламентиране на дейностите на МСП на европейско, национално и местно равнище. Подобно прекомерно регламентиране може да усложни ненужно процедурите, свързани със самите дейности и с получаването на подкрепа в рамките на различните програми, което ще има отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на МСП. Намаляването на бюрокрацията и на пречките пред започването и развиването на стопанска дейност трябва да се разглежда като приоритет. |
| --- | --- |

50.

обръща внимание на възможното прекомерно регламентиране на дейностите на МСП на европейско, национално и местно равнище. Подобно прекомерно регламентиране може да усложни ненужно процедурите, свързани със самите дейности и с получаването на подкрепа в рамките на различните програми, което ще има отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на МСП. Намаляването на бюрокрацията и на пречките пред започването и развиването на стопанска дейност трябва да се разглежда като приоритет.

II.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Изменение 1

COM(2011) 834 final

Съображение 1

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (1) | Комисията прие съобщението „Европа 2020 – стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (2) през март 2010 г. (по-долу стратегията „Европа 2020“). Съобщението бе одобрено от Европейския съвет през юни 2010 г. Стратегията „Европа 2020“ представлява отговор на икономическата криза и е предназначена да подготви Европа за следващото десетилетие. В нея се определят пет амбициозни цели по отношение на климата и енергетиката, заетостта, иновациите, образованието и социалното приобщаване, които да бъдат постигнати до 2020 г., и се посочват основните движещи сили за растежа, които целят да направят Европа по-динамична и конкурентоспособна. В нея също така се подчертава значението на засилване на растежа на европейската икономика, като същевременно се постигат високи нива на заетост, икономика с ниски емисии на въглероден двуокис и ефикасно използване на ресурсите и енергията и социално сближаване. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

(1)

Комисията прие съобщението „Европа 2020 – стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (2) през март 2010 г. (по-долу стратегията „Европа 2020“). Съобщението бе одобрено от Европейския съвет през юни 2010 г. Стратегията „Европа 2020“ представлява отговор на икономическата криза и е предназначена да подготви Европа за следващото десетилетие. В нея се определят пет амбициозни цели по отношение на климата и енергетиката, заетостта, иновациите, образованието и социалното приобщаване, които да бъдат постигнати до 2020 г., и се посочват основните движещи сили за растежа, които целят да направят Европа по-динамична и конкурентоспособна. В нея също така се подчертава значението на засилване на растежа на европейската икономика, като същевременно се постигат високи нива на заетост, икономика с ниски емисии на въглероден двуокис и ефикасно използване на ресурсите и енергията и социално сближаване.

| (1) | Комисията прие съобщението „Европа 2020 – стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (2) през март 2010 г. (по-долу стратегията „Европа 2020“). Съобщението бе одобрено от Европейския съвет през юни 2010 г. Стратегията „Европа 2020“ представлява отговор на икономическата криза и е предназначена да подготви Европа за следващото десетилетие. В нея се определят пет амбициозни цели по отношение на климата и енергетиката, заетостта, иновациите, образованието и социалното приобщаване, които да бъдат постигнати до 2020 г., и се посочват основните движещи сили за растежа, които целят да направят Европа по-динамична и конкурентоспособна. В нея също така се подчертава значението на засилване на растежа на европейската икономика, като същевременно се постигат високи нива на заетост, икономика с ниски емисии на въглероден двуокис и ефикасно използване на ресурсите и енергията и социално сближаване. |
| --- | --- |

(1)

Комисията прие съобщението „Европа 2020 – стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (2) през март 2010 г. (по-долу стратегията „Европа 2020“). Съобщението бе одобрено от Европейския съвет през юни 2010 г. Стратегията „Европа 2020“ представлява отговор на икономическата криза и е предназначена да подготви Европа за следващото десетилетие. В нея се определят пет амбициозни цели по отношение на климата и енергетиката, заетостта, иновациите, образованието и социалното приобщаване, които да бъдат постигнати до 2020 г., и се посочват основните движещи сили за растежа, които целят да направят Европа по-динамична и конкурентоспособна. В нея също така се подчертава значението на засилване на растежа на европейската икономика, като същевременно се постигат високи нива на заетост, икономика с ниски емисии на въглероден двуокис и ефикасно използване на ресурсите и енергията и социално сближаване.

Изменение 2

COM(2011) 834 final

Съображение 6

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (6) | За да се допринесе за укрепването на конкурентоспособността и устойчивостта на предприятията на Съюза, и по-специално на МСП, за напредъка на основаното на знанието общество и за развитието на базата на балансиран икономически растеж, следва да бъде създадена Програма за конкурентоспособност на предприятията и за МСП (по-долу „Програмата“). |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

(6)

За да се допринесе за укрепването на конкурентоспособността и устойчивостта на предприятията на Съюза, и по-специално на МСП, за напредъка на основаното на знанието общество и за развитието на базата на балансиран икономически растеж, следва да бъде създадена Програма за конкурентоспособност на предприятията и за МСП (по-долу „Програмата“).

| (6) | За да се допринесе за укрепването на конкурентоспособност на предприятията на Съюза, и по-специално на МСП, , следва да бъде създадена Програма за конкурентоспособност на предприятията и за МСП (по-долу „Програмата“). |
| --- | --- |

(6)

За да се допринесе за укрепването на конкурентоспособност на предприятията на Съюза, и по-специално на МСП, , следва да бъде създадена Програма за конкурентоспособност на предприятията и за МСП (по-долу „Програмата“).

Изложение на мотивите

Конкурентоспособността и устойчивостта не бива да се разбират като отделни цели. Тъкмо напротив, трябва да се разбира, че конкурентоспособността зависи от устойчивостта. Според Доклада за европейската конкурентоспособност за 2010 година устойчивата конкурентоспособност отразява способността за постигане и запазване на конкурентоспособността на индустрията в съответствие с целите за устойчиво развитие.

Изменение 3

COM(2011) 834 final

Съображение 18

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (18) | Както е посочено в съобщението на Комисията от 30 юни 2010 г., озаглавено „Европа – водеща световна туристическа дестинация – нова политическа рамка за европейския туризъм“[1], което бе одобрено в заключенията на Европейския съвет от октомври 2010 г., туризмът е важен сектор на икономиката на Съюза. Предприятията в този сектор имат съществен принос към брутния вътрешен продукт (БВП) на Съюза и създаването на работни места и разполагат със значителен потенциал за развитие на предприемаческа дейност, тъй като в него работят основно МСП. Договорът от Лисабон признава значението на туризма и очертава специфичната компетентност на Съюза в тази област, която допълва действията на държавите-членки. Инициативите в областта на туризма на равнището на Съюза имат ясна добавена стойност, особено при предоставянето на данни и анализи, разработването на транснационални рекламни стратегии и обмена на най-добри практики. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

(18)

Както е посочено в съобщението на Комисията от 30 юни 2010 г., озаглавено „Европа – водеща световна туристическа дестинация – нова политическа рамка за европейския туризъм“[1], което бе одобрено в заключенията на Европейския съвет от октомври 2010 г., туризмът е важен сектор на икономиката на Съюза. Предприятията в този сектор имат съществен принос към брутния вътрешен продукт (БВП) на Съюза и създаването на работни места и разполагат със значителен потенциал за развитие на предприемаческа дейност, тъй като в него работят основно МСП. Договорът от Лисабон признава значението на туризма и очертава специфичната компетентност на Съюза в тази област, която допълва действията на държавите-членки. Инициативите в областта на туризма на равнището на Съюза имат ясна добавена стойност, особено при предоставянето на данни и анализи, разработването на транснационални рекламни стратегии и обмена на най-добри практики.

| (18) | Както е посочено в съобщението на Комисията от 30 юни 2010 г., озаглавено „Европа – водеща световна туристическа дестинация – нова политическа рамка за европейския туризъм“[1], което бе одобрено в заключенията на Европейския съвет от октомври 2010 г., туризмът е важен сектор на икономиката на Съюза. Предприятията в този сектор имат съществен принос към брутния вътрешен продукт (БВП) на Съюза и създаването на работни места и разполагат със значителен потенциал за развитие на предприемаческа дейност, тъй като в него работят основно МСП. Договорът от Лисабон признава значението на туризма и очертава специфичната компетентност на Съюза в тази област, която допълва действията на държавите-членки. ясна добавена стойност , особено при предоставянето на данни и анализи за и обмен на най-добри практики. |
| --- | --- |

(18)

Както е посочено в съобщението на Комисията от 30 юни 2010 г., озаглавено „Европа – водеща световна туристическа дестинация – нова политическа рамка за европейския туризъм“[1], което бе одобрено в заключенията на Европейския съвет от октомври 2010 г., туризмът е важен сектор на икономиката на Съюза. Предприятията в този сектор имат съществен принос към брутния вътрешен продукт (БВП) на Съюза и създаването на работни места и разполагат със значителен потенциал за развитие на предприемаческа дейност, тъй като в него работят основно МСП. Договорът от Лисабон признава значението на туризма и очертава специфичната компетентност на Съюза в тази област, която допълва действията на държавите-членки. ясна добавена стойност , особено при предоставянето на данни и анализи за и обмен на най-добри практики.

Изменение 4

COM(2011) 834 final

Съображение 20

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (20) | Програмата следва да допълва други програми на Съюза, като същевременно се признава, че всеки инструмент следва да работи в съответствие със своите собствени специфични процедури. Съответно едни и същи допустими разходи не следва да получават двойно финансиране. С цел да се постигне добавена стойност и съществено въздействие от финансирането от Съюза следва да се установи тясно взаимодействие между програмата, други програми на Съюза и структурните фондове. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

(20)

Програмата следва да допълва други програми на Съюза, като същевременно се признава, че всеки инструмент следва да работи в съответствие със своите собствени специфични процедури. Съответно едни и същи допустими разходи не следва да получават двойно финансиране. С цел да се постигне добавена стойност и съществено въздействие от финансирането от Съюза следва да се установи тясно взаимодействие между програмата, други програми на Съюза и структурните фондове.

| (20) | Програмата следва да допълва други програми на Съюза, като същевременно се признава, че всеки инструмент следва да работи в съответствие със своите собствени специфични процедури. Съответно едни и същи допустими разходи не следва да получават двойно финансиране. С цел да се постигне добавена стойност и съществено въздействие от финансирането от Съюза следва да се установи тясно взаимодействие между програмата други програми на Съюза и структурните фондове. |
| --- | --- |

(20)

Програмата следва да допълва други програми на Съюза, като същевременно се признава, че всеки инструмент следва да работи в съответствие със своите собствени специфични процедури. Съответно едни и същи допустими разходи не следва да получават двойно финансиране. С цел да се постигне добавена стойност и съществено въздействие от финансирането от Съюза следва да се установи тясно взаимодействие между програмата други програми на Съюза и структурните фондове.

Изменение 5

COM(2011) 834 final

Съображение 24

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (24) | Споразумението за Европейското икономическо пространство и протоколите към споразуменията за асоцииране предвиждат участието на съответните държави в програмите на Съюза. Участието на други трети държави следва да е възможно, когато това е посочено в споразуменията и процедурите. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

(24)

Споразумението за Европейското икономическо пространство и протоколите към споразуменията за асоцииране предвиждат участието на съответните държави в програмите на Съюза. Участието на други трети държави следва да е възможно, когато това е посочено в споразуменията и процедурите.

| (24) | Споразумението за Европейското икономическо пространство и протоколите към споразуменията за асоцииране предвиждат участието на съответните държави в програмите на Съюза. Участието на други трети държави следва да е възможно, когато това е посочено в споразуменията и процедурите. |
| --- | --- |

(24)

Споразумението за Европейското икономическо пространство и протоколите към споразуменията за асоцииране предвиждат участието на съответните държави в програмите на Съюза. Участието на други трети държави следва да е възможно, когато това е посочено в споразуменията и процедурите.

Изменение 6

COM(2011) 834 final

Член 2, параграф 1

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 2
  Общи цели | Член 2
  Общи цели |
| 1.   Програмата допринася за следните общи цели, като се обръща специално внимание на специфичните потребности на МСП на европейско и глобално равнище: | 1.   Програмата допринася за следните общи цели, като се обръща специално внимание на специфичните потребности на МСП на европейско и глобално равнище: |
| (а) | укрепване на конкурентоспособността и устойчивостта на предприятията на Съюза, включително в туристическия сектор; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 2

Общи цели

Член 2

Общи цели

1.   Програмата допринася за следните общи цели, като се обръща специално внимание на специфичните потребности на МСП на европейско и глобално равнище:

1.   Програмата допринася за следните общи цели, като се обръща специално внимание на специфичните потребности на МСП на европейско и глобално равнище:

(а)

укрепване на конкурентоспособността и устойчивостта на предприятията на Съюза, включително в туристическия сектор;

| (а) | укрепване на конкурентоспособност на предприятията на Съюза, |
| --- | --- |

(а)

укрепване на конкурентоспособност на предприятията на Съюза,

| (б) | насърчаване на култура на предприемачество и стимулиране на създаването и растежа на МСП. |
| --- | --- |

(б)

насърчаване на култура на предприемачество и стимулиране на създаването и растежа на МСП.

| (б) | насърчаване на култура на предприемачество стимулиране на създаването и растежа на МСП. |
| --- | --- |

(б)

насърчаване на култура на предприемачество стимулиране на създаването и растежа на МСП.

Изложение на мотивите

Конкурентоспособността и устойчивостта не бива да се разбират като независими цели, тъй като в дългосрочен план конкурентоспособността зависи от устойчивостта, а политиките трябва да се опират на дългосрочна стратегия.

Инициативата „Законодателен акт за малкия бизнес в Европа“ установява необходимостта от създаване на култура, която предоставя закрила на предприемачите, като същевременно насърчава и стимулира появата им, и която изтъква и цени техния потенциал и способност да преодоляват трудностите.

Изменение 7

COM(2011) 834 final

Член 2, параграф 2

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 2
  Общи цели | Член 2
  Общи цели |
| 2.   Степента на постигане на целите, посочени в параграф 1, може да се измерва чрез следните показатели: | 2.   Степента на постигане на целите, посочени в параграф 1, може да се измерва чрез следните показатели: |
| (а) | процент на нарастване на промишления сектор на Съюза спрямо общото нарастване на брутния вътрешен продукт (БВП); |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 2

Общи цели

Член 2

Общи цели

2.   Степента на постигане на целите, посочени в параграф 1, може да се измерва чрез следните показатели:

2.   Степента на постигане на целите, посочени в параграф 1, може да се измерва чрез следните показатели:

(а)

процент на нарастване на промишления сектор на Съюза спрямо общото нарастване на брутния вътрешен продукт (БВП);

| (а) | процент на нарастване на промишления сектор на Съюза спрямо общото нарастване на брутния вътрешен продукт (БВП); |
| --- | --- |

(а)

процент на нарастване на промишления сектор на Съюза спрямо общото нарастване на брутния вътрешен продукт (БВП);

| (б) | растеж на промишлената продукция на Съюза в екологичните сектори; |
| --- | --- |

(б)

растеж на промишлената продукция на Съюза в екологичните сектори;

| (б) | растеж на промишлената продукция на Съюза в екологичните сектори ; |
| --- | --- |

(б)

растеж на промишлената продукция на Съюза в екологичните сектори ;

| (в) | промяна в административната тежест върху МСП; |
| --- | --- |

(в)

промяна в административната тежест върху МСП;

| (в) | промяна в административната тежест върху МСП; |
| --- | --- |

(в)

промяна в административната тежест върху МСП;

| (г) | растеж на МСП като добавена стойност и брой служители; |
| --- | --- |

(г)

растеж на МСП като добавена стойност и брой служители;

| | |
| --- | --- |

(д)

| (д) | и динамика на МСП. |
| --- | --- |

и динамика на МСП.

| (д) | растеж на МСП като добавена стойност и брой служители; |
| --- | --- |

(д)

растеж на МСП като добавена стойност и брой служители;

| (е) | и динамика на МСП. |
| --- | --- |

(е)

и динамика на МСП.

Изменение 8

COM(2011) 834 final

Член 3, параграф 1

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 3
  Специфични цели | Член 3
  Специфични цели |
| 1.   Специфичните цели на програмата са: | 1.   Специфичните цели на програмата са: |
| (а) | подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза, включително в туристическия сектор; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 3

Специфични цели

Член 3

Специфични цели

1.   Специфичните цели на програмата са:

1.   Специфичните цели на програмата са:

(а)

подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза, включително в туристическия сектор;

| (а) | подобряване на рамковите условия за конкурентноспособност и устойчивост на предприятията на Съюза; |
| --- | --- |

(а)

подобряване на рамковите условия за конкурентноспособност и устойчивост на предприятията на Съюза;

| (б) | насърчаване на предприемачеството, включително сред специфични целеви групи; |
| --- | --- |

(б)

насърчаване на предприемачеството, включително сред специфични целеви групи;

| (б) | насърчаване на предприемачеството, включително сред специфични целеви групи; |
| --- | --- |

(б)

насърчаване на предприемачеството, включително сред специфични целеви групи;

| (в) | подобряване на достъпа до финансиране за МСП под формата на капиталови и дългови инструменти; |
| --- | --- |

(в)

подобряване на достъпа до финансиране за МСП под формата на капиталови и дългови инструменти;

| (в) | подобряване на достъпа до финансиране за МСП под формата на капиталови и дългови инструменти; |
| --- | --- |

(в)

подобряване на достъпа до финансиране за МСП под формата на капиталови и дългови инструменти;

| (г) | подобряване на достъпа до пазарите в рамките на Съюза и в световен мащаб. |
| --- | --- |

(г)

подобряване на достъпа до пазарите в рамките на Съюза и в световен мащаб.

| (г) | подобряване на достъпа до пазарите в рамките на Съюза и в световен мащаб. |
| --- | --- |

(г)

подобряване на достъпа до пазарите в рамките на Съюза и в световен мащаб.

Изменение 9

COM(2011) 834 final

Член 6, параграф 1

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 6
  Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза | Член 6
  Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза |
| 1.   Комисията подкрепя действия за подобряване и засилване на конкурентоспособността и устойчивостта на предприятията на Съюза, и по-специално на МСП, с цел да се увеличат ефективността, последователността и съгласуваността на националните политики за насърчаване на конкурентоспособността, устойчивостта и растежа на предприятията в Европа. | 1.   Комисията подкрепя действия за подобряване на конкурентоспособност на предприятията на Съюза, и по-специално на МСП, с цел да се увеличат ефективността, последователността и съгласуваността на националните политики за насърчаване на конкурентоспособността, устойчивостта и растежа на предприятията в Европа |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 6

Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза

Член 6

Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза

1.   Комисията подкрепя действия за подобряване и засилване на конкурентоспособността и устойчивостта на предприятията на Съюза, и по-специално на МСП, с цел да се увеличат ефективността, последователността и съгласуваността на националните политики за насърчаване на конкурентоспособността, устойчивостта и растежа на предприятията в Европа.

1.   Комисията подкрепя действия за подобряване на конкурентоспособност на предприятията на Съюза, и по-специално на МСП, с цел да се увеличат ефективността, последователността и съгласуваността на националните политики за насърчаване на конкурентоспособността, устойчивостта и растежа на предприятията в Европа

Изменение 10

COM(2011) 834 final

Член 6, параграф 2, буква а)

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 6
  Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза | Член 6
  Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза |
| (...) | (...) |
| 2.   Комисията може да подкрепя действия, насочени към разработване на нови стратегии за конкурентоспособност. Тези действия могат да включват следното: | 2.   Комисията може да подкрепя действия, насочени към разработване на нови стратегии за конкурентоспособност. Тези действия могат да включват следното: |
| а) | мерки за подобряване на разработването, прилагането и оценяването на политиките, които имат отражение върху конкурентоспособността и устойчивостта на предприятията, включително устойчивост на бедствия, и за осигуряване на развитието на подходящи инфраструктури, клъстери и бизнес мрежи от световно равнище, рамкови условия и развитие на устойчиви продукти, услуги и процеси; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 6

Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза

Член 6

Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза

(...)

(...)

2.   Комисията може да подкрепя действия, насочени към разработване на нови стратегии за конкурентоспособност. Тези действия могат да включват следното:

2.   Комисията може да подкрепя действия, насочени към разработване на нови стратегии за конкурентоспособност. Тези действия могат да включват следното:

а)

мерки за подобряване на разработването, прилагането и оценяването на политиките, които имат отражение върху конкурентоспособността и устойчивостта на предприятията, включително устойчивост на бедствия, и за осигуряване на развитието на подходящи инфраструктури, клъстери и бизнес мрежи от световно равнище, рамкови условия и развитие на устойчиви продукти, услуги и процеси;

| а) | мерки за подобряване на разработването, прилагането и оценяването на политиките, които имат отражение върху конкурентоспособността и устойчивостта на предприятията, включително устойчивост на бедствия, и за осигуряване на развитието на подходящи инфраструктури, клъстери и бизнес мрежи от световно равнище, рамкови условия и развитие на устойчиви продукти, услуги и процеси |
| --- | --- |

а)

мерки за подобряване на разработването, прилагането и оценяването на политиките, които имат отражение върху конкурентоспособността и устойчивостта на предприятията, включително устойчивост на бедствия, и за осигуряване на развитието на подходящи инфраструктури, клъстери и бизнес мрежи от световно равнище, рамкови условия и развитие на устойчиви продукти, услуги и процеси

Изложение на мотивите

Когато става въпрос да се подкрепят усилията на МСП, една от първите стъпки би трябвало да бъде те да бъдат убедени в ползата да се обединят за предприемане на конкретни действия, които в противен случай не биха били осъществими или, предприети самостоятелно, биха се оказали по-малко ефективни. Сътрудничеството между предприятия се оказва едно от най-ефикасните действия с най-пряк ефект.

Изменение 11

COM(2011) 834 final

Член 6, параграф 2, буква в)

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 6
  Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза | Член 6
  Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза |
| (...) | (...) |
| в) | подкрепа за развитието на политиката за МСП и сътрудничеството между създателите на политиките, по-специално с оглед повишаване на степента, в която различните програми и мерки могат лесно да бъдат използвани от МСП |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 6

Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза

Член 6

Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза

(...)

(...)

в)

подкрепа за развитието на политиката за МСП и сътрудничеството между създателите на политиките, по-специално с оглед повишаване на степента, в която различните програми и мерки могат лесно да бъдат използвани от МСП

| в) | подкрепа за развитието на политиката за МСП и сътрудничеството между създателите на политиките, по-специално с оглед повишаване на степента, в която различните програми и мерки могат лесно да бъдат използвани от МСП,. |
| --- | --- |

в)

подкрепа за развитието на политиката за МСП и сътрудничеството между създателите на политиките, по-специално с оглед повишаване на степента, в която различните програми и мерки могат лесно да бъдат използвани от МСП,.

Изменение 12

COM(2011) 834 final

Член 6, параграф 2, буква г)

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 6
  Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза | Член 6
  Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза |
| (...) | |
| | | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 6

Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза

Член 6

Действия за подобряване на рамковите условия за конкурентоспособност и устойчивост на предприятията на Съюза

(...)

Изложение на мотивите

Предлага се да бъдат включени и тези мерки предвид важната им роля за стратегическите цели за развитие в сектора на туризма, в съответствие със стратегията „Европа 2020“, сред чиито приоритети е и интелигентният растеж, което предполага развитие на икономика, основана на знанието и иновациите.

Изменение 13

COM(2011) 834 final

Член 8, параграф 1

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 8
  Действия за подобряване на достъпа до финансиране за МСП | Член 8
  Действия за подобряване на достъпа до финансиране за МСП |
| 1.   Комисията подкрепя действия, които имат за цел подобряване на достъпа до финансиране за МСП във фазите им на започване на дейност и на растеж и които допълват използването от държавите-членки на национално и регионално равнище на финансови инструменти за МСП. За да се гарантира допълване посочените действия ще се координират тясно с действията, предприети в рамките на политиката на сближаване и на национално равнище. С тези действия се цели стимулиране на предоставянето на финансиране под формата на капиталови и дългови инструменти. | 1.   Комисията подкрепя действия, които имат за цел подобряване на достъпа до финансиране за МСП във фазите им на започване на дейност и на растеж и които допълват използването от държавите-членки на национално и регионално равнище на финансови инструменти за МСП. За да се гарантира допълване посочените действия ще се координират тясно с действията, предприети в рамките на политиката на сближаване и на национално равнище. С тези действия се цели стимулиране на предоставянето на финансиране под формата на капиталови и дългови инструменти. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 8

Действия за подобряване на достъпа до финансиране за МСП

Член 8

Действия за подобряване на достъпа до финансиране за МСП

1.   Комисията подкрепя действия, които имат за цел подобряване на достъпа до финансиране за МСП във фазите им на започване на дейност и на растеж и които допълват използването от държавите-членки на национално и регионално равнище на финансови инструменти за МСП. За да се гарантира допълване посочените действия ще се координират тясно с действията, предприети в рамките на политиката на сближаване и на национално равнище. С тези действия се цели стимулиране на предоставянето на финансиране под формата на капиталови и дългови инструменти.

1.   Комисията подкрепя действия, които имат за цел подобряване на достъпа до финансиране за МСП във фазите им на започване на дейност и на растеж и които допълват използването от държавите-членки на национално и регионално равнище на финансови инструменти за МСП. За да се гарантира допълване посочените действия ще се координират тясно с действията, предприети в рамките на политиката на сближаване и на национално равнище. С тези действия се цели стимулиране на предоставянето на финансиране под формата на капиталови и дългови инструменти.

Изменение 14

COM(2011) 834 final

Член 8, параграф 2

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 8
  Действия за подобряване на достъпа до финансиране за МСП | Член 8
  Действия за подобряване на достъпа до финансиране за МСП |
| 2.   Като част от посочените в параграф 1 действия в зависимост от пазарното търсене Комисията разработва мерки за подобряване на трансграничното финансиране и на финансирането с участието на много държави, с което помага на МСП да интернационализират своите дейности в съответствие с правото на Съюза. | 2.   Като част от посочените в параграф 1 действия в зависимост от пазарното търсене Комисията разработва мерки за подобряване на трансграничното финансиране и на финансирането с участието на много държави, с което помага на МСП да интернационализират своите дейности в съответствие с правото на Съюза. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 8

Действия за подобряване на достъпа до финансиране за МСП

Член 8

Действия за подобряване на достъпа до финансиране за МСП

2.   Като част от посочените в параграф 1 действия в зависимост от пазарното търсене Комисията разработва мерки за подобряване на трансграничното финансиране и на финансирането с участието на много държави, с което помага на МСП да интернационализират своите дейности в съответствие с правото на Съюза.

2.   Като част от посочените в параграф 1 действия в зависимост от пазарното търсене Комисията разработва мерки за подобряване на трансграничното финансиране и на финансирането с участието на много държави, с което помага на МСП да интернационализират своите дейности в съответствие с правото на Съюза.

Изменение 15

COM(2011) 834 final

Приложение II – Механизмът за гарантиране на заеми (МГЗ)

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | Приложение II – Механизмът за гарантиране на заеми (МГЗ) |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Приложение II – Механизмът за гарантиране на заеми (МГЗ)

Изменение 16

COM(2011) 834 final

Приложение II (3)

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Приложение II (3) | Приложение II (3) |
| 3. | С изключение на заемите в секюритизирания портфейл, МГЗ покрива заеми в размер до 150 000 евро и с минимален матуритет 12 месеца. МГЗ е разработен по такъв начин, че ще бъде възможно да се докладва за получилите подкрепа иновационни МСП както по отношение на техния брой, така и на обема на заемите. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Приложение II (3)

Приложение II (3)

3.

С изключение на заемите в секюритизирания портфейл, МГЗ покрива заеми в размер до 150 000 евро и с минимален матуритет 12 месеца. МГЗ е разработен по такъв начин, че ще бъде възможно да се докладва за получилите подкрепа иновационни МСП както по отношение на техния брой, така и на обема на заемите.

| 3. | МГЗ заеми програма. МГЗ е разработен по такъв начин, че ще бъде възможно да се докладва за получилите подкрепа иновационни МСП както по отношение на техния брой, така и на обема на заемите. |
| --- | --- |

3.

МГЗ заеми програма. МГЗ е разработен по такъв начин, че ще бъде възможно да се докладва за получилите подкрепа иновационни МСП както по отношение на техния брой, така и на обема на заемите.

Изложение на мотивите

Няма много смисъл от въвеждането на новата горна граница, тъй като почти никакви или твърде малко проекти ще попаднат в тази бюджетна линия. Старата система без горна граница би трябвало да се запази.

Брюксел, 9 октомври 2012 г.

Председател на Комитета на регионите

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/news/Pages/InvitationtoparticipateintheSurveyonSME-friendlyRegionsandCities.aspx

1

(2)  COM(2010) 2020 final.

2

---

| 18.12.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 391/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 391/49

---

Становище на Комитета на регионите относно „Пакет от мерки за възлагането на обществени поръчки“

2012/C 391/09

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | застъпва виждането, че в разпоредбите относно обществените поръчки би трябвало да се отделя повече внимание на съображенията относно разходите и ползите. Водещата цел при обществените поръчки е възлагащият орган да закупи определени стоки или услуги или да възложи извършването на строителни работи; в крайна сметка разпоредбите би трябвало да водят до резултат, който е еднакво удовлетворителен както за купувачите и продавачите, така и за обществеността. Опростените и разбираеми разпоредби определено улесняват трансграничната търговия повече от всичко останало; |
| --- | --- |

—

застъпва виждането, че в разпоредбите относно обществените поръчки би трябвало да се отделя повече внимание на съображенията относно разходите и ползите. Водещата цел при обществените поръчки е възлагащият орган да закупи определени стоки или услуги или да възложи извършването на строителни работи; в крайна сметка разпоредбите би трябвало да водят до резултат, който е еднакво удовлетворителен както за купувачите и продавачите, така и за обществеността. Опростените и разбираеми разпоредби определено улесняват трансграничната търговия повече от всичко останало;

| — | изразява съжаление от факта, че някои нови предложения също така са трудноразбираеми и изключително подробни. Освен това се предлагат редица нови разпоредби. Добавени са и някои разпоредби за улесняване на възлагането на обществени поръчки, но други нововъведения носят значителна административна тежест за възложителите, въпреки факта, че е необходима правна сигурност за безпроблемното провеждане на обществените поръчки; |
| --- | --- |

—

изразява съжаление от факта, че някои нови предложения също така са трудноразбираеми и изключително подробни. Освен това се предлагат редица нови разпоредби. Добавени са и някои разпоредби за улесняване на възлагането на обществени поръчки, но други нововъведения носят значителна административна тежест за възложителите, въпреки факта, че е необходима правна сигурност за безпроблемното провеждане на обществените поръчки;

| — | е убеден, че е напълно възможно да се създадат по-прости, но не по-малко ефективни правила за възлагането на обществени поръчки, което доказва и Споразумението за обществените поръчки (СОП) на СТО, което е много по-опростено спрямо режима на ЕС. Комисията се приканва да повиши значително праговете за обществените поръчки. С оглед на изключително ниския дял на възлаганите трансгранични обществени поръчки и предвид административната тежест, която регулаторната рамка носи за възлагащите органи и за изпълнителите, подобни ниски прагове не са целесъобразни; |
| --- | --- |

—

е убеден, че е напълно възможно да се създадат по-прости, но не по-малко ефективни правила за възлагането на обществени поръчки, което доказва и Споразумението за обществените поръчки (СОП) на СТО, което е много по-опростено спрямо режима на ЕС. Комисията се приканва да повиши значително праговете за обществените поръчки. С оглед на изключително ниския дял на възлаганите трансгранични обществени поръчки и предвид административната тежест, която регулаторната рамка носи за възлагащите органи и за изпълнителите, подобни ниски прагове не са целесъобразни;

| — | посочва, че предложението противоречи на правото на държавите членки сами да организират своята администрация и е в нарушение на принципа на субсидиарност. Важно е да се спазват принципите на субсидиарност и пропорционалност. Дадена предложена мярка на равнището на ЕС трябва, от една страна, да служи за постигане на целите и от друга – да бъде по-ефективна от съответните мерки на национално равнище. |
| --- | --- |

—

посочва, че предложението противоречи на правото на държавите членки сами да организират своята администрация и е в нарушение на принципа на субсидиарност. Важно е да се спазват принципите на субсидиарност и пропорционалност. Дадена предложена мярка на равнището на ЕС трябва, от една страна, да служи за постигане на целите и от друга – да бъде по-ефективна от съответните мерки на национално равнище.

| Докладчик | г-жа Catarina SEGERSTEN LARSSON (SE/ЕНП), член на Съвета на графство Värmland |
| --- | --- |
| Отправни документи | Становище относно „Пакет от мерки за възлагането на обществени поръчки“, което обхваща:






  — | „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно възлагането на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги“
  COM(2011) 895 final |

Докладчик

г-жа Catarina SEGERSTEN LARSSON (SE/ЕНП), член на Съвета на графство Värmland

Отправни документи

Становище относно „Пакет от мерки за възлагането на обществени поръчки“, което обхваща:

—

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно възлагането на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги“

COM(2011) 895 final

| — | и „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно обществените поръчки“
  COM(2011) 896 final |
| --- | --- |

—

и „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно обществените поръчки“

COM(2011) 896 final

I.   КОНТЕКСТ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | отбелязва, че в Зелената книга на Европейската комисия относно „Модернизиране на политиката на ЕС в областта на обществените поръчки – Към по-ефективен европейски пазар на обществените поръчки“ (COM(2011) 15 final) бяха разгледани много въпроси във връзка с възлагането на обществени поръчки; |
| --- | --- |

1.

отбелязва, че в Зелената книга на Европейската комисия относно „Модернизиране на политиката на ЕС в областта на обществените поръчки – Към по-ефективен европейски пазар на обществените поръчки“ (COM(2011) 15 final) бяха разгледани много въпроси във връзка с възлагането на обществени поръчки;

| 2. | публикува становище относно Зелената книга през май 2011 г., в което наред с останалото подчерта колко е важно МСП да могат да участват в търговете за възлагане на обществени поръчки, а също, че настоящите правила са твърде подробни и че би трябвало да има възможност да се засягат въпроси, свързани с околната среда, да се поставят изисквания от социален характер и да се използват обществените поръчки за насърчаване на иновациите. Освен това Комитетът се обяви за запазване на разграничението между услуги „А“ и „Б“, за въвеждането на европейски паспорт за обществени поръчки, за по-широко прилагане на процедурата на договаряне и за по-добри рамкови споразумения; |
| --- | --- |

2.

публикува становище относно Зелената книга през май 2011 г., в което наред с останалото подчерта колко е важно МСП да могат да участват в търговете за възлагане на обществени поръчки, а също, че настоящите правила са твърде подробни и че би трябвало да има възможност да се засягат въпроси, свързани с околната среда, да се поставят изисквания от социален характер и да се използват обществените поръчки за насърчаване на иновациите. Освен това Комитетът се обяви за запазване на разграничението между услуги „А“ и „Б“, за въвеждането на европейски паспорт за обществени поръчки, за по-широко прилагане на процедурата на договаряне и за по-добри рамкови споразумения;

II.   ПРЕДЛОЖЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ ЗА ПРОМЯНА НА ДИРЕКТИВАТА ОТНОСНО ВЪЗЛАГАНЕТО НА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ ОТ ВЪЗЛОЖИТЕЛИ, ИЗВЪРШВАЩИ ДЕЙНОСТ ВЪВ ВОДОСНАБДЯВАНЕТО, ЕНЕРГЕТИКАТА, ТРАНСПОРТА И ПОЩЕНСКИТЕ УСЛУГИ

| 3. | отбелязва, че спрямо настоящата директива предложението за нови директиви за обществените поръчки съдържа редица нови и детайлни разпоредби. Някои предложения имат за цел да облекчат МСП. Изключват се определени форми на сътрудничество между властите. Също така се отдава по-голямо значение на околната среда, социалните аспекти и иновациите, както и на електронните обществени поръчки. Друга новост е предложението да се премахне разграничението между услуги „А“ и „Б“, като се предлага нова система за възлагане на извършването на социални услуги. Предлагат се също така разпоредби за надзор върху възлагането на обществените поръчки, както и за консултиране; |
| --- | --- |

3.

отбелязва, че спрямо настоящата директива предложението за нови директиви за обществените поръчки съдържа редица нови и детайлни разпоредби. Някои предложения имат за цел да облекчат МСП. Изключват се определени форми на сътрудничество между властите. Също така се отдава по-голямо значение на околната среда, социалните аспекти и иновациите, както и на електронните обществени поръчки. Друга новост е предложението да се премахне разграничението между услуги „А“ и „Б“, като се предлага нова система за възлагане на извършването на социални услуги. Предлагат се също така разпоредби за надзор върху възлагането на обществените поръчки, както и за консултиране;

| 4. | изтъкна необходимостта от много по-опростена регулаторна рамка още когато се изготвяха действащите понастоящем директиви за обществените поръчки. Поради сложността и неяснотата на разпоредбите настоящата система води до редица проблеми и съдебни спорове. Това може също да се тълкува като недоверие спрямо възложителите на обществени поръчки; освен това изразява съжаление, че в центъра на вниманието е възлагането на обществени поръчки, а не резултатът от гледна точка на общия интерес; |
| --- | --- |

4.

изтъкна необходимостта от много по-опростена регулаторна рамка още когато се изготвяха действащите понастоящем директиви за обществените поръчки. Поради сложността и неяснотата на разпоредбите настоящата система води до редица проблеми и съдебни спорове. Това може също да се тълкува като недоверие спрямо възложителите на обществени поръчки; освен това изразява съжаление, че в центъра на вниманието е възлагането на обществени поръчки, а не резултатът от гледна точка на общия интерес;

| 5. | застъпва виждането, че в разпоредбите относно обществените поръчки би трябвало да се отделя повече внимание на съображенията относно разходите и ползите. Водещата цел при обществените поръчки е възлагащият орган да закупи определени стоки или услуги или да възложи извършването на строителни работи; в крайна сметка разпоредбите би трябвало да водят до резултат, който е еднакво удовлетворителен както за купувачите и продавачите, така и за обществеността. Опростените и разбираеми разпоредби определено улесняват трансграничната търговия повече от всичко останало; |
| --- | --- |

5.

застъпва виждането, че в разпоредбите относно обществените поръчки би трябвало да се отделя повече внимание на съображенията относно разходите и ползите. Водещата цел при обществените поръчки е възлагащият орган да закупи определени стоки или услуги или да възложи извършването на строителни работи; в крайна сметка разпоредбите би трябвало да водят до резултат, който е еднакво удовлетворителен както за купувачите и продавачите, така и за обществеността. Опростените и разбираеми разпоредби определено улесняват трансграничната търговия повече от всичко останало;

| 6. | изразява съжаление от факта, че някои нови предложения също така са трудноразбираеми и изключително подробни. Освен това се предлагат редица нови разпоредби. Добавени са и някои разпоредби за улесняване на възлагането на обществени поръчки, но други нововъведения носят значителна административна тежест за възложителите, въпреки факта, че е необходима правна сигурност за безпроблемното провеждане на обществените поръчки; |
| --- | --- |

6.

изразява съжаление от факта, че някои нови предложения също така са трудноразбираеми и изключително подробни. Освен това се предлагат редица нови разпоредби. Добавени са и някои разпоредби за улесняване на възлагането на обществени поръчки, но други нововъведения носят значителна административна тежест за възложителите, въпреки факта, че е необходима правна сигурност за безпроблемното провеждане на обществените поръчки;

| 7. | посочва, че член 5, параграф 4 от Договора за ЕС предвижда, че съдържанието и формата на дейност на Съюза не надхвърлят необходимото за постигане на целите на Договорите. Предложената детайлност противоречи на предвиденото опростяване на законодателството в областта на обществените поръчки и обременява възлагащите органи – предимно малките сред тях на местно и регионално равнище – с неприемлива административна тежест; |
| --- | --- |

7.

посочва, че член 5, параграф 4 от Договора за ЕС предвижда, че съдържанието и формата на дейност на Съюза не надхвърлят необходимото за постигане на целите на Договорите. Предложената детайлност противоречи на предвиденото опростяване на законодателството в областта на обществените поръчки и обременява възлагащите органи – предимно малките сред тях на местно и регионално равнище – с неприемлива административна тежест;

| 8. | счита, че регулаторната рамка можеше да стане по-практична чрез по-прости и по-малко на брой разпоредби, допълнени, ако е подходящо, с насоки въз основа на практиката на Съда на Европейския съюз. Те биха могли периодично да се актуализират, без това да налага промяна на директивите; |
| --- | --- |

8.

счита, че регулаторната рамка можеше да стане по-практична чрез по-прости и по-малко на брой разпоредби, допълнени, ако е подходящо, с насоки въз основа на практиката на Съда на Европейския съюз. Те биха могли периодично да се актуализират, без това да налага промяна на директивите;

| 9. | е убеден, че е напълно възможно да се създадат по-прости, но не по-малко ефективни правила за възлагането на обществени поръчки, което доказва и Споразумението за обществените поръчки (СОП) на СТО, което е много по-опростено спрямо режима на ЕС. Комисията се приканва да повиши значително праговете за обществените поръчки. С оглед на изключително ниския дял на възлаганите трансгранични обществени поръчки и предвид административната тежест, която регулаторната рамка носи за възлагащите органи и за изпълнителите, подобни ниски прагове не са целесъобразни. Сключеното наскоро Споразумение за обществените поръчки (СОП) на СТО заменя споразумението от 1994 г. Комитетът на регионите още на този етап призовава Комисията да предоговори сключеното през декември 2011 г. споразумение с цел да се повишат значително праговете; |
| --- | --- |

9.

е убеден, че е напълно възможно да се създадат по-прости, но не по-малко ефективни правила за възлагането на обществени поръчки, което доказва и Споразумението за обществените поръчки (СОП) на СТО, което е много по-опростено спрямо режима на ЕС. Комисията се приканва да повиши значително праговете за обществените поръчки. С оглед на изключително ниския дял на възлаганите трансгранични обществени поръчки и предвид административната тежест, която регулаторната рамка носи за възлагащите органи и за изпълнителите, подобни ниски прагове не са целесъобразни. Сключеното наскоро Споразумение за обществените поръчки (СОП) на СТО заменя споразумението от 1994 г. Комитетът на регионите още на този етап призовава Комисията да предоговори сключеното през декември 2011 г. споразумение с цел да се повишат значително праговете;

| 10. | смята, че е изключително важно разпоредбите да се оформят така, че за МСП да бъде лесно да кандидатстват за обществени поръчки, като се изтъкне възможността за прибягване до подизпълнител. И в това отношение би била от полза една по-опростена регулаторна рамка, тъй като МСП не разполагат нито с юристи – специалисти по законодателството в областта на обществените поръчки, нито с други експерти. Предприятията разбират от своите стоки или услуги, но не са експерти по правилата за възлагането на обществени поръчки. Предлагат се някои разпоредби, които би трябвало да улеснят предприятията, например по отношение на предоставянето на документация и въвеждането на европейския паспорт за обществени поръчки, и това се оценява като положителна стъпка. КР обаче не смята, че разделянето на обособени позиции трябва да се превръща в задължително изискване, нито че непристъпването към такова разделяне трябва задължително да се обосновава; |
| --- | --- |

10.

смята, че е изключително важно разпоредбите да се оформят така, че за МСП да бъде лесно да кандидатстват за обществени поръчки, като се изтъкне възможността за прибягване до подизпълнител. И в това отношение би била от полза една по-опростена регулаторна рамка, тъй като МСП не разполагат нито с юристи – специалисти по законодателството в областта на обществените поръчки, нито с други експерти. Предприятията разбират от своите стоки или услуги, но не са експерти по правилата за възлагането на обществени поръчки. Предлагат се някои разпоредби, които би трябвало да улеснят предприятията, например по отношение на предоставянето на документация и въвеждането на европейския паспорт за обществени поръчки, и това се оценява като положителна стъпка. КР обаче не смята, че разделянето на обособени позиции трябва да се превръща в задължително изискване, нито че непристъпването към такова разделяне трябва задължително да се обосновава;

| 11. | обръща внимание на предложението поръчките, възложени на контролирани субекти, или сътрудничеството между участващите възлагащи органи за съвместно изпълнение на задълженията им за осигуряване на обществени услуги, да бъдат освободени от прилагането на правилата, ако са изпълнени условията, посочени в директивата. Предложената разпоредба за изключения при сътрудничество в рамките на контролираните предприятия, както и при сътрудничество между възлагащите органи е също така твърде тясно формулирана, няма да може да се прилага на практика и по този начин ще позволи на директивата да се намеси във вътрешната административна уредба на държавите членки; |
| --- | --- |

11.

обръща внимание на предложението поръчките, възложени на контролирани субекти, или сътрудничеството между участващите възлагащи органи за съвместно изпълнение на задълженията им за осигуряване на обществени услуги, да бъдат освободени от прилагането на правилата, ако са изпълнени условията, посочени в директивата. Предложената разпоредба за изключения при сътрудничество в рамките на контролираните предприятия, както и при сътрудничество между възлагащите органи е също така твърде тясно формулирана, няма да може да се прилага на практика и по този начин ще позволи на директивата да се намеси във вътрешната административна уредба на държавите членки;

| 12. | предложи в своето становище относно Зелената книга процедурата на договаряне да се прилага при същите условия като тези за сектора на комуналните услуги. Комитетът поддържа този свой възглед. Няма причина да вярваме, че органите в традиционния сектор са по-малко компетентни да преговарят отколкото възложителите от сектора на комуналните услуги. Възлагащите органи възлагат обществени поръчки не само за стандартни, но и за много сложни продукти, като например ИТ системи и медицинско оборудване. В тези случаи – както и при няколко вида комплексни услуги – би трябвало да се прилага процедурата на договаряне; |
| --- | --- |

12.

предложи в своето становище относно Зелената книга процедурата на договаряне да се прилага при същите условия като тези за сектора на комуналните услуги. Комитетът поддържа този свой възглед. Няма причина да вярваме, че органите в традиционния сектор са по-малко компетентни да преговарят отколкото възложителите от сектора на комуналните услуги. Възлагащите органи възлагат обществени поръчки не само за стандартни, но и за много сложни продукти, като например ИТ системи и медицинско оборудване. В тези случаи – както и при няколко вида комплексни услуги – би трябвало да се прилага процедурата на договаряне;

| 13. | изразява убеждението, че би било от полза на МСП да се разшири обхватът на употреба на процедурата на договаряне, тъй като това би им осигурило повече гъвкавост. Освен това тези предприятия нерядко изпитват затруднения във връзка с промените и допълненията, които се внасят в офертите. Тук разпоредбите би трябвало да бъдат по-гъвкави; |
| --- | --- |

13.

изразява убеждението, че би било от полза на МСП да се разшири обхватът на употреба на процедурата на договаряне, тъй като това би им осигурило повече гъвкавост. Освен това тези предприятия нерядко изпитват затруднения във връзка с промените и допълненията, които се внасят в офертите. Тук разпоредбите би трябвало да бъдат по-гъвкави;

| 14. | счита, че възлагането на обществени поръчки за системи за информационни и комуникационни технологии (ИКТ) е свързано с множество проблеми, тъй като допълнителни договори, например за допълнителни лицензи или нови модули, не винаги могат да бъдат сключвани без затруднения от технически или икономически характер; |
| --- | --- |

14.

счита, че възлагането на обществени поръчки за системи за информационни и комуникационни технологии (ИКТ) е свързано с множество проблеми, тъй като допълнителни договори, например за допълнителни лицензи или нови модули, не винаги могат да бъдат сключвани без затруднения от технически или икономически характер;

| 15. | посочва, че за местните и регионалните възлагащи органи се предлага по-опростена система (в съответствие с правилата на СТО) по отношение на обявлението за предварителна информация при състезателната процедура. Ако те използват тази възможност, тогава няма нужда да публикуват отделно обявление за възлагане на обществена поръчка, преди да стартират процедурата. Това предложение е целесъобразно, тъй като носи облекчения както за органите, така и за предприятията; |
| --- | --- |

15.

посочва, че за местните и регионалните възлагащи органи се предлага по-опростена система (в съответствие с правилата на СТО) по отношение на обявлението за предварителна информация при състезателната процедура. Ако те използват тази възможност, тогава няма нужда да публикуват отделно обявление за възлагане на обществена поръчка, преди да стартират процедурата. Това предложение е целесъобразно, тъй като носи облекчения както за органите, така и за предприятията;

| 16. | заяви в своя отговор на Зелената книга, че за да станат правилата по-гъвкави, разпоредбите на рамковото споразумение би трябвало да бъдат разработени в съответствие с действащата директива за секторите на комуналните услуги. За съжаление вместо това Комисията предлага изменение на тази директива, което ще доведе до също толкова детайлна регулаторна уредба като тази на традиционния сектор. Освен трябва да се посочи ясно, че при стоки и услуги за индивидуални нужди, например помощни средства за хора с увреждания, договорите могат да бъдат изготвени така, че отделният гражданин да може да избира между доставчиците, участващи в рамковото споразумение; |
| --- | --- |

16.

заяви в своя отговор на Зелената книга, че за да станат правилата по-гъвкави, разпоредбите на рамковото споразумение би трябвало да бъдат разработени в съответствие с действащата директива за секторите на комуналните услуги. За съжаление вместо това Комисията предлага изменение на тази директива, което ще доведе до също толкова детайлна регулаторна уредба като тази на традиционния сектор. Освен трябва да се посочи ясно, че при стоки и услуги за индивидуални нужди, например помощни средства за хора с увреждания, договорите могат да бъдат изготвени така, че отделният гражданин да може да избира между доставчиците, участващи в рамковото споразумение;

| 17. | подкрепя предложените мерки във връзка с електронните обществени поръчки и приветства инициативите на Европейската комисия в това отношение. Електронните обществени поръчки облекчават както купувачите, така и продавачите. Въпреки това предложеният двегодишен период за въвеждането на задължително подаване и приемане на оферти в електронен формат е твърде кратък, най-вече за малките предприятия. Този въпрос трябва да се остави на усмотрението на възлагащите органи, тъй като в тази област съществуват големи различия между секторите и държавите членки, а възлагащите органи имат най-добър поглед върху ситуацията. Не е ясно защо трябва да има специални правила и по-къси срокове за въвеждането на електронните обществени поръчки по отношение на централните закупуващи органи, особено на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

17.

подкрепя предложените мерки във връзка с електронните обществени поръчки и приветства инициативите на Европейската комисия в това отношение. Електронните обществени поръчки облекчават както купувачите, така и продавачите. Въпреки това предложеният двегодишен период за въвеждането на задължително подаване и приемане на оферти в електронен формат е твърде кратък, най-вече за малките предприятия. Този въпрос трябва да се остави на усмотрението на възлагащите органи, тъй като в тази област съществуват големи различия между секторите и държавите членки, а възлагащите органи имат най-добър поглед върху ситуацията. Не е ясно защо трябва да има специални правила и по-къси срокове за въвеждането на електронните обществени поръчки по отношение на централните закупуващи органи, особено на местно и регионално равнище;

| 18. | подчертава също така, че е абсолютно необходимо Европейската комисия да преразгледа класификационната система, въведена с Общия терминологичен речник за обществени поръчки (CPV). Тази система затруднява търсенето, съдържа двусмислия и в някои свои части е нелогична. Една добре функционираща класификационна система ще облекчи електронните обществени поръчки; |
| --- | --- |

18.

подчертава също така, че е абсолютно необходимо Европейската комисия да преразгледа класификационната система, въведена с Общия терминологичен речник за обществени поръчки (CPV). Тази система затруднява търсенето, съдържа двусмислия и в някои свои части е нелогична. Една добре функционираща класификационна система ще облекчи електронните обществени поръчки;

| 19. | отстоява позицията, че настоящото разграничение между услуги „А“ и „Б“ трябва непременно да се запази, а предложените членове 7476 за социални и други услуги да бъдат заличени. Тези услуги имат твърде незначителен трансграничен характер. Предложеният модел за социални услуги не компенсира недостатъците, които носи премахването на специалното решение за услугите „Б“. Изключения би трябвало да се правят не само за социалните и здравните услуги: при правните услуги например, личното доверие също играе съществена роля, поради което те по-трудно стават обект на традиционните форми на конкуренция. Ресторантьорските услуги и услугите за професионално обучение също имат допирни точки със социалните услуги, което важи и за услугите за почистване на домове и други сходни услуги, предоставяни на възрастните хора и на хората с увреждания; |
| --- | --- |

19.

отстоява позицията, че настоящото разграничение между услуги „А“ и „Б“ трябва непременно да се запази, а предложените членове 7476 за социални и други услуги да бъдат заличени. Тези услуги имат твърде незначителен трансграничен характер. Предложеният модел за социални услуги не компенсира недостатъците, които носи премахването на специалното решение за услугите „Б“. Изключения би трябвало да се правят не само за социалните и здравните услуги: при правните услуги например, личното доверие също играе съществена роля, поради което те по-трудно стават обект на традиционните форми на конкуренция. Ресторантьорските услуги и услугите за професионално обучение също имат допирни точки със социалните услуги, което важи и за услугите за почистване на домове и други сходни услуги, предоставяни на възрастните хора и на хората с увреждания;

| 20. | счита, че възлагащите органи могат да дадат важен принос за постигането на целите на стратегия „Европа 2020“, като използват своята покупателна способност, особено по отношение на водещите инициативи „Съюз за иновации“ и „Европа за ефективно използване на ресурсите“; |
| --- | --- |

20.

счита, че възлагащите органи могат да дадат важен принос за постигането на целите на стратегия „Европа 2020“, като използват своята покупателна способност, особено по отношение на водещите инициативи „Съюз за иновации“ и „Европа за ефективно използване на ресурсите“;

| 21. | Комитетът на регионите приветства факта, че в предложената директива се придава по-голяма тежест на възможността за отчитане на екологичните и социалните изисквания, въпреки че тяхното прилагане не винаги е лесно. Пример в това отношение е оценката на разходите за целия жизнен цикъл в член 67. Възлагащите органи трябва да разполагат със свободата да определят дали да предявяват изисквания и какви да бъдат тези изисквания поради големите различия в естеството на стоките и услугите и необходимостта да се даде възможност целите в дадена област на политика да бъдат определяни съобразно политическия избор на местно и регионално равнище. Покупката на цимент например се различава значително от покупката на апарат за ядрено-магнитен резонанс. КР отбелязва обаче, че във всички случаи трябва да е налице обективна връзка с предмета на поръчката, за да се предотвратят непрозрачни и произволни решения относно възлагането на договора и да се гарантира лоялна конкуренция между предприятията; |
| --- | --- |

21.

Комитетът на регионите приветства факта, че в предложената директива се придава по-голяма тежест на възможността за отчитане на екологичните и социалните изисквания, въпреки че тяхното прилагане не винаги е лесно. Пример в това отношение е оценката на разходите за целия жизнен цикъл в член 67. Възлагащите органи трябва да разполагат със свободата да определят дали да предявяват изисквания и какви да бъдат тези изисквания поради големите различия в естеството на стоките и услугите и необходимостта да се даде възможност целите в дадена област на политика да бъдат определяни съобразно политическия избор на местно и регионално равнище. Покупката на цимент например се различава значително от покупката на апарат за ядрено-магнитен резонанс. КР отбелязва обаче, че във всички случаи трябва да е налице обективна връзка с предмета на поръчката, за да се предотвратят непрозрачни и произволни решения относно възлагането на договора и да се гарантира лоялна конкуренция между предприятията;

| 22. | смята, че трябва да има възможност решението при възлагането на обществени поръчки да може да се взема по избор от възлагащия орган въз основа на най-ниската цена или икономически най-изгодната оферта. При редица стандартни продукти, сред които горивата, цената е единственият реалистичен критерий за оценка. Това се отнася и за редица комплексни продукти, сред които определени лекарства, чието качество е било гарантирано предварително чрез официална процедура за допускане за продажба. Закупуването на най-ниската цена не означава, че не се поставят изисквания за качество. При подобно закупуване изискванията за качество са задължителни и едва след като са изпълнени, се приема предложението с най-ниската цена. Отдаването на обществена поръчка при най-ниската цена облагодетелства освен това малките предприятия, тъй като те често имат ниски административни разходи и могат да предложат конкурентни цени. И обратното, голям брой малки предприятия могат да бъдат изключени от пазара, ако трябва да се конкурират въз основа на социални и екологични критерии. Поражда объркване фактът, че в предложението става въпрос за „най-ниски разходи“ вместо за „най-ниска цена“. Понятието за „най-ниските разходи“ е свързано преди всичко с икономически най-изгодното предложение и означава, че освен цената се вземат предвид и други критерии. В името на яснотата би трябвало да се запази формулировката на действащата директива; |
| --- | --- |

22.

смята, че трябва да има възможност решението при възлагането на обществени поръчки да може да се взема по избор от възлагащия орган въз основа на най-ниската цена или икономически най-изгодната оферта. При редица стандартни продукти, сред които горивата, цената е единственият реалистичен критерий за оценка. Това се отнася и за редица комплексни продукти, сред които определени лекарства, чието качество е било гарантирано предварително чрез официална процедура за допускане за продажба. Закупуването на най-ниската цена не означава, че не се поставят изисквания за качество. При подобно закупуване изискванията за качество са задължителни и едва след като са изпълнени, се приема предложението с най-ниската цена. Отдаването на обществена поръчка при най-ниската цена облагодетелства освен това малките предприятия, тъй като те често имат ниски административни разходи и могат да предложат конкурентни цени. И обратното, голям брой малки предприятия могат да бъдат изключени от пазара, ако трябва да се конкурират въз основа на социални и екологични критерии. Поражда объркване фактът, че в предложението става въпрос за „най-ниски разходи“ вместо за „най-ниска цена“. Понятието за „най-ниските разходи“ е свързано преди всичко с икономически най-изгодното предложение и означава, че освен цената се вземат предвид и други критерии. В името на яснотата би трябвало да се запази формулировката на действащата директива;

| 23. | отбелязва, че Комисията предлага и нови разпоредби, които засягат връзките с подизпълнителите и изменението на договорите в рамките на сроковете за изпълнението им. КР смята, че и в бъдеще тези аспекти би трябвало да продължат да бъдат извън обхвата на директивата, тъй като са обект преди всичко на националното договорно право. Освен това би било подходящо те да бъдат разгледани в тълкувателни съобщения; |
| --- | --- |

23.

отбелязва, че Комисията предлага и нови разпоредби, които засягат връзките с подизпълнителите и изменението на договорите в рамките на сроковете за изпълнението им. КР смята, че и в бъдеще тези аспекти би трябвало да продължат да бъдат извън обхвата на директивата, тъй като са обект преди всичко на националното договорно право. Освен това би било подходящо те да бъдат разгледани в тълкувателни съобщения;

| 24. | обръща внимание, че Комисията предлага редица широкообхватни разпоредби, насочени към националните надзорни органи и към улесняване на процедурите за възлагане на обществени поръчки. Трябва да се отбележи, че тези въпроси не са засегнати в Зелената книга. Член 2 на Протокол No2 относно прилагането на принципите на субсидиарност и на пропорционалност постановява, че преди да направи предложение за законодателен акт, Комисията трябва да проведе широки консултации. При това трябва да се отчита регионалното и местното значение на разглежданите мерки, освен в случаите на неотложна спешност. Създаването на национални надзорни органи определено е от голямо значение за местното и регионалното равнище. Това се отнася особено за държавите членки, в които поднационалните власти имат законодателни правомощия; |
| --- | --- |

24.

обръща внимание, че Комисията предлага редица широкообхватни разпоредби, насочени към националните надзорни органи и към улесняване на процедурите за възлагане на обществени поръчки. Трябва да се отбележи, че тези въпроси не са засегнати в Зелената книга. Член 2 на Протокол No2 относно прилагането на принципите на субсидиарност и на пропорционалност постановява, че преди да направи предложение за законодателен акт, Комисията трябва да проведе широки консултации. При това трябва да се отчита регионалното и местното значение на разглежданите мерки, освен в случаите на неотложна спешност. Създаването на национални надзорни органи определено е от голямо значение за местното и регионалното равнище. Това се отнася особено за държавите членки, в които поднационалните власти имат законодателни правомощия;

| 25. | посочва, че предложението противоречи на правото на държавите членки сами да организират своята администрация и е в нарушение на принципа на субсидиарност. Важно е да се спазват принципите на субсидиарност и пропорционалност. Дадена предложена мярка на ЕС трябва от една страна да служи за постигане на целите и от друга – да бъде по-ефективна от съответните мерки на национално равнище. В разглеждания случай нищо не показва, че предлаганата система би била по-ефективна в сравнение с това държавите членки да решават този въпрос в съответствие с националната си система. Съществуващите държавни и съдебни системи следва да могат да поемат новите функции, свързани с привеждането в изпълнение, без да е необходимо да се създават отделни нови органи за надзор във всяка държава членка. Очевидно чрез предложения от Комисията модел се комбинират различни задачи по начин, който противоречи на традиционното разделение на функциите между публичните власти и съдилищата. |
| --- | --- |

25.

посочва, че предложението противоречи на правото на държавите членки сами да организират своята администрация и е в нарушение на принципа на субсидиарност. Важно е да се спазват принципите на субсидиарност и пропорционалност. Дадена предложена мярка на ЕС трябва от една страна да служи за постигане на целите и от друга – да бъде по-ефективна от съответните мерки на национално равнище. В разглеждания случай нищо не показва, че предлаганата система би била по-ефективна в сравнение с това държавите членки да решават този въпрос в съответствие с националната си система. Съществуващите държавни и съдебни системи следва да могат да поемат новите функции, свързани с привеждането в изпълнение, без да е необходимо да се създават отделни нови органи за надзор във всяка държава членка. Очевидно чрез предложения от Комисията модел се комбинират различни задачи по начин, който противоречи на традиционното разделение на функциите между публичните власти и съдилищата.

III.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Изменение 1

COM(2011) 896 final

Съображение 14

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (14) | Налице е значителна правна несигурност по въпроса доколко сътрудничеството между публичните органи следва да се регламентира от правилата за обществените поръчки. Съотносимата съдебна практика на Съда на Европейския съюз се тълкува по различен начин сред отделните държави-членки и дори сред възлагащите органи. Следователно е необходимо да се изясни в кои случаи сключените между възлагащите органи договори не са обектна правилата за обществените поръчки. Подобно изясняване трябва да се води от принципите, установени в съотносимата съдебна практика на Съда. Сам по себе си фактът, че и двете страни по едно споразумение представляват възлагащи органи, не изключва прилагането на правилата за обществените поръчки. Въпреки това прилагането на правилата за обществените поръчки не трябва да ограничава свободата на публичните органи да решават как да организират изпълнението на своите задължения за осигуряване на обществени услуги. Поръчките, възложени на контролирани субекти, или сътрудничеството между участващите възлагащи органи за съвместно изпълнение на задълженията им за осигуряване на обществени услуги следователно трябва да бъдат освободени от прилагането на правилата, ако са изпълнени условията, посочени в настоящата директива. Настоящата директива трябва да има за цел да гарантира, че всяко сътрудничество между публични органи, за което тя не важи, не води до изкривяване на конкуренцията по отношение на частните икономически оператори. Също така участието на възлагащ орган като оферент в процедура за възлагане на обществена поръчка не трябва да води до изкривяване на конкуренцията. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

(14)

Налице е значителна правна несигурност по въпроса доколко сътрудничеството между публичните органи следва да се регламентира от правилата за обществените поръчки. Съотносимата съдебна практика на Съда на Европейския съюз се тълкува по различен начин сред отделните държави-членки и дори сред възлагащите органи. Следователно е необходимо да се изясни в кои случаи сключените между възлагащите органи договори не са обектна правилата за обществените поръчки. Подобно изясняване трябва да се води от принципите, установени в съотносимата съдебна практика на Съда. Сам по себе си фактът, че и двете страни по едно споразумение представляват възлагащи органи, не изключва прилагането на правилата за обществените поръчки. Въпреки това прилагането на правилата за обществените поръчки не трябва да ограничава свободата на публичните органи да решават как да организират изпълнението на своите задължения за осигуряване на обществени услуги. Поръчките, възложени на контролирани субекти, или сътрудничеството между участващите възлагащи органи за съвместно изпълнение на задълженията им за осигуряване на обществени услуги следователно трябва да бъдат освободени от прилагането на правилата, ако са изпълнени условията, посочени в настоящата директива. Настоящата директива трябва да има за цел да гарантира, че всяко сътрудничество между публични органи, за което тя не важи, не води до изкривяване на конкуренцията по отношение на частните икономически оператори. Също така участието на възлагащ орган като оферент в процедура за възлагане на обществена поръчка не трябва да води до изкривяване на конкуренцията.

| (14) | Налице е значителна правна несигурност по въпроса доколко сътрудничеството между публичните органи следва да се регламентира от правилата за обществените поръчки. Съотносимата съдебна практика на Съда на Европейския съюз се тълкува по различен начин сред отделните държави-членки и дори сред възлагащите органи. Следователно е необходимо да се изясни в кои случаи сключените между възлагащите органи договори не са обектна правилата за обществените поръчки. Подобно изясняване трябва да се води от принципите, установени в съотносимата съдебна практика на Съда. Сам по себе си фактът, че и двете страни по едно споразумение представляват възлагащи органи, не изключва прилагането на правилата за обществените поръчки. Въпреки това прилагането на правилата за обществените поръчки не трябва да ограничава свободата на публичните органи да решават как да организират изпълнението на своите задължения за осигуряване на обществени услуги. Поръчките, възложени на контролирани субекти, или сътрудничеството между участващите възлагащи органи за съвместно изпълнение на задълженията им за осигуряване на обществени услуги следователно трябва да бъдат освободени от прилагането на правилата, ако са изпълнени условията, посочени в настоящата директива. Настоящата директива трябва да има за цел да гарантира, че всяко сътрудничество между публични органи, за което тя не важи, не води до изкривяване на конкуренцията по отношение на частните икономически оператори. Също така участието на възлагащ орган като оферент в процедура за възлагане на обществена поръчка не трябва да води до изкривяване на конкуренцията. |
| --- | --- |

(14)

Налице е значителна правна несигурност по въпроса доколко сътрудничеството между публичните органи следва да се регламентира от правилата за обществените поръчки. Съотносимата съдебна практика на Съда на Европейския съюз се тълкува по различен начин сред отделните държави-членки и дори сред възлагащите органи. Следователно е необходимо да се изясни в кои случаи сключените между възлагащите органи договори не са обектна правилата за обществените поръчки. Подобно изясняване трябва да се води от принципите, установени в съотносимата съдебна практика на Съда. Сам по себе си фактът, че и двете страни по едно споразумение представляват възлагащи органи, не изключва прилагането на правилата за обществените поръчки. Въпреки това прилагането на правилата за обществените поръчки не трябва да ограничава свободата на публичните органи да решават как да организират изпълнението на своите задължения за осигуряване на обществени услуги. Поръчките, възложени на контролирани субекти, или сътрудничеството между участващите възлагащи органи за съвместно изпълнение на задълженията им за осигуряване на обществени услуги следователно трябва да бъдат освободени от прилагането на правилата, ако са изпълнени условията, посочени в настоящата директива. Настоящата директива трябва да има за цел да гарантира, че всяко сътрудничество между публични органи, за което тя не важи, не води до изкривяване на конкуренцията по отношение на частните икономически оператори. Също така участието на възлагащ орган като оферент в процедура за възлагане на обществена поръчка не трябва да води до изкривяване на конкуренцията.

Изложение на мотивите

Трябва ясно да се заяви, че различните форми на сътрудничество между публичните органи не са в обхвата на законодателството за обществените поръчки.

Изменение 2

COM(2011) 896 final

Съображение 46

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (46) | Възможно е възлагащите органи да бъдат изправени пред външни обстоятелства, които не биха могли да предвидят, когато са възлагали поръчката. В този случай е необходима известна степен на гъвкавост за адаптиране на поръчката към тези обстоятелства без нова процедура. Понятието за непредвидими обстоятелства се отнася за обстоятелства, които не биха могли да бъдат предвидени въпреки достатъчно надлежната подготовка на първоначалната поръчка от страна на възлагащия орган при отчитане на наличните средства, вида и характеристиките на конкретния проект, добрата практика във въпросната сфера и необходимостта да се гарантира разумно съотношение между изразходваните ресурси за подготовката на поръчката и нейната предвидена стойност. Това обаче не може да се прилага в случаите, когато едно изменение води до промяна на естеството на цялостната поръчка – например чрез замяна на поръчаното строителство, доставки или услуги с нещо друго или чрез коренна промяна на вида на поръчката, тъй като при такава ситуация може да се предположи хипотетично повлияване върху резултата. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

(46)

Възможно е възлагащите органи да бъдат изправени пред външни обстоятелства, които не биха могли да предвидят, когато са възлагали поръчката. В този случай е необходима известна степен на гъвкавост за адаптиране на поръчката към тези обстоятелства без нова процедура. Понятието за непредвидими обстоятелства се отнася за обстоятелства, които не биха могли да бъдат предвидени въпреки достатъчно надлежната подготовка на първоначалната поръчка от страна на възлагащия орган при отчитане на наличните средства, вида и характеристиките на конкретния проект, добрата практика във въпросната сфера и необходимостта да се гарантира разумно съотношение между изразходваните ресурси за подготовката на поръчката и нейната предвидена стойност. Това обаче не може да се прилага в случаите, когато едно изменение води до промяна на естеството на цялостната поръчка – например чрез замяна на поръчаното строителство, доставки или услуги с нещо друго или чрез коренна промяна на вида на поръчката, тъй като при такава ситуация може да се предположи хипотетично повлияване върху резултата.

| (46) | Възможно е възлагащите органи да бъдат изправени пред външни обстоятелства, които не биха могли да предвидят, когато са възлагали поръчката. В този случай е необходима известна степен на гъвкавост за адаптиране на поръчката към тези обстоятелства без нова процедура. Понятието за непредвидими обстоятелства се отнася за обстоятелства, които не биха могли да бъдат предвидени въпреки достатъчно надлежната подготовка на първоначалната поръчка от страна на възлагащия орган. Това обаче не може да се прилага в случаите, когато едно изменение води до промяна на естеството на цялостната поръчка – например чрез замяна на поръчаното строителство, доставки или услуги с нещо друго или чрез коренна промяна на вида на поръчката, тъй като при такава ситуация може да се предположи хипотетично повлияване върху резултата. |
| --- | --- |

(46)

Възможно е възлагащите органи да бъдат изправени пред външни обстоятелства, които не биха могли да предвидят, когато са възлагали поръчката. В този случай е необходима известна степен на гъвкавост за адаптиране на поръчката към тези обстоятелства без нова процедура. Понятието за непредвидими обстоятелства се отнася за обстоятелства, които не биха могли да бъдат предвидени въпреки достатъчно надлежната подготовка на първоначалната поръчка от страна на възлагащия орган. Това обаче не може да се прилага в случаите, когато едно изменение води до промяна на естеството на цялостната поръчка – например чрез замяна на поръчаното строителство, доставки или услуги с нещо друго или чрез коренна промяна на вида на поръчката, тъй като при такава ситуация може да се предположи хипотетично повлияване върху резултата.

Изложение на мотивите

При оценката на непредвидимите обстоятелства, посочени в съображенията, не може да се вземат предвид наличните средства, с които разполагат възлагащите органи, нито тяхното съотношение към общата предвидена стойност на даден проект. Наличните средства на възлагащите органи и оценката на тези средства не спадат към задълженията на Комисията и при оценката на окончателния резултат от процедурата за обществена поръчка не би следвало да се отчитат факторите, свързани с организацията или персонала на възлагащия орган. Възлагащите органи на местно равнище могат да определят сами числеността на персонала си и работните си методи, независимо от начина, по който възлагат обществени поръчки. Разглежданият механизъм за оценка трябва да се премахне от текста на съображенията, защото е в противоречие с правото на ЕС.

Изменение 3

COM(2011) 895 final

Член 1

COM(2011) 896 final

Член 1

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 1 | Член 1 |
| Предмет и обхват | Предмет и обхват |
| 1.   Настоящата директива установява правила за процедурите за обществени поръчки, провеждани от възлагащи органи, във връзка с договорите за обществени поръчки и конкурсите за проект, чиято прогнозна стойност не е под праговете, посочени в член 4. | 1.   Настоящата директива установява правила за процедурите за обществени поръчки, провеждани от възлагащи органи, във връзка с договорите за обществени поръчки и конкурсите за проект, чиято прогнозна стойност не е под праговете, посочени в член 4. |
| 2.   По смисъла на настоящата директива „обществена поръчка“ е закупуването или други форми на придобиване на строителство, доставки или услуги от страна на един или няколко възлагащи органа от икономически оператори, подбрани от тях, без значение дали строителството, доставките или услугите са предназначени за обществени цели. | 2.   По смисъла на настоящата директива „обществена поръчка“ е закупуването или други форми на придобиване на строителство, доставки или услуги от страна на един или няколко възлагащи органа от икономически оператори, подбрани от тях |
| Целият обем строителство, доставки и/или услуги представляват една обществена поръчка по смисъла на настоящата директива, дори ако са закупени с различни договори, когато тези договори са част от един проект. | . |
| | |
| | | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 1

Член 1

Предмет и обхват

Предмет и обхват

1.   Настоящата директива установява правила за процедурите за обществени поръчки, провеждани от възлагащи органи, във връзка с договорите за обществени поръчки и конкурсите за проект, чиято прогнозна стойност не е под праговете, посочени в член 4.

1.   Настоящата директива установява правила за процедурите за обществени поръчки, провеждани от възлагащи органи, във връзка с договорите за обществени поръчки и конкурсите за проект, чиято прогнозна стойност не е под праговете, посочени в член 4.

2.   По смисъла на настоящата директива „обществена поръчка“ е закупуването или други форми на придобиване на строителство, доставки или услуги от страна на един или няколко възлагащи органа от икономически оператори, подбрани от тях, без значение дали строителството, доставките или услугите са предназначени за обществени цели.

2.   По смисъла на настоящата директива „обществена поръчка“ е закупуването или други форми на придобиване на строителство, доставки или услуги от страна на един или няколко възлагащи органа от икономически оператори, подбрани от тях

Целият обем строителство, доставки и/или услуги представляват една обществена поръчка по смисъла на настоящата директива, дори ако са закупени с различни договори, когато тези договори са част от един проект.

.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Изложение на мотивите

Закупуването на стоки, услуги и строителство, които не са от обществен интерес, не спада към обхвата на директивата за обществените поръчки.

Препоръчва се процедурата за възлагане на поръчки да се основава на един единствен договор, но не и на проект, тъй като проектите могат да съдържат елементи, които са извън обхвата на директивата.

Разпоредбите, които уреждат отношенията между публичните органи би трябвало да бъдат прехвърлени от член 11 (в СОМ(2011) 896 final) и член 21 (в СОМ(2011) 895 final) в член 1, тъй като са извън обхвата на директивата.

Казусното право на Съда на ЕС (вж. дело Teckal C-107/98) се базира на основната част от дейността, а не на 90 %, поради което трябва да се избегне конфликт с практиката на Съда.

В резултат на предложените промени би трябвало да се заличат член 11 (в СОМ(2011) 896 final) и член 21 (в СОМ(2011) 895 final).

Изменение 4

COM(2011) 896 final

Член 4

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 4 | Член 4 |
| Прагови стойности | Прагови стойности |
| Настоящата директива се прилага за обществени поръчки с прогнозна стойност без данък върху добавената стойност (ДДС) по-голяма или равна на следните прагове: | Настоящата директива се прилага за обществени поръчки с прогнозна стойност без данък върху добавената стойност (ДДС) по-голяма или равна на следните прагове: |
| а) | 5 000 000 EUR – за обществени поръчки за строителство; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 4

Член 4

Прагови стойности

Прагови стойности

Настоящата директива се прилага за обществени поръчки с прогнозна стойност без данък върху добавената стойност (ДДС) по-голяма или равна на следните прагове:

Настоящата директива се прилага за обществени поръчки с прогнозна стойност без данък върху добавената стойност (ДДС) по-голяма или равна на следните прагове:

а)

5 000 000 EUR – за обществени поръчки за строителство;

| а) | 5 000 000 EUR – за обществени поръчки за строителство; |
| --- | --- |

а)

5 000 000 EUR – за обществени поръчки за строителство;

| б) | 130 000 EUR за обществени поръчки за доставки и услуги, които се възлагат от централни държавни органи, и конкурси за проект, които се организират от такива органи; когато обществените поръчки за доставки се възлагат от възлагащи органи, работещи в областта на отбраната, този праг се отнася само за поръчки, засягащи продукти, попадащи в обхвата на приложение III; |
| --- | --- |

б)

130 000 EUR за обществени поръчки за доставки и услуги, които се възлагат от централни държавни органи, и конкурси за проект, които се организират от такива органи; когато обществените поръчки за доставки се възлагат от възлагащи органи, работещи в областта на отбраната, този праг се отнася само за поръчки, засягащи продукти, попадащи в обхвата на приложение III;

| б) | 130 000 EUR за обществени поръчки за доставки и услуги, които се възлагат от централни държавни органи, и конкурси за проект, които се организират от такива органи; когато обществените поръчки за доставки се възлагат от възлагащи органи, работещи в областта на отбраната, този праг се отнася само за поръчки, засягащи продукти, попадащи в обхвата на приложение III; |
| --- | --- |

б)

130 000 EUR за обществени поръчки за доставки и услуги, които се възлагат от централни държавни органи, и конкурси за проект, които се организират от такива органи; когато обществените поръчки за доставки се възлагат от възлагащи органи, работещи в областта на отбраната, този праг се отнася само за поръчки, засягащи продукти, попадащи в обхвата на приложение III;

| в) | 200 000 EUR за обществени поръчки за доставки и услуги, които се възлагат от нецентрални възлагащи органи, и конкурси за проект, които се организират от такива органи; |
| --- | --- |

в)

200 000 EUR за обществени поръчки за доставки и услуги, които се възлагат от нецентрални възлагащи органи, и конкурси за проект, които се организират от такива органи;

| в) | EUR за обществени поръчки за доставки и услуги, които се възлагат от нецентрални възлагащи органи, и конкурси за проект, които се организират от такива органи; |
| --- | --- |

в)

EUR за обществени поръчки за доставки и услуги, които се възлагат от нецентрални възлагащи органи, и конкурси за проект, които се организират от такива органи;

| г) | 500 000 EUR за обществени поръчки за социални и други специфични услуги, изброени в приложение XVI. |
| --- | --- |

г)

500 000 EUR за обществени поръчки за социални и други специфични услуги, изброени в приложение XVI.

| | |
| --- | --- |

Изложение на мотивите

При сегашния праг от 1,5 милиона датски крони за стоки и услуги почти не се извършва трансгранична търговия. През 2009 г. едва 1,4 % от сключените договори бяха трансгранични. Препоръчва се да се увеличи прагът за стоки и услуги и да се заличи буква г) от член 4 – вж. по-долу. При следващото предоговаряне на Споразумението на СТО Комисията би трябвало най-малкото да даде приоритет на повишаването на праговете за обществените поръчки в реални измерения. Предвид пренебрежимия дял на трансграничните обществени поръчки и с оглед на административната тежест, която произтича от регулаторната рамка за възложителите и изпълнителите, не са целесъобразни подобни ниски прагове.

Изменение 5

COM(2011) 895 final

Член 19

COM(2011) 896 final

Член 10

Специални изключения за поръчки за услуги

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Специални изключения за поръчки за услуги | Специални изключения за поръчки за услуги |
| в) | арбитражни и помирителни услуги; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Специални изключения за поръчки за услуги

Специални изключения за поръчки за услуги

в)

арбитражни и помирителни услуги;

| в) | арбитражни и помирителни услуги: |
| --- | --- |

в)

арбитражни и помирителни услуги:

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

г)

| г) | финансови услуги във връзка с емитирането, продажбата, закупуването или прехвърлянето на ценни книжа или други финансови инструменти по смисъла на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и операции на централните банки, извършвани с Европейския инструмент за финансова стабилност; |
| --- | --- |

финансови услуги във връзка с емитирането, продажбата, закупуването или прехвърлянето на ценни книжа или други финансови инструменти по смисъла на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и операции на централните банки, извършвани с Европейския инструмент за финансова стабилност;

| г) | финансови услуги във връзка с емитирането, продажбата, закупуването или прехвърлянето на ценни книжа или други финансови инструменти по смисъла на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и операции на централните банки, извършвани с Европейския инструмент за финансова стабилност; |
| --- | --- |

г)

финансови услуги във връзка с емитирането, продажбата, закупуването или прехвърлянето на ценни книжа или други финансови инструменти по смисъла на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и операции на централните банки, извършвани с Европейския инструмент за финансова стабилност;

| д) | трудови договори; |
| --- | --- |

д)

трудови договори;

| д) | трудови договори; |
| --- | --- |

д)

трудови договори;

[...]

| ж) | |
| --- | --- |

ж)

Изложение на мотивите

| (в.1) | Услугите, които са свързани с представителство от адвокат пред съд или с други юридически услуги, са тясно обвързани със съответната действаща национална правна система, което по правило изключва трансграничното измерение. Освен това, при тези услуги се изисква особено отношение на доверие, което не може да бъде обективно определено в рамките на процедура за възлагане на обществени поръчки. |
| --- | --- |

(в.1)

Услугите, които са свързани с представителство от адвокат пред съд или с други юридически услуги, са тясно обвързани със съответната действаща национална правна система, което по правило изключва трансграничното измерение. Освен това, при тези услуги се изисква особено отношение на доверие, което не може да бъде обективно определено в рамките на процедура за възлагане на обществени поръчки.

| (в.2) | В областта на обществената сигурност, включително гражданската защита, критерии като икономическа ефективност не бива да са от решаващо значение. |
| --- | --- |

(в.2)

В областта на обществената сигурност, включително гражданската защита, критерии като икономическа ефективност не бива да са от решаващо значение.

| (г) | Съдържащата се в член 18 на Директива 2004/18/ЕО и в член 24 и член 25 на Директива 2004/17/ЕО дерогация относно изключителните права би трябвало да се запази, както и разпоредбата в действащия член 16, буква г) относно дерогацията за транзакциите, чрез които публичните органи набират средства или капитал. Тези разпоредби са необходими в държавите членки. |
| --- | --- |

(г)

Съдържащата се в член 18 на Директива 2004/18/ЕО и в член 24 и член 25 на Директива 2004/17/ЕО дерогация относно изключителните права би трябвало да се запази, както и разпоредбата в действащия член 16, буква г) относно дерогацията за транзакциите, чрез които публичните органи набират средства или капитал. Тези разпоредби са необходими в държавите членки.

| (ж) | Договорите за ЕС изрично предоставят на държавите членки правото да прехвърлят изключителни права. Това трябва да бъде съответно отразено в разпоредбите за обществените поръчки. |
| --- | --- |

(ж)

Договорите за ЕС изрично предоставят на държавите членки правото да прехвърлят изключителни права. Това трябва да бъде съответно отразено в разпоредбите за обществените поръчки.

Изменение 6

COM(2011) 896 final

Член 15

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | Член 15 |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 15

Изложение на мотивите

Предложението за допълнение би трябвало да внесе яснота по отношение на договорната свобода за прехвърляне на задачи и отговорности.

Изменение 7

COM(2011) 895 final

Член 21

COM(2011) 896 final

Член 11

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Отношения между публичните органи | |
| 1.   Поръчка, която се възлага от възлагащ орган на друго юридическо лице, попада извън приложното поле на настоящата директива, когато са изпълнени следните условия в своята съвкупност: | |
| а) | възлагащият орган упражнява върху въпросното юридическо лице контрол, подобен на този, който упражнява върху собствените си служби; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Отношения между публичните органи

1.   Поръчка, която се възлага от възлагащ орган на друго юридическо лице, попада извън приложното поле на настоящата директива, когато са изпълнени следните условия в своята съвкупност:

а)

възлагащият орган упражнява върху въпросното юридическо лице контрол, подобен на този, който упражнява върху собствените си служби;

| | |
| --- | --- |

б)

| б) | поне 90 % от дейността на това юридическо лице се извършва за контролиращия възлагащ орган или за други юридически лица, контролирани от същия възлагащ орган; |
| --- | --- |

поне 90 % от дейността на това юридическо лице се извършва за контролиращия възлагащ орган или за други юридически лица, контролирани от същия възлагащ орган;

| | |
| --- | --- |

в)

| в) | няма частно участие в контролираното юридическо лице. |
| --- | --- |

няма частно участие в контролираното юридическо лице.

| | |
| --- | --- |

За един възлагащ орган се счита, че упражнява върху едно юридическо лице контрол, подобен на този, който упражнява върху собствените си служби по смисъла на буква а) от първа алинея, когато има решаващо влияние както върху стратегическите цели, така и върху съществените решения на контролираното юридическо лице.

2.   Параграф 1 се отнася също и за случаите, когато контролирано лице, което представлява възлагащ орган, възлага поръчка на своето контролиращо лице или на друго юридическо лице, контролирано от същия възлагащ орган, стига да няма частно участие в юридическото лице, на което се възлага обществената поръчка.

3.   Възлагащ орган, който не упражнява контрол върху юридическо лице по смисъла на параграф 1, може въпреки това да възлага поръчка, без да прилага настоящата директива, на юридическо лице, което контролира съвместно с други възлагащи органи, когато са изпълнени следните условия:

| а) | възлагащите органи упражняват съвместно върху въпросното юридическо лице контрол, подобен на този, който упражняват върху собствените си служби. |
| --- | --- |

а)

възлагащите органи упражняват съвместно върху въпросното юридическо лице контрол, подобен на този, който упражняват върху собствените си служби.

| | |
| --- | --- |

б)

| б) | поне 90 % от дейността на това юридическо лице се извършва от името на контролиращите възлагащи органи или от името на други юридически лица, контролирани от същите възлагащи органи; |
| --- | --- |

поне 90 % от дейността на това юридическо лице се извършва от името на контролиращите възлагащи органи или от името на други юридически лица, контролирани от същите възлагащи органи;

| | |
| --- | --- |

в)

| в) | няма частно участие в контролираното юридическо лице. |
| --- | --- |

няма частно участие в контролираното юридическо лице.

| | |
| --- | --- |

За целите на буква а) за възлагащите органи се счита, че контролират съвместно едно юридическо лице, когато са изпълнени следните условия в своята съвкупност:

а)

| а) | взимащите решения органи на контролираното юридическо лице са съставени от представители на всички участващи възлагащи органи; |
| --- | --- |

взимащите решения органи на контролираното юридическо лице са съставени от представители на всички участващи възлагащи органи;

| | |
| --- | --- |

б)

| б) | тези възлагащи органи са в състояние съвместно да упражнят решаващо влияние върху стратегическите цели и съществените решения на контролираното юридическо лице; |
| --- | --- |

тези възлагащи органи са в състояние съвместно да упражнят решаващо влияние върху стратегическите цели и съществените решения на контролираното юридическо лице;

| | |
| --- | --- |

в)

| в) | контролираното юридическо лице не преследва интереси, различни от тези на свързаните с него публични органи; |
| --- | --- |

контролираното юридическо лице не преследва интереси, различни от тези на свързаните с него публични органи;

| | |
| --- | --- |

г)

| г) | контролираното юридическо лице не получава други приходи освен възстановяването на действително извършените разходи от договорите за обществени поръчки с възлагащите органи. |
| --- | --- |

контролираното юридическо лице не получава други приходи освен възстановяването на действително извършените разходи от договорите за обществени поръчки с възлагащите органи.

| | |
| --- | --- |

4.   Споразумение, сключено между два или повече възлагащи органа, не трябва да се счита за поръчка за строителство, доставка или услуга по смисъла на точка 6 от член 2 от настоящата директива, когато са изпълнени следните условия в своята съвкупност:

| а) | споразумението установява реално сътрудничество между участващите възлагащи органи с цел съвместно изпълнение на техните задължения за осигуряване на обществени услуги, включващо взаимни права и задължения на страните; |
| --- | --- |

а)

споразумението установява реално сътрудничество между участващите възлагащи органи с цел съвместно изпълнение на техните задължения за осигуряване на обществени услуги, включващо взаимни права и задължения на страните;

| | |
| --- | --- |

б)

| б) | споразумението се ръководи единствено от съображения, свързани с обществения интерес; |
| --- | --- |

споразумението се ръководи единствено от съображения, свързани с обществения интерес;

| | |
| --- | --- |

в)

| в) | участващите възлагащи органи не изпълняват на свободния пазар повече от 10 % от дейностите, изразени в оборот, имащи отношение към контекста на споразумението; |
| --- | --- |

участващите възлагащи органи не изпълняват на свободния пазар повече от 10 % от дейностите, изразени в оборот, имащи отношение към контекста на споразумението;

| | |
| --- | --- |

г)

| г) | споразумението не включва финансови трансфери между участващите възлагащи органи, освен съответстващите на възстановяването на действително извършените разходи за строителството, услугите или стоките; |
| --- | --- |

споразумението не включва финансови трансфери между участващите възлагащи органи, освен съответстващите на възстановяването на действително извършените разходи за строителството, услугите или стоките;

| | |
| --- | --- |

д)

| д) | няма частно участие в нито един от участващите възлагащи органи. |
| --- | --- |

няма частно участие в нито един от участващите възлагащи органи.

| | |
| --- | --- |

5.   Отсъствието на частно участие по параграфи от 1 до 4 трябва да се проверява към момента на възлагането на поръчката или на сключването на споразумението.

Предвидените в параграфи 1–4 изключения престават да действат от момента, в който се появи каквото и да е частно участие, което предизвиква задължението текущите поръчки да се отворят за конкуренция по редовните процедури за възлагане на обществени поръчки.

Изложение на мотивите

Заличаването на член 11 и съответно на член 21 е логическа последица от Изменение 3.

Изменение 8

COM(2011) 895 final

Член 31

COM(2011) 896 final

Член 17

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Запазени поръчки | Запазени поръчки |
| Държавите-членки могат да запазят правото на участие в процедури за възлагане на поръчки за защитени предприятия и икономически оператори, чиято основна цел е социалната и професионалната интеграция на работници с увреждания или на работници в неравностойно положение, или да предвидят такива поръчки да бъдат изпълнявани по програми за създаване на защитени работни места, ако над 30 % от служителите на тези защитени предприятия, икономически оператори или програми са лица с увреждания или в неравностойно положение. | Държавите-членки могат да запазят правото на участие в процедури за възлагане на поръчки за защитени предприятия и икономически оператори, чиято основна цел е социалната и професионалната интеграция на работници с увреждания или на работници в неравностойно положение, или да предвидят такива поръчки да бъдат изпълнявани по програми за създаване на защитени работни места, ако над 30 % от тези защитени предприятия, икономически оператори или програми са лица с увреждания или в неравностойно положение. |
| В поканата за участие в състезателна процедура трябва да има позоваване на настоящия член. | В поканата за участие в състезателна процедура трябва да има позоваване на настоящия член. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Запазени поръчки

Запазени поръчки

Държавите-членки могат да запазят правото на участие в процедури за възлагане на поръчки за защитени предприятия и икономически оператори, чиято основна цел е социалната и професионалната интеграция на работници с увреждания или на работници в неравностойно положение, или да предвидят такива поръчки да бъдат изпълнявани по програми за създаване на защитени работни места, ако над 30 % от служителите на тези защитени предприятия, икономически оператори или програми са лица с увреждания или в неравностойно положение.

Държавите-членки могат да запазят правото на участие в процедури за възлагане на поръчки за защитени предприятия и икономически оператори, чиято основна цел е социалната и професионалната интеграция на работници с увреждания или на работници в неравностойно положение, или да предвидят такива поръчки да бъдат изпълнявани по програми за създаване на защитени работни места, ако над 30 % от тези защитени предприятия, икономически оператори или програми са лица с увреждания или в неравностойно положение.

В поканата за участие в състезателна процедура трябва да има позоваване на настоящия член.

В поканата за участие в състезателна процедура трябва да има позоваване на настоящия член.

Изложение на мотивите

Тук става въпрос за нова разпоредба и затова би трябвало да се дефинира кръгът от лица, които тя обхваща, още повече че обхватът й надхвърля действащия член 19.

Изменение 9

COM(2011) 895 final

Член 34

COM(2011) 896 final

Член 19, параграф 7

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Държавите-членки гарантират, че най-късно две години след датата, предвидена в член 92, параграф 1, всички процедури за възлагане на обществени поръчки по настоящата директива ще бъдат изпълнявани с използване на електронни средства за комуникация особено що се отнася до електронното подаване на документи в съответствие с изискванията на настоящия член. | Държавите-членки гарантират, че всички процедури за възлагане на обществени поръчки по настоящата директива ще бъдат изпълнявани с използване на електронни средства за комуникация особено що се отнася до електронното подаване на документи в съответствие с изискванията на настоящия член. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Държавите-членки гарантират, че най-късно две години след датата, предвидена в член 92, параграф 1, всички процедури за възлагане на обществени поръчки по настоящата директива ще бъдат изпълнявани с използване на електронни средства за комуникация особено що се отнася до електронното подаване на документи в съответствие с изискванията на настоящия член.

Държавите-членки гарантират, че всички процедури за възлагане на обществени поръчки по настоящата директива ще бъдат изпълнявани с използване на електронни средства за комуникация особено що се отнася до електронното подаване на документи в съответствие с изискванията на настоящия член.

Изложение на мотивите

Предвид силно различаващите се условия на работа както на възлагащите органи (особено тези на местно равнище) така и на доставчиците в различните сектори, е по-целесъобразно на държавите членки да се повери активната подготовка на електронните обществени поръчки, вместо тази задача да им се налага посредством изисквания с кратък срок на изпълнение.

Изменение 10

COM(2011) 896 final

Член 24

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Избор на процедури | Избор на процедури |
| 1.   При възлагането на обществени поръчки възлагащите органи прилагат националните процедури, коригирани в съответствие с настоящата директива, стига да бъде публикувана покана за участие в състезателна процедура в съответствие с настоящата директива, без това да засяга член 30. | 1.   При възлагането на обществени поръчки възлагащите органи прилагат националните процедури, коригирани в съответствие с настоящата директива, стига да бъде публикувана покана за участие в състезателна процедура в съответствие с настоящата директива, без това да засяга член 30. |
| Държавите-членки се задължават да осигурят правото на възлагащите органи да прилагат открити или ограничени процедури, както това е регламентирано в настоящата директива. | Държавите-членки се задължават да осигурят правото на възлагащите органи да прилагат открити или ограничени процедури както това е регламентирано в настоящата директива. |
| Държавите-членки могат да позволят на възлагащите органи да прилагат партньорства за иновации съгласно регламентираното в настоящата директива. | Държавите-членки възлагащите органи да прилагат партньорства за иновации съгласно регламентираното в настоящата директива. |
| Държавите-членки могат да позволят на възлагащите органи да използват състезателна процедура с договаряне или състезателен диалог във всеки от следните случаи: | |
| а) | по отношение на строителство, при което предметът на договора за строителство обхваща както проектирането, така и изпълнението на строителство по смисъла на член 2, параграф 8 или когато за установяването на правния или финансовия състав на проекта се налага договаряне; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Избор на процедури

Избор на процедури

1.   При възлагането на обществени поръчки възлагащите органи прилагат националните процедури, коригирани в съответствие с настоящата директива, стига да бъде публикувана покана за участие в състезателна процедура в съответствие с настоящата директива, без това да засяга член 30.

1.   При възлагането на обществени поръчки възлагащите органи прилагат националните процедури, коригирани в съответствие с настоящата директива, стига да бъде публикувана покана за участие в състезателна процедура в съответствие с настоящата директива, без това да засяга член 30.

Държавите-членки се задължават да осигурят правото на възлагащите органи да прилагат открити или ограничени процедури, както това е регламентирано в настоящата директива.

Държавите-членки се задължават да осигурят правото на възлагащите органи да прилагат открити или ограничени процедури както това е регламентирано в настоящата директива.

Държавите-членки могат да позволят на възлагащите органи да прилагат партньорства за иновации съгласно регламентираното в настоящата директива.

Държавите-членки възлагащите органи да прилагат партньорства за иновации съгласно регламентираното в настоящата директива.

Държавите-членки могат да позволят на възлагащите органи да използват състезателна процедура с договаряне или състезателен диалог във всеки от следните случаи:

а)

по отношение на строителство, при което предметът на договора за строителство обхваща както проектирането, така и изпълнението на строителство по смисъла на член 2, параграф 8 или когато за установяването на правния или финансовия състав на проекта се налага договаряне;

| | |
| --- | --- |

б)

| б) | при обществените поръчки за строителство, при които строителството се осъществя единствено за целите на проучвания, и новации, експериментална или развойна дейност, а не с цел осигуряване на печалба или възстановяване на разходи за научноизследователска и развойна дейност; |
| --- | --- |

при обществените поръчки за строителство, при които строителството се осъществя единствено за целите на проучвания, и новации, експериментална или развойна дейност, а не с цел осигуряване на печалба или възстановяване на разходи за научноизследователска и развойна дейност;

| | |
| --- | --- |

в)

| в) | по отношение на услуги и доставки, при които техническите спецификации не могат да бъдат установени с необходимата точност във връзка с някой от стандартите, европейските технически одобрения, общите технически спецификации или техническите спецификации по смисъла на точки 2—5 от приложение VIII; |
| --- | --- |

по отношение на услуги и доставки, при които техническите спецификации не могат да бъдат установени с необходимата точност във връзка с някой от стандартите, европейските технически одобрения, общите технически спецификации или техническите спецификации по смисъла на точки 2—5 от приложение VIII;

| | |
| --- | --- |

г)

| г) | при нередовни или неприемливи оферти по смисъла на член 30, параграф 2, буква а) в рамките на открита или ограничена процедура; |
| --- | --- |

при нередовни или неприемливи оферти по смисъла на член 30, параграф 2, буква а) в рамките на открита или ограничена процедура;

| | |
| --- | --- |

д)

| д) | поръчката не може да бъде възложена без предварително договаряне поради специфични обстоятелства, свързани с естеството и сложността на строителството, доставките или услугите или със съответните им рискове. |
| --- | --- |

поръчката не може да бъде възложена без предварително договаряне поради специфични обстоятелства, свързани с естеството и сложността на строителството, доставките или услугите или със съответните им рискове.

| | |
| --- | --- |

Държавите-членки могат да решават да не транспонират в националното си законодателство състезателната процедура с договаряне, състезателния диалог и процедурите за партньорство за иновации.

Изложение на мотивите

КР застъпва схващането, че процедурата на договаряне в традиционния сектор трябва да се извършва при същите условия като тези в сектора на комуналните услуги; това се отнася и за състезателния диалог. Няма причина да вярваме, че органите в традиционния сектор са по-малко компетентни да прилагат тази процедура, отколкото субектите от сектора на комуналните услуги. възлагащите органи трябва да имат правото да преценяват кой подход да използват, и в зависимост от конкретната обществена поръчка.

Важно е също да се поясни, че изборът на целесъобразната процедура във всеки отделен случай трябва да се прави от възлагащия орган, а не от органите на национално равнище или на равнището на ЕС. Органите на равнището на ЕС и на национално равнище трябва да предоставят свободата на възлагащите органи да използват всички процедури. В противен случай това би довело до прилагането на различни правила и процедури в отделните държави членки, и би породило нарушения на конкуренцията и неравнопоставеност.

Изменение 11

COM(2011) 896 final

Член 30, параграф 2, буква а)

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| а) | когато не са били подадени оферти, подходящи оферти или заявки за участие при провеждането на открита или ограничена процедура, при условие че първоначално обявените условия на обществената поръчка не са съществено променени и че е изпратен доклад до Комисията или до националния надзорен орган, определен по член 84, по тяхно искане |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

а)

когато не са били подадени оферти, подходящи оферти или заявки за участие при провеждането на открита или ограничена процедура, при условие че първоначално обявените условия на обществената поръчка не са съществено променени и че е изпратен доклад до Комисията или до националния надзорен орган, определен по член 84, по тяхно искане

| а) | когато не са били подадени оферти, подходящи оферти или заявки за участие при провеждането на открита или ограничена процедура, при условие че първоначално обявените условия на обществената поръчка не са съществено променени |
| --- | --- |

а)

когато не са били подадени оферти, подходящи оферти или заявки за участие при провеждането на открита или ограничена процедура, при условие че първоначално обявените условия на обществената поръчка не са съществено променени

Изложение на мотивите

Заедно с член 84 (Въвеждане на нов национален надзорен орган) това задължение за докладване води до ненужна бюрократична тежест. За да стане законодателството на ЕС за обществените поръчки по-опростено и гъвкаво, налагането на нова административна тежест трябва на всяка цена да се избягва. Следователно това допълнение трябва да се заличи.

Изменение 12

COM(2011) 895 final

Член 44, параграф 3, буква г), точка i) и буква д)

COM(2011) 896 final

Член 30, параграф 2, букви в), точка i) и буква г)

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| г) | когато строителството, доставките или услугите могат да се осигурят само от конкретен икономически оператор поради някоя от следните причини: |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

г)

когато строителството, доставките или услугите могат да се осигурят само от конкретен икономически оператор поради някоя от следните причини:

| г) | когато строителството, доставките или услугите могат да се осигурят само от конкретен икономически оператор поради някоя от следните причини: |
| --- | --- |

г)

когато строителството, доставките или услугите могат да се осигурят само от конкретен икономически оператор поради някоя от следните причини:

| (i) | отсъствието на конкуренция по технически причини; |
| --- | --- |

(i)

отсъствието на конкуренция по технически причини;

| (i) | отсъствието на конкуренция по технически причини; |
| --- | --- |

(i)

отсъствието на конкуренция по технически причини;

д)

| д) | доколкото е строго необходимо, когато поради изключително спешни причини, предизвикани от форсмажорни обстоятелства, не могат дa бъдат спазени сроковете, които сa установени зa открити процедури, ограничени процедури и процедури нa договаряне с предварителна покана за участие в състезателна процедура. Обстоятелствата, предявени с цел обосноваване на изключителната спешност, в никакъв случай не трябва да се дължат на възложителя; |
| --- | --- |

доколкото е строго необходимо, когато поради изключително спешни причини, предизвикани от форсмажорни обстоятелства, не могат дa бъдат спазени сроковете, които сa установени зa открити процедури, ограничени процедури и процедури нa договаряне с предварителна покана за участие в състезателна процедура. Обстоятелствата, предявени с цел обосноваване на изключителната спешност, в никакъв случай не трябва да се дължат на възложителя;

| д) | доколкото е строго необходимо, когато поради изключително спешни причини, , не могат дa бъдат спазени сроковете, които сa установени зa открити процедури, ограничени процедури и процедури нa договаряне с предварителна покана за участие в състезателна процедура. Обстоятелствата, предявени с цел обосноваване на изключителната спешност, в никакъв случай не трябва да се дължат на възложителя; |
| --- | --- |

д)

доколкото е строго необходимо, когато поради изключително спешни причини, , не могат дa бъдат спазени сроковете, които сa установени зa открити процедури, ограничени процедури и процедури нa договаряне с предварителна покана за участие в състезателна процедура. Обстоятелствата, предявени с цел обосноваване на изключителната спешност, в никакъв случай не трябва да се дължат на възложителя;

Изложение на мотивите

В този член трябва да се посочат правни основания, които да обхващат ситуации, като например следната: възлагащите органи желаят да извършат строителство (напр. на училище) на определено място, но собственикът на имота е склонен да продава само при условие че той ще поеме строежа на сградата.

Спрямо действащия текст на член 31, параграф 1, буква в) на Директива 2004/18/ЕО „причини, предизвикани от форсмажорни обстоятелства“ би означавало повишаване на изискванията. Действащият текст трябва да бъде запазен. По време на съдебен контрол върху дадена обществена поръчка би трябвало да може да се прилага процедурата на договаряне без състезателна процедура, когато става въпрос за закупуването на стоки и услуги, за осигуряването на които възлагащият орган е задължен вследствие на други разпоредби (например осигуряването на грижи за възрастни хора в старчески домове или сърдечни клапи за болниците).

Изменение 13

COM(2011) 895 final

Член 45

COM(2011) 896 final

Член 31

Рамкови споразумения

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Възложителите могат да сключват рамкови споразумения, при положение че прилагат процедурите, предвидени в настоящата директива. | 1.   Възложителите могат да сключват рамкови споразумения, при положение че прилагат процедурите, предвидени в настоящата директива. |
| „Рамково споразумение“ означава споразумение между един или повече възложители и един или повече икономически оператори, което има за цел да определи условията на договорите за поръчки, които ще бъдат възложени през определен период, и по-специално условията, свързани с цените и когато е уместно – с предвидените количества. | „Рамково споразумение“ означава споразумение между един или повече възложители и един или повече икономически оператори, което има за цел да определи условията на договорите за поръчки, които ще бъдат възложени през определен период, и по-специално условията, свързани с цените и когато е уместно – с предвидените количества. |
| Срокът на рамковото споразумение не надвишава четири години, освен в изключителни надлежно обосновани случаи, по-специално когато предметът на рамковото споразумение го оправдава. | |
| 2.   Поръчките, основаващи се на рамково споразумение, се възлагат съгласно процедурите, предвидени в настоящия параграф и в параграфи 3 и 4. | 2.   Поръчките, основаващи се на рамково споразумение, се възлагат съгласно процедурите, предвидени в настоящия параграф и в параграфи 3 и 4. |
| Тези процедури могат да се прилагат само между възложителите, които ясно са обозначени за тази цел в поканата за участие в състезателна процедура, в поканата за потвърждаване на интерес или когато обявление за съществуването на квалификационна система се използва като покана за участие в състезателна процедура – в поканата за представяне на оферти, и икономическите оператори, с които първоначално е сключено рамковото споразумение. | |
| Договорите, основаващи се на рамково споразумение, в никакъв случай не могат да внасят съществени изменения в условията, определени в него, по-специално в случая, посочен в параграф 3. | Договорите, основаващи се на рамково споразумение, в никакъв случай не могат да внасят съществени изменения в условията, определени в него, по-специално в случая, посочен в параграф 3. |
| Възложителите не могат да използват рамковите споразумения неправомерно или по начин, който възпрепятства, ограничава или изкривява конкуренцията. | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   Възложителите могат да сключват рамкови споразумения, при положение че прилагат процедурите, предвидени в настоящата директива.

1.   Възложителите могат да сключват рамкови споразумения, при положение че прилагат процедурите, предвидени в настоящата директива.

„Рамково споразумение“ означава споразумение между един или повече възложители и един или повече икономически оператори, което има за цел да определи условията на договорите за поръчки, които ще бъдат възложени през определен период, и по-специално условията, свързани с цените и когато е уместно – с предвидените количества.

„Рамково споразумение“ означава споразумение между един или повече възложители и един или повече икономически оператори, което има за цел да определи условията на договорите за поръчки, които ще бъдат възложени през определен период, и по-специално условията, свързани с цените и когато е уместно – с предвидените количества.

Срокът на рамковото споразумение не надвишава четири години, освен в изключителни надлежно обосновани случаи, по-специално когато предметът на рамковото споразумение го оправдава.

2.   Поръчките, основаващи се на рамково споразумение, се възлагат съгласно процедурите, предвидени в настоящия параграф и в параграфи 3 и 4.

2.   Поръчките, основаващи се на рамково споразумение, се възлагат съгласно процедурите, предвидени в настоящия параграф и в параграфи 3 и 4.

Тези процедури могат да се прилагат само между възложителите, които ясно са обозначени за тази цел в поканата за участие в състезателна процедура, в поканата за потвърждаване на интерес или когато обявление за съществуването на квалификационна система се използва като покана за участие в състезателна процедура – в поканата за представяне на оферти, и икономическите оператори, с които първоначално е сключено рамковото споразумение.

Договорите, основаващи се на рамково споразумение, в никакъв случай не могат да внасят съществени изменения в условията, определени в него, по-специално в случая, посочен в параграф 3.

Договорите, основаващи се на рамково споразумение, в никакъв случай не могат да внасят съществени изменения в условията, определени в него, по-специално в случая, посочен в параграф 3.

Възложителите не могат да използват рамковите споразумения неправомерно или по начин, който възпрепятства, ограничава или изкривява конкуренцията.

Изложение на мотивите

Комитетът на регионите застъпва схващането, че рамковите споразумения би трябвало по принцип да бъдат регулирани както в действащата директива 2004/17/ЕО, тъй като няма причина например да се регулират сроковете на такива договори, без това да се прави и за други типове договори. Както при динамичните системи за покупки, би трябвало да е възможно по време на действието на договора да се привличат нови икономически субекти, тъй като това е от полза както за изпълнителите, така и за възложителите. Последният пасаж от текста е излишен, тъй като произтича от принципите.

Изменение 14

COM(2011) 895 final

Член 45, параграф 4

COM(2011) 896 final

Член 31, параграф 4

Рамкови споразумения

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 4.   Когато рамково споразумение се сключва с повече от един икономически оператор, това може да стане по един от следните два начина: | 4.   Когато рамково споразумение се сключва с повече от един икономически оператор, това може да стане по начин: |
| а) | по реда и условията на рамковото споразумение, без да се подновява състезателната процедура, когато в него са посочени всички условия, регламентиращи осигуряването на въпросното строителство, услуги и доставки, и обективните условия за определяне на това, кой от икономическите оператори – страни по рамковото споразумение, трябва да ги изпълни; вторият вид условия задължително се посочват в документите за обществената поръчка; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

4.   Когато рамково споразумение се сключва с повече от един икономически оператор, това може да стане по един от следните два начина:

4.   Когато рамково споразумение се сключва с повече от един икономически оператор, това може да стане по начин:

а)

по реда и условията на рамковото споразумение, без да се подновява състезателната процедура, когато в него са посочени всички условия, регламентиращи осигуряването на въпросното строителство, услуги и доставки, и обективните условия за определяне на това, кой от икономическите оператори – страни по рамковото споразумение, трябва да ги изпълни; вторият вид условия задължително се посочват в документите за обществената поръчка;

| а) | са посочени всички условия, регламентиращи осигуряването на въпросното строителство, услуги и доставки,; |
| --- | --- |

а)

са посочени всички условия, регламентиращи осигуряването на въпросното строителство, услуги и доставки,;

| б) | когато не всички условия, регламентиращи осигуряването на строителството, услугите и доставките, са посочени в рамковото споразумение – с подновяване на състезателната процедура между икономическите оператори, които са страни по рамковото споразумение. |
| --- | --- |

б)

когато не всички условия, регламентиращи осигуряването на строителството, услугите и доставките, са посочени в рамковото споразумение – с подновяване на състезателната процедура между икономическите оператори, които са страни по рамковото споразумение.

| б) | когато не всички условия, регламентиращи осигуряването на строителството, услугите и доставките, са посочени в рамковото споразумение – с подновяване на състезателната процедура между икономическите оператори, които са страни по рамковото споразумение. |
| --- | --- |

б)

когато не всички условия, регламентиращи осигуряването на строителството, услугите и доставките, са посочени в рамковото споразумение – с подновяване на състезателната процедура между икономическите оператори, които са страни по рамковото споразумение.

Изложение на мотивите

В предложението за директива няма яснота относно използването на рамкови споразумения. Това се отнася най-вече за ограничената тръжна процедура и за подновяването на състезателната процедура. За да може използването да бъде гъвкаво, би трябвало да има възможност за прилагане на комбинация от двете процедури, така че по-малки поръчки да могат да се възлагат при определените условия по ограничена тръжна процедура, докато при големи поръчки в рамките на същите рамкови условия трябва да се даде възможност за подновяване на състезателната процедура.

Изменение 15

COM(2011) 896 final

Член 37

Инцидентни съвместни обществени поръчки

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Един или повече възлагащи органи могат да се договарят да изпълнят съвместно определени специфични обществени поръчки. | 1.   Един или повече възлагащи органи могат да се договарят да изпълнят съвместно определени специфични обществени поръчки. |
| 2.   Когато един възлагащ орган провежда самостоятелно въпросните процедури за възлагане на обществени поръчки на всички техни етапи от публикуването на поканата за участие в състезателна процедура до края на изпълнението на произтичащите от това поръчка или поръчки, този възлагащ орган носи цялата отговорност за изпълнението на задълженията по настоящата директива. | 2.   Когато един възлагащ орган провежда самостоятелно въпросните процедури за възлагане на обществени поръчки на всички техни етапи от публикуването на поканата за участие в състезателна процедура до края на изпълнението на произтичащите от това поръчка или поръчки, този възлагащ орган носи цялата отговорност за изпълнението на задълженията по настоящата директива. |
| Когато обаче провеждането на процедури за възлагане на обществени поръчки и изпълнението на произтичащите от това поръчки се осъществяват от повече от един от участващите възлагащи органи, всеки от тях продължава да носи отговорност за изпълнението на своите задължения по настоящата директива по отношение на етапите, които провежда. | Когато обаче провеждането на процедури за възлагане на обществени поръчки и изпълнението на произтичащите от това поръчки се осъществяват от повече от един от участващите възлагащи органи, всеки от тях продължава да носи отговорност за изпълнението на своите задължения по настоящата директива по отношение на етапите, които провежда. |
| | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   Един или повече възлагащи органи могат да се договарят да изпълнят съвместно определени специфични обществени поръчки.

1.   Един или повече възлагащи органи могат да се договарят да изпълнят съвместно определени специфични обществени поръчки.

2.   Когато един възлагащ орган провежда самостоятелно въпросните процедури за възлагане на обществени поръчки на всички техни етапи от публикуването на поканата за участие в състезателна процедура до края на изпълнението на произтичащите от това поръчка или поръчки, този възлагащ орган носи цялата отговорност за изпълнението на задълженията по настоящата директива.

2.   Когато един възлагащ орган провежда самостоятелно въпросните процедури за възлагане на обществени поръчки на всички техни етапи от публикуването на поканата за участие в състезателна процедура до края на изпълнението на произтичащите от това поръчка или поръчки, този възлагащ орган носи цялата отговорност за изпълнението на задълженията по настоящата директива.

Когато обаче провеждането на процедури за възлагане на обществени поръчки и изпълнението на произтичащите от това поръчки се осъществяват от повече от един от участващите възлагащи органи, всеки от тях продължава да носи отговорност за изпълнението на своите задължения по настоящата директива по отношение на етапите, които провежда.

Когато обаче провеждането на процедури за възлагане на обществени поръчки и изпълнението на произтичащите от това поръчки се осъществяват от повече от един от участващите възлагащи органи, всеки от тях продължава да носи отговорност за изпълнението на своите задължения по настоящата директива по отношение на етапите, които провежда.

Изложение на мотивите

С допълнението се гарантира, че възлагането на съвместна обществена поръчка няма да бъде ненужно затруднявано. Това, което съгласно член 35, параграф 5 се отнася за централните органи за покупки, би следвало да бъде съответно валидно и за инцидентни съвместни обществени поръчки.

Изменение 16

COM(2011) 895 final

Член 54

COM(2011) 896 final

Член 40

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Техническите спецификации, определени в точка 1 от приложение VIII, се посочват в документите за обществените поръчки. В тях се определят необходимите характеристики за строителството, услугата или доставката. | 1.   Техническите спецификации, определени в точка 1 от приложение VIII, се посочват в документите за обществените поръчки. В тях се определят необходимите характеристики за строителството, услугата или доставката. |
| Тези характеристики могат също така да се отнасят до конкретния процес за тяхното производство или осигуряване на съответното строителство, доставки или услуги или на всеки друг етап от жизнения цикъл, както е посочено в член 2, точка 22. | Тези характеристики могат също така да се отнасят до конкретния процес за тяхното производство или осигуряване на съответното строителство, доставки или услуги или на всеки друг етап от жизнения цикъл, както е посочено в член 2, точка 22. |
| Техническите спецификации също така посочват дали ще бъде необходимо прехвърляне на правата върху интелектуалната собственост. | Техническите спецификации също така посочват дали ще бъде необходимо прехвърляне на правата върху интелектуалната собственост. |
| За всички обществени поръчки, чийто предмет е предназначен за използване от физически лица – независимо дали става дума за широката общественост, или за персонала на възложителя – тези технически спецификации трябва да бъдат, освен в надлежно обосновани случаи, съобразени с критериите за достъпност за хора с увреждания или да бъдат с предназначение, което е валидно за всички потребители. | |
| | |
| Когато със законодателен акт на Съюза са приети задължителни стандарти за достъпност, техническите спецификации се определят при позоваване на тези стандарти, що се отнася до критериите за достъпност. | Когато със законодателен акт на Съюза са приети задължителни стандарти за достъпност, техническите спецификации се определят при позоваване на тези стандарти, що се отнася до критериите за достъпност. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   Техническите спецификации, определени в точка 1 от приложение VIII, се посочват в документите за обществените поръчки. В тях се определят необходимите характеристики за строителството, услугата или доставката.

1.   Техническите спецификации, определени в точка 1 от приложение VIII, се посочват в документите за обществените поръчки. В тях се определят необходимите характеристики за строителството, услугата или доставката.

Тези характеристики могат също така да се отнасят до конкретния процес за тяхното производство или осигуряване на съответното строителство, доставки или услуги или на всеки друг етап от жизнения цикъл, както е посочено в член 2, точка 22.

Тези характеристики могат също така да се отнасят до конкретния процес за тяхното производство или осигуряване на съответното строителство, доставки или услуги или на всеки друг етап от жизнения цикъл, както е посочено в член 2, точка 22.

Техническите спецификации също така посочват дали ще бъде необходимо прехвърляне на правата върху интелектуалната собственост.

Техническите спецификации също така посочват дали ще бъде необходимо прехвърляне на правата върху интелектуалната собственост.

За всички обществени поръчки, чийто предмет е предназначен за използване от физически лица – независимо дали става дума за широката общественост, или за персонала на възложителя – тези технически спецификации трябва да бъдат, освен в надлежно обосновани случаи, съобразени с критериите за достъпност за хора с увреждания или да бъдат с предназначение, което е валидно за всички потребители.

Когато със законодателен акт на Съюза са приети задължителни стандарти за достъпност, техническите спецификации се определят при позоваване на тези стандарти, що се отнася до критериите за достъпност.

Когато със законодателен акт на Съюза са приети задължителни стандарти за достъпност, техническите спецификации се определят при позоваване на тези стандарти, що се отнася до критериите за достъпност.

Изложение на мотивите

Поради съществуващия широк спектър от покупки представената формулировка отива твърде далече. Освен това разпоредби от такъв вид често се съдържат в националните нормативни уредби в областта на строителството. Текстът на член 23, параграф 1 от действащата директива 2004/18/ЕО и на член 34, параграф 1 от Директива 2004/17/ЕО би трябвало да се запази.

Изменение 17

COM(2011) 896 final

Член 44

Разделяне на поръчките на обособени позиции

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Обществените поръчки могат да се разделят на еднородни или разнородни обособени позиции. Когато възлагащият орган не счита за необходимо да разделя на обособени позиции поръчките на стойност, по-голяма или равна на праговете, предвидени в член 4, но не по-малка от500 000 EUR, определена в съответствие с член 5, той посочва в обявлението за поръчката или в поканата за потвърждаване на интерес обяснение за своите причини. | 1.   Обществените поръчки могат да се разделят на еднородни или разнородни обособени позиции. |
| Възлагащите органи посочват в обявлението за поръчката или в поканата за потвърждаване на интерес дали офертите се ограничават само до една или до повече обособени позиции. | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   Обществените поръчки могат да се разделят на еднородни или разнородни обособени позиции. Когато възлагащият орган не счита за необходимо да разделя на обособени позиции поръчките на стойност, по-голяма или равна на праговете, предвидени в член 4, но не по-малка от500 000 EUR, определена в съответствие с член 5, той посочва в обявлението за поръчката или в поканата за потвърждаване на интерес обяснение за своите причини.

1.   Обществените поръчки могат да се разделят на еднородни или разнородни обособени позиции.

Възлагащите органи посочват в обявлението за поръчката или в поканата за потвърждаване на интерес дали офертите се ограничават само до една или до повече обособени позиции.

Изложение на мотивите

Тук възлагащите органи се натоварват с ненужна административна тежест, затова се предлага текстът да бъде заличен.

Изменение 18

COM(2011) 895 final

Член 54, параграф 2

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 54 | Член 54 |
| Възлагащите органи могат да решат да не възлагат поръчка на оферента, подал най-добрата оферта, когато са установили, че той не спазва, най-малко в еквивалентна степен, задълженията, установени от законодателството на Съюза в областта на социалното, трудовото или екологичното право, или разпоредбите на международното социално или екологично право, изброени в приложение XI. | Възлагащите органи могат да решат да не възлагат поръчка на оферента, подал най-добрата оферта, когато са установили, че той не спазва, най-малко в еквивалентна степен, задълженията, установени от законодателството на Съюза в областта на социалното, трудовото или екологичното право, или разпоредбите на международното социално или екологично право, изброени в приложение XI. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 54

Член 54

Възлагащите органи могат да решат да не възлагат поръчка на оферента, подал най-добрата оферта, когато са установили, че той не спазва, най-малко в еквивалентна степен, задълженията, установени от законодателството на Съюза в областта на социалното, трудовото или екологичното право, или разпоредбите на международното социално или екологично право, изброени в приложение XI.

Възлагащите органи могат да решат да не възлагат поръчка на оферента, подал най-добрата оферта, когато са установили, че той не спазва, най-малко в еквивалентна степен, задълженията, установени от законодателството на Съюза в областта на социалното, трудовото или екологичното право, или разпоредбите на международното социално или екологично право, изброени в приложение XI.

Изложение на мотивите

Освен законодателството на ЕС оферентите трябва да спазват и националните правни разпоредби.

Изменение 19

COM(2011) 895 final

Член 55, параграф 3

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 55 | Член 55 |
| За да се приложат основанията за изключване по буква г) от първа алинея, възлагащите органи са длъжни да предвидят метод за оценка на изпълнението на поръчката, основан на обективни и измерими критерии и прилаган по систематичен, последователен и прозрачен начин. Всяка оценка на изпълнението се съобщава на въпросния изпълнител, като му се предоставя възможност да оспори констатациите и да получи юридическа защита. | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 55

Член 55

За да се приложат основанията за изключване по буква г) от първа алинея, възлагащите органи са длъжни да предвидят метод за оценка на изпълнението на поръчката, основан на обективни и измерими критерии и прилаган по систематичен, последователен и прозрачен начин. Всяка оценка на изпълнението се съобщава на въпросния изпълнител, като му се предоставя възможност да оспори констатациите и да получи юридическа защита.

Изложение на мотивите

Обяснението в член 55, параграф 3, последна подточка е неразбираемо и поради това води до минимална правна сигурност, което ще се изрази в по-голям брой жалби. Освен това се пораждат нови задължения за възлагащите органи, които в съответствие с намаляване на допълнителната административна тежест трябва да бъдат премахнати.

Изменение 20

COM(2011) 895 final

Член 76

COM(2011) 896 final

Член 66

Критерии за възлагане на поръчката

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Без да се засягат националните законови, подзаконови или административни разпоредби относно заплащането на определени услуги, възложителите възлагат поръчки съгласно един от следните критерии: | 1.   Без да се засягат националните законови, подзаконови или административни разпоредби относно заплащането на определени услуги, възложителите възлагат поръчки съгласно един от следните критерии: |
| а) | икономически най-изгодна оферта; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   Без да се засягат националните законови, подзаконови или административни разпоредби относно заплащането на определени услуги, възложителите възлагат поръчки съгласно един от следните критерии:

1.   Без да се засягат националните законови, подзаконови или административни разпоредби относно заплащането на определени услуги, възложителите възлагат поръчки съгласно един от следните критерии:

а)

икономически най-изгодна оферта;

| а) | икономически най-изгодна оферта; |
| --- | --- |

а)

икономически най-изгодна оферта;

| б) | най-ниски разходи. |
| --- | --- |

б)

най-ниски разходи.

| б) | . |
| --- | --- |

б)

.

По усмотрение на възложителя разходите могат да се оценяват въз основа единствено на цената или посредством подход за оценка на ефективността на разходите, например при използване на подхода за оценка на разходите за целия жизнен цикъл, съгласно условията, посочени в член 67.

2.   Икономически най-изгодната оферта, посочена в параграф 1, буква а), от гледна точка на възложителя се определя въз основа на критерии, свързани с предмета на въпросната поръчка.

Тези критерии включват, освен цената или разходите, посочени в параграф 1, буква б), и други критерии, свързани с предмета на въпросната поръчка, като:

2.   Икономически най-изгодната оферта, посочена в параграф 1, буква а), от гледна точка на възложителя се определя въз основа на критерии, свързани с предмета на въпросната поръчка.

Тези критерии включват, освен цената , и други критерии, свързани с предмета на въпросната поръчка, като:

| а) | качество, включително технически качества, естетически и функционални характеристики, достъпност, предназначение за всички потребители, екологични характеристики и новаторски характер; |
| --- | --- |

а)

качество, включително технически качества, естетически и функционални характеристики, достъпност, предназначение за всички потребители, екологични характеристики и новаторски характер;

| а) | качество, включително технически качества, естетически и функционални характеристики, достъпност, предназначение за всички потребители, екологични характеристики и новаторски характер ; |
| --- | --- |

а)

качество, включително технически качества, естетически и функционални характеристики, достъпност, предназначение за всички потребители, екологични характеристики и новаторски характер ;

| б) | за поръчки за услуги и поръчки, включващи строително проектиране, могат да се вземат под внимание организацията, квалификацията и опита на персонала, на когото е възложено изпълнението на въпросната поръчка, вследствие на което след възлагането на поръчката този персонал може да се замества единствено със съгласието на възложителя, който трябва да провери дали заместниците осигуряват еквивалентна организация и качество; |
| --- | --- |

б)

за поръчки за услуги и поръчки, включващи строително проектиране, могат да се вземат под внимание организацията, квалификацията и опита на персонала, на когото е възложено изпълнението на въпросната поръчка, вследствие на което след възлагането на поръчката този персонал може да се замества единствено със съгласието на възложителя, който трябва да провери дали заместниците осигуряват еквивалентна организация и качество;

| б) | за поръчки за услуги и поръчки, включващи строително проектиране, могат да се вземат под внимание организацията, квалификацията и опита на персонала, на когото е възложено изпълнението на въпросната поръчка, вследствие на което след възлагането на поръчката този персонал може да се замества единствено със съгласието на възложителя, който трябва да провери дали заместниците осигуряват еквивалентна организация и качество; |
| --- | --- |

б)

за поръчки за услуги и поръчки, включващи строително проектиране, могат да се вземат под внимание организацията, квалификацията и опита на персонала, на когото е възложено изпълнението на въпросната поръчка, вследствие на което след възлагането на поръчката този персонал може да се замества единствено със съгласието на възложителя, който трябва да провери дали заместниците осигуряват еквивалентна организация и качество;

| в) | обслужване след продажбата и техническо съдействие, дата на доставка и период на доставка или период за изпълнение, ангажименти по отношение на частите и сигурността на доставките; |
| --- | --- |

в)

обслужване след продажбата и техническо съдействие, дата на доставка и период на доставка или период за изпълнение, ангажименти по отношение на частите и сигурността на доставките;

| в) | обслужване след продажбата и техническо съдействие, дата на доставка и период на доставка или период за изпълнение, ангажименти по отношение на частите и сигурността на доставките; |
| --- | --- |

в)

обслужване след продажбата и техническо съдействие, дата на доставка и период на доставка или период за изпълнение, ангажименти по отношение на частите и сигурността на доставките;

| г) | конкретния процес за производство или осигуряване на заявеното строителство, доставки или услуги или за всеки друг етап от съответния жизнен цикъл съгласно член 2, точка 22, доколкото тези критерии са посочени в съответствие с параграф 4 и засягат фактори, участващи пряко в тези процеси, и характеризират конкретния процес за производство или осигуряване на заявеното строителство, доставки или услуги. |
| --- | --- |

г)

конкретния процес за производство или осигуряване на заявеното строителство, доставки или услуги или за всеки друг етап от съответния жизнен цикъл съгласно член 2, точка 22, доколкото тези критерии са посочени в съответствие с параграф 4 и засягат фактори, участващи пряко в тези процеси, и характеризират конкретния процес за производство или осигуряване на заявеното строителство, доставки или услуги.

| г) | конкретния процес за производство или осигуряване на заявеното строителство, доставки или услуги или за всеки друг етап от съответния жизнен цикъл съгласно член 2, точка 22, доколкото тези критерии са посочени в съответствие с параграф 4 и засягат фактори, участващи пряко в тези процеси, и характеризират конкретния процес за производство или осигуряване на заявеното строителство, доставки или услуги. |
| --- | --- |

г)

конкретния процес за производство или осигуряване на заявеното строителство, доставки или услуги или за всеки друг етап от съответния жизнен цикъл съгласно член 2, точка 22, доколкото тези критерии са посочени в съответствие с параграф 4 и засягат фактори, участващи пряко в тези процеси, и характеризират конкретния процес за производство или осигуряване на заявеното строителство, доставки или услуги.

| | |
| --- | --- |

Изложение на мотивите

Положителен е фактът, че на възлагащите органи се предоставя изборът между икономически най-изгодната оферта и най-ниската цена. Освен това би трябвало да продължи да се използва посоченото в действащата директива, а именно най-ниската цена, тъй като най-ниските разходи са нещо различно от цената. Понятието „разходи“ е по-широко от понятието „цена“. Когато се вземат предвид други параметри, например оценка на разходите за целия жизнен цикъл, трябва да се използва критерият „икономически най-изгодната оферта“.

В определени случаи възлагащите органи предоставят крайната цена още в тръжната документация. Трябва да стане съвсем ясно, че подобен подход е възможен.

Целта на отчитането на този последен критерий е на възлагащите органи да се даде добавена стойност за определени продукти и услуги. Тази добавена стойност се състои в това, че по правило посредством къси производствени вериги продуктът и услугата могат по-бързо да стигнат до възлагащите органи и може да се реагира по-бързо и по–гъвкаво на техните изисквания. Освен това чрез този критерий значително могат да се подобрят и екологичните стандарти (по-кратки пътища за превоз и време за оставане на склад, по-малко емисии), като в крайна сметка от това полза имат както възлагащите органи, така и гражданите. От друга страна, възлагащите органи биха имали възможността да предвидят в своите критерии за възлагане на поръчката параметри, които за някои категории предлагат по-подробни разяснения относно офертата на даден икономически оператор, като така могат да удовлетворят още по-добре изискванията на обществената поръчка.

Освен това изрично трябва да се посочи, че може да се вземат предвид социални критерии, например за корпоративна политика на равни възможности за работниците и при назначаването на трайно безработни лица да се предоставят допълнителни точки.

Изменение 21

COM(2011) 896 final

Член 66, параграф 3

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 66 | |
| Държавите-членки могат да предвидят възлагането на определени видове поръчки да става въз основа на икономически най-изгодната оферта по параграф 1, буква а) и по параграф 2. | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 66

Държавите-членки могат да предвидят възлагането на определени видове поръчки да става въз основа на икономически най-изгодната оферта по параграф 1, буква а) и по параграф 2.

Изложение на мотивите

Целта на модернизацията в областта на обществените поръчки е да се осигури максимална гъвкавост за възлагащите органи и оферентите. Във връзка с това възлагащите органи трябва да могат сами да решават дали да възлагат поръчките въз основа на най-изгодната икономически оферта или въз основа на най-ниската цена. Тук държавите членки не бива да предвиждат потребностите на органите по места. Ако възлагането вече не може да се извършва въз основа на най-ниската цена, ще намалеят значително шансовете на малките предприятия. Поради това член 66, параграф 3 би трябвало да се заличи.

Изменение 22

COM(2011) 895 final

Член 76, параграф 4

COM(2011) 896 final

Член 66, параграф 4

Критерии за възлагане на поръчката

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 4.   Критериите за възлагане не дават неограничена свобода на избор на възложителя. Те гарантират възможността за ефективна конкуренция и са придружени от изисквания, които позволяват представената от оферентите информация да се проверява ефективно. Възложителите проверяват по ефективен начин дали офертите отговарят на критериите за възлагане въз основа на представените от оферентите информация и свидетелства. | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

4.   Критериите за възлагане не дават неограничена свобода на избор на възложителя. Те гарантират възможността за ефективна конкуренция и са придружени от изисквания, които позволяват представената от оферентите информация да се проверява ефективно. Възложителите проверяват по ефективен начин дали офертите отговарят на критериите за възлагане въз основа на представените от оферентите информация и свидетелства.

Изложение на мотивите

Тази разпоредба е излишна. Тя не носи нищо ново и би трябвало да се заличи. Съдържанието ѝ вече се съдържа в общите принципи.

Изменение 23

COM(2011) 896 final

Член 73, буква a)

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| а) | изключенията, предвидени в член 11, престанат да се прилагат вследствие на частно участие в юридическото лице, на което е била възложена поръчката по член 11, параграф 4; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

а)

изключенията, предвидени в член 11, престанат да се прилагат вследствие на частно участие в юридическото лице, на което е била възложена поръчката по член 11, параграф 4;

| | |
| --- | --- |

Изложение на мотивите

Изменение на текста на Комисията в резултат на заличаване на параграф 5) от член 11, COM(2011) 896 final и параграф 5) от член 21, COM(2011) 895 final (в съответствие с изменение 7). След възлагане на поръчка това обстоятелство не е от решаващо значение.

Изменение 24

COM(2011) 895 final

Член 77

COM(2011) 896 final

Член 67

Оценка на разходите за целия жизнен цикъл

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 3.   Когато обща методология за изчисляване на разходите за целия жизнен цикъл бъде приета като част от законодателен акт на Съюза, включително чрез делегирани актове съгласно законодателството на съответния сектор, тя се прилага, когато оценката на разходите за целия жизнен цикъл е включена в критериите за възлагане съгласно член 76, параграф 1. | |
| Списък с такива законодателни и делегирани актове е даден в приложение XV. Комисията трябва е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 98 за актуализирането на този списък, когато в него се налагат изменения поради приемането на ново законодателство, отмяната или изменението на съществуващото. | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

3.   Когато обща методология за изчисляване на разходите за целия жизнен цикъл бъде приета като част от законодателен акт на Съюза, включително чрез делегирани актове съгласно законодателството на съответния сектор, тя се прилага, когато оценката на разходите за целия жизнен цикъл е включена в критериите за възлагане съгласно член 76, параграф 1.

Списък с такива законодателни и делегирани актове е даден в приложение XV. Комисията трябва е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 98 за актуализирането на този списък, когато в него се налагат изменения поради приемането на ново законодателство, отмяната или изменението на съществуващото.

Изложение на мотивите

КР се присъединява към целите на стратегията „Европа 2020“ и признава стойността на устойчивото, социално отговорното и благоприятстващо иновациите възлагане на обществени поръчки. Заслужава да се приветства факта, че Комисията приканва възлагащите органи да вземат предвид разходите за целия жизнен цикъл. Понастоящем се извършват много дейности в тази област, но все още има голяма потребност от внасяне на уточнения. Според Комитета при сегашните обстоятелства задължението за използване на процедурите на ЕС е твърде всеобхватно.

Изменение 25

COM(2011) 895 final

Член 79

COM(2011) 896 final

Член 69

Оферти с необичайно ниска стойност

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Възложителят изисква от икономическите оператори да обяснят обявената от тях цена или начислените разходи, когато са изпълнени всички долупосочени условия: | |
| а) | цената или начислените разходи са с повече от 50 % по-ниски от средната цена или разходи на останалите оферти; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   Възложителят изисква от икономическите оператори да обяснят обявената от тях цена или начислените разходи, когато са изпълнени всички долупосочени условия:

а)

цената или начислените разходи са с повече от 50 % по-ниски от средната цена или разходи на останалите оферти;

| | |
| --- | --- |

б)

| б) | цената или начислените разходи са с повече от 20 % по-ниски от цената или разходите на втората най-ниска оферта; |
| --- | --- |

цената или начислените разходи са с повече от 20 % по-ниски от цената или разходите на втората най-ниска оферта;

| | |
| --- | --- |

в)

| в) | подадени са най-малко пет оферти. |
| --- | --- |

подадени са най-малко пет оферти.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

.

2.   Когато офертите изглеждат с необичайно ниска стойност по други причини, възложителите също могат да поискат такива обяснения.

Когато офертите изглеждат с необичайно ниска стойност по други причини, възложителите също могат да поискат такива обяснения.

3.   Обясненията, посочени в параграфи 1 и 2, могат по-конкретно да се отнасят до:

| а) | икономическите аспекти на производствения процес, предоставените услуги и строителния метод; |
| --- | --- |

а)

икономическите аспекти на производствения процес, предоставените услуги и строителния метод;

| | |
| --- | --- |

б)

| б) | избраните технически решения или наличието на изключително благоприятни условия за оферента за изпълнение на строителството или за доставката на стоки или предоставянето на услуги; |
| --- | --- |

избраните технически решения или наличието на изключително благоприятни условия за оферента за изпълнение на строителството или за доставката на стоки или предоставянето на услуги;

| | |
| --- | --- |

в)

| в) | оригиналното решение, предложено от оферента, относно доставките, услугите или строителството; |
| --- | --- |

оригиналното решение, предложено от оферента, относно доставките, услугите или строителството;

| | |
| --- | --- |

г)

| г) | спазването на задължения, най-малко еквивалентно, установени от законодателството на Съюза в областта на социалното, трудовото или екологичното право, или на разпоредбите на международното социално и екологично право, изброени в приложение XIV, или когато това не е приложимо – други разпоредби, осигуряващи еквивалентно ниво на защита; |
| --- | --- |

спазването на задължения, най-малко еквивалентно, установени от законодателството на Съюза в областта на социалното, трудовото или екологичното право, или на разпоредбите на международното социално и екологично право, изброени в приложение XIV, или когато това не е приложимо – други разпоредби, осигуряващи еквивалентно ниво на защита;

| | |
| --- | --- |

д)

| д) | възможността оферентът да се ползва от държавна помощ. |
| --- | --- |

възможността оферентът да се ползва от държавна помощ.

| | |
| --- | --- |

4.   Възложителят проверява предоставената информация, като се консултира с оферента.

Той може да отхвърли офертата само когато представените доказателства не оправдават ниското ниво на цената или начислените разходи, като се отчитат елементите, посочени в параграф 3.

Възложителите отхвърлят офертата, когато са установили, че стойността ѝ е необичайно ниска, тъй като офертата не отговаря на изискванията, установени от законодателството на Съюза в областта на социалното, трудовото или екологичното право, или разпоредбите на международното социално и екологично право, изброени в приложение XI.

5.   Когато възложител установи, че дадена оферта е с необичайно ниска стойност, защото оферентът е получил държавна помощ, тя може да бъде отхвърлена само на това основание единствено след консултация с оферента, когато последният не може да докаже в достатъчен срок, определен от възложителя, че въпросната помощ е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107 от Договора. Когато възложителят отхвърли оферта при тези обстоятелства, той информира Комисията за това.

6.   При поискване държавите-членки предоставят на други държави-членки в съответствие с член 97 всяка информация, имаща отношение към свидетелствата и документите, представени във връзка с данните, изброени в параграф 3.

Изложение на мотивите

Комитетът на регионите предпочита формулировката на член 55 от действащата директива 2004/18/ЕО относно офертите с необичайно ниска стойност, тъй като предложеният текст носи административна тежест както за възлагащия орган, така и за оферентите. Освен това предложеният текст ненужно ограничава полето за действие на възлагащите органи в тази област.

Изменение 26

COM(2011) 895 final

Член 81

COM(2011) 896 final

Член 71

Възлагане на подизпълнители

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   В документацията за обществената поръчка възложителят може да постави изискване или да бъде задължен от държава-членка да го направи за това оферентът да посочи в своята оферта дела от поръчката, който възнамерява да възложи на подизпълнители, както и предлаганите подизпълнители. | |
| 2.   Държавите-членки могат да предвидят, че при заявка от страна на подизпълнителя и когато естеството на поръчката позволява, възложителят превежда дължимите плащания директно на подизпълнителя за услугите, доставките или строителството, предоставени на главния изпълнител. В този случай държавите-членки въвеждат подходящи механизми, позволяващи на главния изпълнител да оспори плащания, които не са дължими. Уреждането на този режим на плащане задължително се посочва в документите за обществената поръчка. | |
| 3.   Параграфи 1 и 2 се прилагат без да се засяга въпросът за отговорността на основния икономически оператор. | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   В документацията за обществената поръчка възложителят може да постави изискване или да бъде задължен от държава-членка да го направи за това оферентът да посочи в своята оферта дела от поръчката, който възнамерява да възложи на подизпълнители, както и предлаганите подизпълнители.

2.   Държавите-членки могат да предвидят, че при заявка от страна на подизпълнителя и когато естеството на поръчката позволява, възложителят превежда дължимите плащания директно на подизпълнителя за услугите, доставките или строителството, предоставени на главния изпълнител. В този случай държавите-членки въвеждат подходящи механизми, позволяващи на главния изпълнител да оспори плащания, които не са дължими. Уреждането на този режим на плащане задължително се посочва в документите за обществената поръчка.

3.   Параграфи 1 и 2 се прилагат без да се засяга въпросът за отговорността на основния икономически оператор.

Изложение на мотивите

Отношенията между оферентите и подизпълнителите се уреждат от конкурентното право и договорното право на отделните държави, които би трябвало да останат незасегнати от настоящата директива.

Освен това тази разпоредба предизвиква правна несигурност, тъй като подизпълнителите, които работят срещу парично възнаграждение за възлагащите органи, по този начин вече не са подизпълнители, а се превръщат в изпълнители. Освен това разпоредбата може да ограничи възможността на възлагащите органи да задържат плащане, докато поръчката не бъде изпълнена в съответствие с договора.

Изменение 27

COM(2011) 895 final

Член 82

COM(2011) 896 final

Член 72

Изменение на договорите в рамките на техния срок

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Същественото изменение на разпоредбите в договора за поръчка на строителство, доставки или услуги по време на срока му се счита за ново възлагане за целите на настоящата директива и изисква нова процедура за възлагане на обществена поръчка в съответствие с нея. | |
| 2.   Изменението на договор за поръчка по време на срока му задължително се счита за съществено по смисъла на параграф 1, когато прави поръчката съществено различна от първоначално възложената. Във всеки случай, без да се засягат параграфи 3 и 4, изменението се счита за съществено, когато е изпълнено едно от следните условия: | |
| а) | изменението въвежда условия, които, ако са били част от първоначалната процедура за възлагане на обществена поръчка, са щели да позволят подбор на кандидати, различни от първоначално подбраните, или са щели да позволят възлагането на поръчката на друг оферент; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   Същественото изменение на разпоредбите в договора за поръчка на строителство, доставки или услуги по време на срока му се счита за ново възлагане за целите на настоящата директива и изисква нова процедура за възлагане на обществена поръчка в съответствие с нея.

2.   Изменението на договор за поръчка по време на срока му задължително се счита за съществено по смисъла на параграф 1, когато прави поръчката съществено различна от първоначално възложената. Във всеки случай, без да се засягат параграфи 3 и 4, изменението се счита за съществено, когато е изпълнено едно от следните условия:

а)

изменението въвежда условия, които, ако са били част от първоначалната процедура за възлагане на обществена поръчка, са щели да позволят подбор на кандидати, различни от първоначално подбраните, или са щели да позволят възлагането на поръчката на друг оферент;

| | |
| --- | --- |

б)

| б) | изменението променя икономическия баланс на поръчката в полза на изпълнителя; |
| --- | --- |

изменението променя икономическия баланс на поръчката в полза на изпълнителя;

| | |
| --- | --- |

в)

| в) | изменението разширява значително обхвата на поръчката така, че да включи доставки, услуги или строителство, които не са били обхванати първоначално. |
| --- | --- |

изменението разширява значително обхвата на поръчката така, че да включи доставки, услуги или строителство, които не са били обхванати първоначално.

| | |
| --- | --- |

3.   Заместването на партньора по договора се счита за съществено изменение по смисъла на параграф 1.

Въпреки това първа алинея не се прилага в случай на цялостно или частично наследяване на позицията на първоначалния изпълнител вследствие на операции по преструктуриране на предприятията или несъстоятелност, от друг икономически оператор, който отговаря на първоначално установените критерии за качествен подбор, стига това да не предполага други съществени изменения на договора и да не цели заобикаляне на прилагането на настоящата директива.

4.   Когато стойността на едно изменение може да бъде изразена в парично отношение, изменението не се счита за съществено по смисъла на параграф 1, когато неговата стойност не превишава праговете, посочени в член 12, и когато е под 5 % от цената на първоначалната поръчка, стига изменението да не променя общото естество на поръчката. Когато се правят няколко последователни изменения, стойността се изчислява въз основа на съвкупната стойност на последователните изменения.

5.   Изменения на договора не се считат за съществени по смисъла на параграф 1, когато са били предвидени в документите за обществената поръчка с ясни, точни и недвусмислени клаузи за преразглеждане на договора или варианти. В тези клаузи се посочват обхвата и естеството на възможните изменения или варианти, както и условията, при които те могат да се използват. Те не предвиждат изменения или варианти, които биха могли да променят общото естество на поръчката.

6.   Чрез дерогация от случаите по параграф 1, при съществено изменение не се изисква нова процедура за възлагане на обществена поръчка, когато са изпълнени следните условия в своята съвкупност:

| а) | необходимостта от изменение е предизвикана от обстоятелства, които един добросъвестен възложител не би могъл да предвиди; |
| --- | --- |

а)

необходимостта от изменение е предизвикана от обстоятелства, които един добросъвестен възложител не би могъл да предвиди;

| | |
| --- | --- |

б)

| б) | изменението не променя общото естество на поръчката. |
| --- | --- |

изменението не променя общото естество на поръчката.

| | |
| --- | --- |

в)

| в) | няма увеличение на цената с повече от 50 % от стойността на първоначалната поръчка. |
| --- | --- |

няма увеличение на цената с повече от 50 % от стойността на първоначалната поръчка.

| | |
| --- | --- |

Възложителите публикуват в Официален вестник на Европейския съюз уведомление за такива изменения. Тези обявления съдържат информацията, посочена в приложение XVI, и се публикуват в съответствие с член 65.

7.   Възложителите не прибягват до изменения на поръчката в следните случаи:

| а) | когато измененията имат за цел отстраняване на недостатъци в работата на изпълнителя или последици, които могат да бъдат отстранени чрез прилагането на договорните задължения; |
| --- | --- |

а)

когато измененията имат за цел отстраняване на недостатъци в работата на изпълнителя или последици, които могат да бъдат отстранени чрез прилагането на договорните задължения;

| | |
| --- | --- |

б)

| б) | когато измененията имат за цел да компенсират риск от увеличение на цените, който е бил хеджиран от изпълнителя. |
| --- | --- |

когато измененията имат за цел да компенсират риск от увеличение на цените, който е бил хеджиран от изпълнителя.

| | |
| --- | --- |

Изложение на мотивите

Действащите директиви съдържат процедурни правила за осъществяване на възлагането на обществени поръчки. Те не включват разпоредби относно изменение на действащите договори и това би трябвало да се запази и в новите директиви. В противен случай ще възникне ненужна административна тежест за възлагащите органи и ще се ограничи гъвкавостта. Ако Комисията иска да информира относно съдебната практика в тази област, тогава по-подходящата форма би била съобщения относно въпроси, свързани с тълкуване.

Изменение 28

COM(2011) 896 final

Член 83

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 83 | Член 83 |
| В съответствие с Директива 89/665/ЕИО на Съвета държавите-членки осигуряват точното прилагане на настоящата директива чрез ефективни, достъпни и прозрачни механизми, които допълват съществуващата система за преразглеждане на решенията, взети от възлагащите органи. | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 83

Член 83

В съответствие с Директива 89/665/ЕИО на Съвета държавите-членки осигуряват точното прилагане на настоящата директива чрез ефективни, достъпни и прозрачни механизми, които допълват съществуващата система за преразглеждане на решенията, взети от възлагащите органи.

Изложение на мотивите

Излишно е в една директива да се споменава, че тя би трябвало да бъде правилно прилагана. Съществуващите системи за преразглеждане на решенията на възлагащите органи са достатъчни. В името на опростяването и по-голямата гъвкавост не бива да се създават нови излишни структури.

Изменение 29

COM(2011) 895 final

Член 93

COM(2011) 896 final

Член 84

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Публичен надзор | |
| 1.   Държавите-членки определят един независим орган, отговарящ за надзора и съгласуването на дейностите по изпълнението (наричан по-нататък „надзорния орган“). Държавите-членки информират Комисията за органа, който са определили.
  Всички възложители са обект на такъв надзор. | |
| 2.   По отношение на компетентните органи, участващи в дейностите по изпълнението, се установява организация, която предотвратява конфликтите на интереси. Системата за публичен надзор е прозрачна. За тази цел се публикуват всички документи с указания и становища, както и годишен доклад, илюстриращ изпълнението и прилагането на правилата по настоящата директива. | |
| Годишният доклад включва: | |
| а) | данни за процента на успех на малките и средните предприятия (МСП) в поръчките; когато процентът е по-нисък от 50 % по отношение на стойностите на поръчките, възложени на МСП, в доклада се представя анализ на причините за това; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Публичен надзор

1.   Държавите-членки определят един независим орган, отговарящ за надзора и съгласуването на дейностите по изпълнението (наричан по-нататък „надзорния орган“). Държавите-членки информират Комисията за органа, който са определили.

Всички възложители са обект на такъв надзор.

2.   По отношение на компетентните органи, участващи в дейностите по изпълнението, се установява организация, която предотвратява конфликтите на интереси. Системата за публичен надзор е прозрачна. За тази цел се публикуват всички документи с указания и становища, както и годишен доклад, илюстриращ изпълнението и прилагането на правилата по настоящата директива.

Годишният доклад включва:

а)

данни за процента на успех на малките и средните предприятия (МСП) в поръчките; когато процентът е по-нисък от 50 % по отношение на стойностите на поръчките, възложени на МСП, в доклада се представя анализ на причините за това;

| | |
| --- | --- |

б)

| б) | глобален преглед на изпълнението на политиката за устойчиво развитие в сферата на обществените поръчки, включително на процедурите, отчитащи съображенията, свързани с опазването на околната среда, социалното приобщаване, включително достъпността за лица с увреждания, или насърчаването на иновациите; |
| --- | --- |

глобален преглед на изпълнението на политиката за устойчиво развитие в сферата на обществените поръчки, включително на процедурите, отчитащи съображенията, свързани с опазването на околната среда, социалното приобщаване, включително достъпността за лица с увреждания, или насърчаването на иновациите;

| | |
| --- | --- |

в)

| в) | информация относно проследяването и последващите действия при нарушаване на правилата за обществените поръчки, оказващо влияние върху бюджета на Съюза в съответствие с параграфи 3—5 от настоящия член; |
| --- | --- |

информация относно проследяването и последващите действия при нарушаване на правилата за обществените поръчки, оказващо влияние върху бюджета на Съюза в съответствие с параграфи 3—5 от настоящия член;

| | |
| --- | --- |

г)

| г) | централизирани данни за докладваните случаи на измама, корупция, конфликт на интереси и други сериозни нередности в областта на обществените поръчки, включително такива, които засягат проекти, съфинансирани от бюджета на Съюза. |
| --- | --- |

централизирани данни за докладваните случаи на измама, корупция, конфликт на интереси и други сериозни нередности в областта на обществените поръчки, включително такива, които засягат проекти, съфинансирани от бюджета на Съюза.

| | |
| --- | --- |

3.   Надзорният орган отговаря за:

| а) | проследяването на прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки и свързаната с тях практика от страна на възложителите и особено от страна на централните органи за покупки; |
| --- | --- |

а)

проследяването на прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки и свързаната с тях практика от страна на възложителите и особено от страна на централните органи за покупки;

| | |
| --- | --- |

б)

| б) | осигуряването на правни консултации на възложителите по тълкуването на правилата и принципите за възлагане на обществени поръчки и по прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки в специфични случаи; |
| --- | --- |

осигуряването на правни консултации на възложителите по тълкуването на правилата и принципите за възлагане на обществени поръчки и по прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки в специфични случаи;

| | |
| --- | --- |

в)

| в) | издаването по своя инициатива на становища и указания по въпроси от общ интерес по отношение на тълкуването и прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки, по постоянно повтарящи се въпроси и по системни трудности, свързани с прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки, в светлината на разпоредбите на настоящата директива и на съответната съдебна практика на Съда на Европейския съюз; |
| --- | --- |

издаването по своя инициатива на становища и указания по въпроси от общ интерес по отношение на тълкуването и прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки, по постоянно повтарящи се въпроси и по системни трудности, свързани с прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки, в светлината на разпоредбите на настоящата директива и на съответната съдебна практика на Съда на Европейския съюз;

| | |
| --- | --- |

г)

| г) | установяване и прилагане на всеобхватна и действаща система за предупреждение („червен флаг“) за предотвратяване, откриване и подходящо докладване на случаи на измами, корупция, конфликти на интереси и други сериозни нередности във връзка с обществените поръчки; |
| --- | --- |

установяване и прилагане на всеобхватна и действаща система за предупреждение („червен флаг“) за предотвратяване, откриване и подходящо докладване на случаи на измами, корупция, конфликти на интереси и други сериозни нередности във връзка с обществените поръчки;

| | |
| --- | --- |

д)

| д) | привличането на вниманието на националните компетентни институции, включително одитиращите органи, към установени конкретни нарушения и към системни проблеми; |
| --- | --- |

привличането на вниманието на националните компетентни институции, включително одитиращите органи, към установени конкретни нарушения и към системни проблеми;

| | |
| --- | --- |

е)

| е) | разглеждането на жалби от граждани и стопански субекти относно прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки в конкретни случаи и предоставянето на анализа на компетентните възложители, които се задължават да се съобразят с него при своите решения или когато не се съобразяват с анализа – да обяснят причините за неговото пренебрегване; |
| --- | --- |

разглеждането на жалби от граждани и стопански субекти относно прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки в конкретни случаи и предоставянето на анализа на компетентните възложители, които се задължават да се съобразят с него при своите решения или когато не се съобразяват с анализа – да обяснят причините за неговото пренебрегване;

| | |
| --- | --- |

ж)

| ж) | следенето на решенията, взети от националните съдилища и органи вследствие на решение на Съда на Европейския съюз въз основа на член 267 от Договора или на констатациите на Европейската сметна палата, установяващи нарушения на правилата на Съюза за възлагане на обществени поръчки, свързани с проекти, съфинансирани от Съюза; надзорният орган докладва на Европейската служба за борба с измамите за всякакви нарушения на процедурите на Съюза в областта на обществените поръчки, когато те се отнасят до договори, пряко или косвено финансирани от Европейския съюз. |
| --- | --- |

следенето на решенията, взети от националните съдилища и органи вследствие на решение на Съда на Европейския съюз въз основа на член 267 от Договора или на констатациите на Европейската сметна палата, установяващи нарушения на правилата на Съюза за възлагане на обществени поръчки, свързани с проекти, съфинансирани от Съюза; надзорният орган докладва на Европейската служба за борба с измамите за всякакви нарушения на процедурите на Съюза в областта на обществените поръчки, когато те се отнасят до договори, пряко или косвено финансирани от Европейския съюз.

| | |
| --- | --- |

Задълженията, посочени в точка д), се прилагат без да се засяга упражняването на правата за обжалване по националното право или по системата, установена въз основа на Директива 92/13/ЕИО.

Държавите-членки са задължени да осигурят правомощия на надзорния орган да сезира компетентния по националното право орган за обжалване на решенията на възложителите при нарушение, открито в хода на неговата дейност по следене на изпълнението и предоставяне на правни консултации.

4.   Без да се засягат общите процедури и методи на работа, установени от Комисията за нейната комуникация и контакти с държавите-членки, надзорният орган действа като специално звено за контакт за Комисията, когато тя следи за прилагането на правото на Съюза и изпълнението на бюджета от Съюза въз основа на член 17 от Договора за Европейския съюз и член 317 от Договора за функциониране на Европейския съюз. Органът докладва на Комисията всяко нарушение на настоящата директива при процедури за възлагане на обществени поръчки, пряко или косвено финансирани от Съюза.

Комисията може по-специално да отнесе към надзорния орган отделни случаи, при които все още не е сключен договор или все още има възможност за стартиране на процедура по преразглеждане. Тя може също така да повери на надзорния орган дейностите по проследяването, необходими за осигуряване на изпълнението на мерките, с които държавите-членки са се ангажирали, за да се отстрани нарушение на правилата и принципите на Съюза за възлагане на обществени поръчки, установени от Комисията.

Комисията може да изиска от надзорния орган да анализира предполагаемите нарушения на правилата на Съюза в областта на обществените поръчки, които засягат проекти, съфинансирани от бюджета на Съюза. Комисията може да възложи на надзорния орган да проследява някои случаи и да осигури, че компетентните национални органи, следващи инструкциите, вземат подходящи мерки спрямо нарушенията на правилата на Съюза в областта на обществените поръчки, засягащи съфинансирани проекти

5.   Действията по проверка и правоприлагане, извършвани от надзорния орган, за да гарантира съответствието на решенията на възложителите с настоящата директива и общите принципи на Договора за функционирането на Европейския съюз, не заменят и не предопределят институционалната роля на Комисията като „пазител на Договора“. Когато Комисията реши да отнесе разглеждането на отделен случай, тя си запазва и правото да се намеси съгласно правомощията, предоставени ѝ от Договора.

6.   Възлагащите органи представят на националния надзорен орган пълния текст на всички сключени договори на стойност равна или по-голяма от:

| а) | 1 000 000 EUR в случаите на поръчки за доставка или услуги; |
| --- | --- |

а)

1 000 000 EUR в случаите на поръчки за доставка или услуги;

| | |
| --- | --- |

б)

| б) | 10 000 000 EUR при поръчки за строителство. |
| --- | --- |

10 000 000 EUR при поръчки за строителство.

| | |
| --- | --- |

7.   Без да се засяга националното законодателство относно достъпа до информация и в съответствие с националното и европейското законодателство в областта на защитата на данните, надзорният орган в отговор на писмена молба дава неограничен, пълен, пряк и безплатен достъп до сключените договори, посочени в параграф 6. Може обаче да бъде отказан достъп до някои части от договорите, когато тяхното разкриване би могло да накърни законните търговски интереси на икономическите оператори, било то публични или частни, или може да наруши честната конкуренция между тях.

Достъпът до части, които могат да бъдат оповестени, се дава в разумен срок и не по-късно от 45 дни от датата на молбата.

Кандидатите, подаващи молба за достъп до договора, не е необходимо да доказват пряк или косвен интерес от съответния договор. Получателят на информацията има право да я оповести публично.

8.   В годишния доклад, посочен в параграф 2, се включва обобщение на всички дейности, извършени от надзорния орган в съответствие с параграфи 1-7.

Изложение на мотивите

Изискването за създаване на национални надзорни органи, на които да бъдат изпращани договорите, представлява очевидно нарушение на принципа на субсидиарност. Държавите членки отговарят за организацията на своята публична администрация. Националният контрол върху спазването на законодателството в областта на обществените поръчки е задача на националните съдилища, надзорни и одитни органи. Освен това правилата създават допълнителна административна тежест за възложителите на обществени поръчки.

Изменение 30

COM(2011) 896 final

Член 85, първа алинея

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 85 | Член 85 |
| | |
| | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 85

Член 85

Изложение на мотивите

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Предвидените тук задължения за документиране натоварват местните администрации в непропорционална степен и освен това нямат добавена стойност. Целта на реформата е именно премахването на излишните задължения за документиране, а не създаването на нова бюрокрация.

Изменение 31

COM(2011) 896 final

Член 85 – последните две алинеи

Индивидуални доклади за процедури за възлагане на поръчки

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 85
  Индивидуални доклади за процедури за възлагане на поръчки | Член 85 |
| Възлагащите органи документират хода на всички процедури за възлагане на обществени поръчки, независимо от това дали са били проведени с електронни средства, или не. За тази цел те документират всички етапи в процедурата за възлагане на обществена поръчка, включително цялата комуникация с икономическите оператори и вътрешните разисквания, подготовката на офертите, диалога или договарянето, ако има такива, подбора и възлагането на поръчката. | |
| Докладът или неговите основни елементи се съобщават на Комисията или на националния надзорен орган при поискване от тяхна страна. | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 85

Индивидуални доклади за процедури за възлагане на поръчки

Член 85

Възлагащите органи документират хода на всички процедури за възлагане на обществени поръчки, независимо от това дали са били проведени с електронни средства, или не. За тази цел те документират всички етапи в процедурата за възлагане на обществена поръчка, включително цялата комуникация с икономическите оператори и вътрешните разисквания, подготовката на офертите, диалога или договарянето, ако има такива, подбора и възлагането на поръчката.

Докладът или неговите основни елементи се съобщават на Комисията или на националния надзорен орган при поискване от тяхна страна.

Изложение на мотивите

Комитетът на регионите застъпва схващането, че системата на докладване в сегашния член 43 на Директивата 2004/18/ЕО е за предпочитане пред предложения вариант, тъй като опростява административната дейност на възлагащите органи.

Изменение 32

COM(2011) 895 final

Член 95

COM(2011) 896 final

Член 86

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Национални доклади и списъци с възлагащи органи | |
| 1.   Органите, установени или назначени в съответствие с член 84, препращат до Комисията доклад за изпълнението и статистиката за всяка година по стандартен образец не по-късно от 31 октомври на следващата година. | |
| 2.   Докладът по параграф 1 съдържа като минимум следната информация: | |
| а) | пълен и актуален списък с всички централни държавни органи, нецентрални възлагащи органи и публичноправни органи, включително нецентрални органи и асоциации на възлагащи органи, възлагащи обществени поръчки или рамкови споразумения, като за всеки орган се посочва единният идентификационен номер, когато такъв номер е предвиден в националното законодателство; този списък се групира по видове органи; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Национални доклади и списъци с възлагащи органи

1.   Органите, установени или назначени в съответствие с член 84, препращат до Комисията доклад за изпълнението и статистиката за всяка година по стандартен образец не по-късно от 31 октомври на следващата година.

2.   Докладът по параграф 1 съдържа като минимум следната информация:

а)

пълен и актуален списък с всички централни държавни органи, нецентрални възлагащи органи и публичноправни органи, включително нецентрални органи и асоциации на възлагащи органи, възлагащи обществени поръчки или рамкови споразумения, като за всеки орган се посочва единният идентификационен номер, когато такъв номер е предвиден в националното законодателство; този списък се групира по видове органи;

| | |
| --- | --- |

б)

| б) | пълен и актуален списък с всички централни органи за покупки; |
| --- | --- |

пълен и актуален списък с всички централни органи за покупки;

| | |
| --- | --- |

в)

| в) | за всички поръчки над праговете по член 4 от настоящата директива: |
| --- | --- |

за всички поръчки над праговете по член 4 от настоящата директива:

| | |
| --- | --- |

i)

| i) | броя и стойността на възложените поръчки, разбити за всеки вид орган по процедура и по строителство, доставки и услуги, обозначени чрез подразделението си от номенклатурата по CPV; |
| --- | --- |

броя и стойността на възложените поръчки, разбити за всеки вид орган по процедура и по строителство, доставки и услуги, обозначени чрез подразделението си от номенклатурата по CPV;

| | |
| --- | --- |

ii)

| ii) | когато договорите са сключени по процедурата на договаряне без предварително обявяване, данните по точка i) също задължително се разбиват в съответствие с обстоятелствата по член 30 и задължително се посочват броят и стойността на възложените поръчки по държава-членка и трета държава на спечелилия изпълнител. |
| --- | --- |

когато договорите са сключени по процедурата на договаряне без предварително обявяване, данните по точка i) също задължително се разбиват в съответствие с обстоятелствата по член 30 и задължително се посочват броят и стойността на възложените поръчки по държава-членка и трета държава на спечелилия изпълнител.

| | |
| --- | --- |

г)

| г) | за всички поръчки, които попадат под праговете по член 4 от настоящата директива, но биха попаднали в обхвата й, ако тяхната стойност беше над прага, броят и стойността на възложените поръчки, разбити по всеки вид орган. |
| --- | --- |

за всички поръчки, които попадат под праговете по член 4 от настоящата директива, но биха попаднали в обхвата й, ако тяхната стойност беше над прага, броят и стойността на възложените поръчки, разбити по всеки вид орган.

| | |
| --- | --- |

3.   Комисията е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 89 за изменение на приложение I с цел актуализиране на списъка с възлагащите органи вследствие на уведомления от държавите-членки, когато такива изменения се оказват необходими за точното обозначаване на възлагащите органи;

Комисията може периодично да публикува списъка на публичноправните органи, предаден по параграф 2, буква а), за информация в Официален вестник на Европейския съюз.

4.   Държавите-членки предоставят на Комисията информация за своята институционална организация по отношение на изпълнението, следенето и правоприлагането на настоящата директива, както и за предприетите национални инициативи за осигуряване на указания или помощ при изпълнението на правилата на Съюза за възлагането на обществени поръчки или в отговор на трудности, възпрепятстващи изпълнението им.

5.   Комисията установява стандартния образец за годишния доклад за изпълнението и статистиката по параграф 1. Тези изпълнителни актове приемат в съответствие с процедурата по консултиране по член 91.

Изложение на мотивите

Предложените разпоредби би трябвало да бъдат заличени. Както за органите, които би трябвало да събират цялата тази информация, така и за възлагащите органи, които я предоставят, ще възникне твърде голяма административна тежест.

Изменение 33

COM(2011) 895 final

Член 96

COM(2011) 896 final

Член 87

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Съдействие за възлагащите органи и фирмите | |
| 1.   Държавите-членки осигуряват структури за техническа помощ, за да предлагат правни и икономически консултации, указания и съдействие на възлагащите органи при подготовката и провеждането на процедури за възлагане на обществени поръчки. Държавите-членки също така осигуряват на всеки възлагащ орган възможност да получи компетентно съдействие и консултации по отделни въпроси. | |
| 2.   С оглед подобряване на достъпа до обществените поръчки за икономическите оператори, особено за МСП, и за да се улесни правилното разбиране на разпоредбите на настоящата директива, държавите-членки осигуряват възможност за получаване на подходящо съдействие, включително с електронни средства или с използване на съществуващите мрежи, специализирани в съдействието за фирми. | |
| 3.   Специфично административно съдействие се предоставя на икономически оператори, възнамеряващи да участват в процедура за възлагане на обществена поръчка в друга държава-членка. Такова съдействие включва като минимум административните изисквания във въпросната държава-членка, както и евентуалните задължения, свързани с електронните обществени поръчки. | |
| Държавите-членки осигуряват на заинтересованите икономически оператори лесен достъп до подходящата информация за задълженията по отношение на данъците, опазването на околната среда и задълженията по социалното и трудовото право, които действат в държавата-членка, в региона или мястото, където ще се извършва строителството или ще се предоставят услугите, и които се отнасят за строителството, извършвано на място, или за услугите, които ще се предоставят по време на изпълнението на поръчката. | |
| 4.   За целите на параграфи 1, 2 и 3 държавите-членки могат да определят един или няколко органа или административни структури. Държавите-членки осигуряват надлежна координация между тези органи и структури. | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Съдействие за възлагащите органи и фирмите

1.   Държавите-членки осигуряват структури за техническа помощ, за да предлагат правни и икономически консултации, указания и съдействие на възлагащите органи при подготовката и провеждането на процедури за възлагане на обществени поръчки. Държавите-членки също така осигуряват на всеки възлагащ орган възможност да получи компетентно съдействие и консултации по отделни въпроси.

2.   С оглед подобряване на достъпа до обществените поръчки за икономическите оператори, особено за МСП, и за да се улесни правилното разбиране на разпоредбите на настоящата директива, държавите-членки осигуряват възможност за получаване на подходящо съдействие, включително с електронни средства или с използване на съществуващите мрежи, специализирани в съдействието за фирми.

3.   Специфично административно съдействие се предоставя на икономически оператори, възнамеряващи да участват в процедура за възлагане на обществена поръчка в друга държава-членка. Такова съдействие включва като минимум административните изисквания във въпросната държава-членка, както и евентуалните задължения, свързани с електронните обществени поръчки.

Държавите-членки осигуряват на заинтересованите икономически оператори лесен достъп до подходящата информация за задълженията по отношение на данъците, опазването на околната среда и задълженията по социалното и трудовото право, които действат в държавата-членка, в региона или мястото, където ще се извършва строителството или ще се предоставят услугите, и които се отнасят за строителството, извършвано на място, или за услугите, които ще се предоставят по време на изпълнението на поръчката.

4.   За целите на параграфи 1, 2 и 3 държавите-членки могат да определят един или няколко органа или административни структури. Държавите-членки осигуряват надлежна координация между тези органи и структури.

Изложение на мотивите

Подкрепата за възлагащите органи на национално равнище е въпрос от компетенциите на държавите членки, поради което този член следва да бъде заличен. Освен това при по-опростено законодателство в областта на обществените поръчки би могло да се очаква и по-малка потребност от помощ за разбирането му.

Изменение 34

COM(2011) 896 final

Член 88, параграф 3)

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 88 | Член 88 |
| За целите на настоящия член държавите-членки определят едно или повече звена на връзка, данните за контакт на които се съобщават на другите държави-членки, надзорните органи и Комисията. Държавите-членки публикуват и редовно актуализират списъка на звената за връзка. Надзорният орган отговаря за координирането на такива звена за връзка. | За целите на настоящия член държавите-членки определят едно или повече звена на връзка, данните за контакт на които се съобщават на другите държави-членки и Комисията. Държавите-членки публикуват и редовно актуализират списъка на звената за връзка. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 88

Член 88

За целите на настоящия член държавите-членки определят едно или повече звена на връзка, данните за контакт на които се съобщават на другите държави-членки, надзорните органи и Комисията. Държавите-членки публикуват и редовно актуализират списъка на звената за връзка. Надзорният орган отговаря за координирането на такива звена за връзка.

За целите на настоящия член държавите-членки определят едно или повече звена на връзка, данните за контакт на които се съобщават на другите държави-членки и Комисията. Държавите-членки публикуват и редовно актуализират списъка на звената за връзка.

Изложение на мотивите

Член 88 би трябвало да се запази, но без споменаването на новия надзорен орган. Целта на реформата е именно премахването на излишните задължения за документиране, а не създаването на нова бюрокрация.

Брюксел, 9 октомври 2012 г.

Председател на Комитета на регионите

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 18.12.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 391/84 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 391/84

---

Становище на Комитета на регионите „Европейски фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР)“

2012/C 391/10

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | одобрява създаването на новия фонд ЕФМДР за прилагане на ОПОР и счита, че е важно да се запази необходимият бюджет, който да отговаря на наложените от ОПОР промени; |
| --- | --- |

—

одобрява създаването на новия фонд ЕФМДР за прилагане на ОПОР и счита, че е важно да се запази необходимият бюджет, който да отговаря на наложените от ОПОР промени;

| — | приветства опростяването, постигнато чрез обединяване в новия ЕФМДР на повечето финансови инструменти на ОПОР и на интегрираната морска политика (ИМП), които преди това бяха разделени в няколко фонда; |
| --- | --- |

—

приветства опростяването, постигнато чрез обединяване в новия ЕФМДР на повечето финансови инструменти на ОПОР и на интегрираната морска политика (ИМП), които преди това бяха разделени в няколко фонда;

| — | отправя искане целите на ЕФМДР да бъдат насочени към рибарството, а не – както беше нееднократно посочвано – предимно към заменянето му с други дейности и счита за важно да се засили привлекателността на рибарската професия; |
| --- | --- |

—

отправя искане целите на ЕФМДР да бъдат насочени към рибарството, а не – както беше нееднократно посочвано – предимно към заменянето му с други дейности и счита за важно да се засили привлекателността на рибарската професия;

| — | изразява безпокойство от намаляването на бюджета, отпускан за събиране на данни, предвид факта, че ще бъдат необходими допълнителни средства; наличието на пълни данни, обработвани за управленски цели, би следвало да бъде, от една страна, предварително условие за ОПОР и от друга – бюджетен приоритет на ЕФМДР; |
| --- | --- |

—

изразява безпокойство от намаляването на бюджета, отпускан за събиране на данни, предвид факта, че ще бъдат необходими допълнителни средства; наличието на пълни данни, обработвани за управленски цели, би следвало да бъде, от една страна, предварително условие за ОПОР и от друга – бюджетен приоритет на ЕФМДР;

| — | осъжда отмяната на всички мерки за приспособяване на риболовния флот, тъй като изпълнението на новите цели на ОПОР, по-специално постепенното постигане на максимален устойчив улов, ще наложи извеждане от експлоатация или финансиране на временно преустановяване на риболовни дейности; |
| --- | --- |

—

осъжда отмяната на всички мерки за приспособяване на риболовния флот, тъй като изпълнението на новите цели на ОПОР, по-специално постепенното постигане на максимален устойчив улов, ще наложи извеждане от експлоатация или финансиране на временно преустановяване на риболовни дейности;

| — | счита, че прилагането на постепенното намаляване на изхвърлянето ще наложи приспособяване и модернизиране на корабите, както и съответните инвестиции в пристанищата; |
| --- | --- |

—

счита, че прилагането на постепенното намаляване на изхвърлянето ще наложи приспособяване и модернизиране на корабите, както и съответните инвестиции в пристанищата;

| — | изразява учудване от липсата на финансиране за изготвянето на предвидените многогодишни планове; |
| --- | --- |

—

изразява учудване от липсата на финансиране за изготвянето на предвидените многогодишни планове;

| — | настоява за силна подкрепа за технологичните иновации и инвестициите, които укрепват селективността на риболовните съоръжения; |
| --- | --- |

—

настоява за силна подкрепа за технологичните иновации и инвестициите, които укрепват селективността на риболовните съоръжения;

| — | счита, че постепенното намаляване на помощта за складиране не е целесъобразно. |
| --- | --- |

—

счита, че постепенното намаляване на помощта за складиране не е целесъобразно.

| Докладчик | г-н Pierre MAILLE (FR/ПЕС), председател на Генералния съвет на Finistère |
| --- | --- |
| Отправен документ | Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за морско дело и рибарство [за отмяна на Регламент (ЕО) No 1198/2006 на Съвета, Регламент (ЕО) No 861/2006 на Съвета и Регламент (ЕС) No XXX/2011 на Съвета относно интегрираната морска политика]
  COM(2011) 804 final |

Докладчик

г-н Pierre MAILLE (FR/ПЕС), председател на Генералния съвет на Finistère

Отправен документ

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за морско дело и рибарство [за отмяна на Регламент (ЕО) No 1198/2006 на Съвета, Регламент (ЕО) No 861/2006 на Съвета и Регламент (ЕС) No XXX/2011 на Съвета относно интегрираната морска политика]

COM(2011) 804 final

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | изразява удовлетворение, предвид важността на рибарството за голям брой региони на Европейския съюз, от желанието на Европейската комисия да поддържа обща политика в областта на рибарството (ОПОР); |
| --- | --- |

1.

изразява удовлетворение, предвид важността на рибарството за голям брой региони на Европейския съюз, от желанието на Европейската комисия да поддържа обща политика в областта на рибарството (ОПОР);

| 2. | одобрява създаването на новия фонд ЕФМДР за прилагане на ОПОР и счита, че е важно да се запази необходимият бюджет, който да отговаря на наложените от ОПОР промени; |
| --- | --- |

2.

одобрява създаването на новия фонд ЕФМДР за прилагане на ОПОР и счита, че е важно да се запази необходимият бюджет, който да отговаря на наложените от ОПОР промени;

| 3. | счита, че приоритет за ОПОР трябва да бъде възстановяването на устойчиви икономически условия за рибарството, в екосистемен подход, чрез постигане на максимален устойчив улов (МУУ), както и осигуряването на доставки за европейските потребители със стремеж към самостоятелно задоволяване на потребностите от храни; |
| --- | --- |

3.

счита, че приоритет за ОПОР трябва да бъде възстановяването на устойчиви икономически условия за рибарството, в екосистемен подход, чрез постигане на максимален устойчив улов (МУУ), както и осигуряването на доставки за европейските потребители със стремеж към самостоятелно задоволяване на потребностите от храни;

| 4. | приветства опростяването, постигнато чрез обединяване в новия ЕФМДР на повечето финансови инструменти на ОПОР и на интегрираната морска политика (ИМП), които преди това бяха разделени в няколко фонда; |
| --- | --- |

4.

приветства опростяването, постигнато чрез обединяване в новия ЕФМДР на повечето финансови инструменти на ОПОР и на интегрираната морска политика (ИМП), които преди това бяха разделени в няколко фонда;

| 5. | одобрява интегрирането на ИМП в ЕФМДР, тъй като икономическите дейности, опазването на околната среда, придобиването на знания и събирането на данни, надзорът и контролът са взаимно зависими; |
| --- | --- |

5.

одобрява интегрирането на ИМП в ЕФМДР, тъй като икономическите дейности, опазването на околната среда, придобиването на знания и събирането на данни, надзорът и контролът са взаимно зависими;

| 6. | би желал обаче условията на пряко управление на ИМП да бъдат по-добре определени, за да се уточни предназначението на бюджетните кредити и бенефициерите на помощта; |
| --- | --- |

6.

би желал обаче условията на пряко управление на ИМП да бъдат по-добре определени, за да се уточни предназначението на бюджетните кредити и бенефициерите на помощта;

| 7. | признава смисъла на предложената Обща стратегическа рамка за фондовете за сближаване (ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд, ЕЗФРСР, ЕФМДР), която би трябвало да доведе до опростяване, постигане на последователност и съгласуване на условията за управление на тези фондове; |
| --- | --- |

7.

признава смисъла на предложената Обща стратегическа рамка за фондовете за сближаване (ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд, ЕЗФРСР, ЕФМДР), която би трябвало да доведе до опростяване, постигане на последователност и съгласуване на условията за управление на тези фондове;

| 8. | отправя искане Европейският съюз да разполага с бюджет, чийто размер да гарантира ефективността на политиката на сближаване и да отговаря на амбициите на стратегията „Европа 2020“; |
| --- | --- |

8.

отправя искане Европейският съюз да разполага с бюджет, чийто размер да гарантира ефективността на политиката на сближаване и да отговаря на амбициите на стратегията „Европа 2020“;

| 9. | отбелязва със задоволство възможността държавите членки и регионите да използват ЕФРР, Кохезионния фонд, ЕСФ и ЕФМДР, за да предприемат действия в областта на рибарството и развитието на рибарските райони; |
| --- | --- |

9.

отбелязва със задоволство възможността държавите членки и регионите да използват ЕФРР, Кохезионния фонд, ЕСФ и ЕФМДР, за да предприемат действия в областта на рибарството и развитието на рибарските райони;

| 10. | настоява в съответствие с принципите за многостепенното управление и при съблюдаване на националното разпределение на правомощията, местните и регионалните власти във всяка държава членка да участват пълноценно в изготвянето, договарянето, изпълнението и преразглеждането на различните стратегически документи, включително тези, свързани с интегрираната морска политика; |
| --- | --- |

10.

настоява в съответствие с принципите за многостепенното управление и при съблюдаване на националното разпределение на правомощията, местните и регионалните власти във всяка държава членка да участват пълноценно в изготвянето, договарянето, изпълнението и преразглеждането на различните стратегически документи, включително тези, свързани с интегрираната морска политика;

| 11. | отхвърля предложенията, които целят обвързване на политиката на сближаване с Пакта за стабилност и растеж: макроикономическата обвързаност с условия всъщност преследва цели, различни от тези на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

11.

отхвърля предложенията, които целят обвързване на политиката на сближаване с Пакта за стабилност и растеж: макроикономическата обвързаност с условия всъщност преследва цели, различни от тези на политиката на сближаване;

| 12. | заявява подкрепата си за принципа на предварителните условия, за да се гарантира, че са изпълнени предпоставките за отчитане на целите на ОПОР, въз основа на предишен опит; |
| --- | --- |

12.

заявява подкрепата си за принципа на предварителните условия, за да се гарантира, че са изпълнени предпоставките за отчитане на целите на ОПОР, въз основа на предишен опит;

| 13. | би искал да бъдат оценени последиците от смяната на критериите за разпределяне на ресурсите между държави членки, тъй като те са различни от използваните по-рано за ЕФР; |
| --- | --- |

13.

би искал да бъдат оценени последиците от смяната на критериите за разпределяне на ресурсите между държави членки, тъй като те са различни от използваните по-рано за ЕФР;

| 14. | припомня, че в своето становище относно реформата на ОПОР Комитетът се противопостави на задължението, наложено на всяка държава членка, да определя прехвърляемите риболовни концесии (ПРК) и изрази желание намаляването на изхвърлянето на улов да бъде осъществено постепенно; |
| --- | --- |

14.

припомня, че в своето становище относно реформата на ОПОР Комитетът се противопостави на задължението, наложено на всяка държава членка, да определя прехвърляемите риболовни концесии (ПРК) и изрази желание намаляването на изхвърлянето на улов да бъде осъществено постепенно;

| 15. | одобрява значението, което се отдава на подобряването на знанията и събирането на данни, и подчертава ползата от партньорството между рибарите и учените. Наличието на пълни данни, обработвани за управленски цели, би следвало да бъде, от една страна, предварително условие за ОПОР и от друга – бюджетен приоритет на ЕФМДР; |
| --- | --- |

15.

одобрява значението, което се отдава на подобряването на знанията и събирането на данни, и подчертава ползата от партньорството между рибарите и учените. Наличието на пълни данни, обработвани за управленски цели, би следвало да бъде, от една страна, предварително условие за ОПОР и от друга – бюджетен приоритет на ЕФМДР;

| 16. | осъжда отпадането на всички мерки за приспособяване на риболовния флот, тъй като изпълнението на новите цели на ОПОР, по-специално постепенното постигане на максимален устойчив улов, ще наложи извеждане от експлоатация или финансиране на временно преустановяване на риболовни дейности. Би искал да може постепенно да се намалява подпомагането в зависимост от развитието на запасите, поне за някои риболовни региони, като се предвидят стриктни мерки за надзор, по-специално по отношение на риболовните права; |
| --- | --- |

16.

осъжда отпадането на всички мерки за приспособяване на риболовния флот, тъй като изпълнението на новите цели на ОПОР, по-специално постепенното постигане на максимален устойчив улов, ще наложи извеждане от експлоатация или финансиране на временно преустановяване на риболовни дейности. Би искал да може постепенно да се намалява подпомагането в зависимост от развитието на запасите, поне за някои риболовни региони, като се предвидят стриктни мерки за надзор, по-специално по отношение на риболовните права;

| 17. | счита за важно да се засили привлекателността на рибарската професия, като се подобрят условията на труд, хигиената и сигурността на борда и се финансират необходимите инвестиции, без да се ограничават до една операция на плавателен съд; |
| --- | --- |

17.

счита за важно да се засили привлекателността на рибарската професия, като се подобрят условията на труд, хигиената и сигурността на борда и се финансират необходимите инвестиции, без да се ограничават до една операция на плавателен съд;

| 18. | отбелязва незадължителния характер на ПРК и счита, че ЕФМДР трябва да подкрепи създаването им чрез финансиране на съвети, обмени на опит, преходни мерки; |
| --- | --- |

18.

отбелязва незадължителния характер на ПРК и счита, че ЕФМДР трябва да подкрепи създаването им чрез финансиране на съвети, обмени на опит, преходни мерки;

| 19. | изразява учудване от липсата на финансиране за изготвянето на предвидените многогодишни планове, тъй като те представляват важно средство, въведено с основния регламент относно ОПОР, за доброто управление на ресурсите и морската среда; |
| --- | --- |

19.

изразява учудване от липсата на финансиране за изготвянето на предвидените многогодишни планове, тъй като те представляват важно средство, въведено с основния регламент относно ОПОР, за доброто управление на ресурсите и морската среда;

| 20. | одобрява намаляването на изхвърления и нежелания улов и настоява за силна подкрепа за технологичните иновации и инвестициите, които укрепват селективността на риболовните съоръжения; |
| --- | --- |

20.

одобрява намаляването на изхвърления и нежелания улов и настоява за силна подкрепа за технологичните иновации и инвестициите, които укрепват селективността на риболовните съоръжения;

| 21. | счита, че технологичното развитие може да доведе до нееднократно подпомагане на един и същ кораб с цел подобряване на неговата селективност, да намали въздействието върху морската среда и да предложи високо ниво на сигурност за морските лица, при условие че въпросното оборудване не е излишно и представлява напредък, без да се увеличава риболовното усилие; |
| --- | --- |

21.

счита, че технологичното развитие може да доведе до нееднократно подпомагане на един и същ кораб с цел подобряване на неговата селективност, да намали въздействието върху морската среда и да предложи високо ниво на сигурност за морските лица, при условие че въпросното оборудване не е излишно и представлява напредък, без да се увеличава риболовното усилие;

| 22. | одобрява подкрепата, оказвана на рибарите, когато участват в опазването и възстановяването на биологичното разнообразие и морските екосистеми. Тази подкрепа трябва да им дава възможност за подпомагане на мерки за управление на рибарството, по-специално в обектите от мрежата Натура 2000 и морските защитени територии, като временно преустановяване на риболовни дейности, въвеждане на лицензии и т.н. Тъй като опазването на морската среда не е задължение само на рибарите, ЕФМДР не трябва да служи за пряко финансиране на управлението на тези територии или на екологичния им мониторинг; |
| --- | --- |

22.

одобрява подкрепата, оказвана на рибарите, когато участват в опазването и възстановяването на биологичното разнообразие и морските екосистеми. Тази подкрепа трябва да им дава възможност за подпомагане на мерки за управление на рибарството, по-специално в обектите от мрежата Натура 2000 и морските защитени територии, като временно преустановяване на риболовни дейности, въвеждане на лицензии и т.н. Тъй като опазването на морската среда не е задължение само на рибарите, ЕФМДР не трябва да служи за пряко финансиране на управлението на тези територии или на екологичния им мониторинг;

| 23. | счита, че рибарството трябва да допринася и за борбата с глобалното затопляне и замърсяването. ЕФМДР трябва да може да подпомага научните изследвания и иновациите с цел по-висока енергийна ефективност и по-малко емисии на СО2, преди всичко когато цената на горивата намалява конкурентоспособността на стопанската дейност. Ето защо той следва да може да подпомага преоборудването на корабите с двигатели и да даде възможност на рибарството да се възползва от технологичния напредък в тази сфера; |
| --- | --- |

23.

счита, че рибарството трябва да допринася и за борбата с глобалното затопляне и замърсяването. ЕФМДР трябва да може да подпомага научните изследвания и иновациите с цел по-висока енергийна ефективност и по-малко емисии на СО2, преди всичко когато цената на горивата намалява конкурентоспособността на стопанската дейност. Ето защо той следва да може да подпомага преоборудването на корабите с двигатели и да даде възможност на рибарството да се възползва от технологичния напредък в тази сфера;

| 24. | счита, че прилагането на постепенното намаляване на изхвърлянето ще наложи приспособяване и модернизиране на корабите, както и съответните инвестиции в пристанищата; |
| --- | --- |

24.

счита, че прилагането на постепенното намаляване на изхвърлянето ще наложи приспособяване и модернизиране на корабите, както и съответните инвестиции в пристанищата;

| 25. | отправя призив да се положат новаторски усилия, които да бъдат насочени към правилно идентифициране на различните видове изхвърлен улов, за да могат да се вземат мерки за намаляването му и да се гарантира подходящото му използване; |
| --- | --- |

25.

отправя призив да се положат новаторски усилия, които да бъдат насочени към правилно идентифициране на различните видове изхвърлен улов, за да могат да се вземат мерки за намаляването му и да се гарантира подходящото му използване;

| 26. | приветства ангажимента на Комисията в полза на местното развитие на рибарските райони. Отправя искане целите на ЕФМДР да бъдат насочени към рибарството, а не – както беше нееднократно посочвано – предимно към заменянето му с други дейности. ЕФМДР би следвало да подкрепя по-балансиран подход, без да пренебрегва диверсификацията и поддържането на преки и косвени работни места и без да забравя необходимостта от приемственост между поколенията на работните места. По-специално регламентът трябва да дава възможност за подпомагане на младите хора да навлязат в риболовния сектор, както е предвидено за аквакултурата, тъй като желанието за въвеждане на ПРК рискува да направи още по-труден достъпа до професията; |
| --- | --- |

26.

приветства ангажимента на Комисията в полза на местното развитие на рибарските райони. Отправя искане целите на ЕФМДР да бъдат насочени към рибарството, а не – както беше нееднократно посочвано – предимно към заменянето му с други дейности. ЕФМДР би следвало да подкрепя по-балансиран подход, без да пренебрегва диверсификацията и поддържането на преки и косвени работни места и без да забравя необходимостта от приемственост между поколенията на работните места. По-специално регламентът трябва да дава възможност за подпомагане на младите хора да навлязат в риболовния сектор, както е предвидено за аквакултурата, тъй като желанието за въвеждане на ПРК рискува да направи още по-труден достъпа до професията;

| 27. | счита, че местното развитие може да бъде успешно, само ако се мобилизират и тясно си сътрудничат местните заинтересовани лица, местните политици на изборна длъжност, местните общности, професионалните сдружения, организациите на рибари и др. Масовото създаване на местни групи за действие в областта на рибарството (МГДОР) или включването на въпросите, свързани с рибарството, в обхвата на създадените в рамките на ЕФМДР местни групи за действие могат да отговорят на нуждата от такова партньорство. Управлението на МГДОР трябва да се опира на местните и регионалните общности, които, заедно с регионите, трябва да играят важна роля в определянето на целите на стратегията за местно развитие, в нейното прилагане и в управлението на средствата; |
| --- | --- |

27.

счита, че местното развитие може да бъде успешно, само ако се мобилизират и тясно си сътрудничат местните заинтересовани лица, местните политици на изборна длъжност, местните общности, професионалните сдружения, организациите на рибари и др. Масовото създаване на местни групи за действие в областта на рибарството (МГДОР) или включването на въпросите, свързани с рибарството, в обхвата на създадените в рамките на ЕФМДР местни групи за действие могат да отговорят на нуждата от такова партньорство. Управлението на МГДОР трябва да се опира на местните и регионалните общности, които, заедно с регионите, трябва да играят важна роля в определянето на целите на стратегията за местно развитие, в нейното прилагане и в управлението на средствата;

| 28. | иска да бъде засилена подкрепата за предприятията за търговия с пресни рибни продукти и преработвателните предприятия, за да се стимулира повишаването на стойността на продуктите и да се подпомогне структурирането на сектора надолу по веригата: могат да бъдат насърчавани и подкрепяни технологичните нововъведения и повишената производителност, без да се налага ограничение това да бъде еднократно за предприятие; |
| --- | --- |

28.

иска да бъде засилена подкрепата за предприятията за търговия с пресни рибни продукти и преработвателните предприятия, за да се стимулира повишаването на стойността на продуктите и да се подпомогне структурирането на сектора надолу по веригата: могат да бъдат насърчавани и подкрепяни технологичните нововъведения и повишената производителност, без да се налага ограничение това да бъде еднократно за предприятие;

| 29. | предлага да се заяви по-силна амбиция за развитие на европейско сертифициране на морските продукти: потребителят трябва да бъде в състояние да разпознава продуктите на европейския риболов и да е запознат с усилията, положени за опазване на биологичното разнообразие и здравните стандарти, изисквани от ОПОР; |
| --- | --- |

29.

предлага да се заяви по-силна амбиция за развитие на европейско сертифициране на морските продукти: потребителят трябва да бъде в състояние да разпознава продуктите на европейския риболов и да е запознат с усилията, положени за опазване на биологичното разнообразие и здравните стандарти, изисквани от ОПОР;

| 30. | счита, че пазарните мерки за ООП трябва да допринасят за изпълнението на целите на ОПОР. Ето защо настоява за въвеждане на пазарни инструменти, които дават възможност да се ограничат последиците от прехода към максимален устойчив улов и да се запази местната стопанска реализация на продуктите от европейския риболов; |
| --- | --- |

30.

счита, че пазарните мерки за ООП трябва да допринасят за изпълнението на целите на ОПОР. Ето защо настоява за въвеждане на пазарни инструменти, които дават възможност да се ограничат последиците от прехода към максимален устойчив улов и да се запази местната стопанска реализация на продуктите от европейския риболов;

| 31. | счита, че постепенното намаляване на помощта за складиране не е целесъобразно, тъй като при търговския риболов съществуват значителни рискове в производството и продажбата; |
| --- | --- |

31.

счита, че постепенното намаляване на помощта за складиране не е целесъобразно, тъй като при търговския риболов съществуват значителни рискове в производството и продажбата;

| 32. | приветства същественото насърчаване на аквакултурата и многобройните мерки в нейна полза: започване на дейност от млади хора, иновации, инвестиции, услуги по управление, възстановяване и консултантски услуги, застраховане и др.; |
| --- | --- |

32.

приветства същественото насърчаване на аквакултурата и многобройните мерки в нейна полза: започване на дейност от млади хора, иновации, инвестиции, услуги по управление, възстановяване и консултантски услуги, застраховане и др.;

| 33. | настоява да се поставят високи изисквания по отношение на екологичните условия, познаването на входящите ресурси в стопанствата и измерването на въздействието върху средата; |
| --- | --- |

33.

настоява да се поставят високи изисквания по отношение на екологичните условия, познаването на входящите ресурси в стопанствата и измерването на въздействието върху средата;

| 34. | счита, че аквакултурата трябва да остане нетен производител на рибни протеини и да не води до свръхексплоатация на рибните видове, които се използват за храна на развъждани риби, в ущърб на равновесието на хранителната верига и с риск да се наруши биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

34.

счита, че аквакултурата трябва да остане нетен производител на рибни протеини и да не води до свръхексплоатация на рибните видове, които се използват за храна на развъждани риби, в ущърб на равновесието на хранителната верига и с риск да се наруши биологичното разнообразие;

| 35. | подкрепя възможността за насърчаване на производството на водорасли, независимо дали за хранителни или други цели; |
| --- | --- |

35.

подкрепя възможността за насърчаване на производството на водорасли, независимо дали за хранителни или други цели;

| 36. | счита, че най-отдалечените региони са в признато по-трудно положение, отколкото в останалата част на Европа. Това предполага нещо повече от помощ за реализация на продуктите, за да се покрият допълнителните разходи, които понася секторът на рибарството и аквакултурата на тези територии; |
| --- | --- |

36.

счита, че най-отдалечените региони са в признато по-трудно положение, отколкото в останалата част на Европа. Това предполага нещо повече от помощ за реализация на продуктите, за да се покрият допълнителните разходи, които понася секторът на рибарството и аквакултурата на тези територии;

| 37. | отправя искане ЕФМДР действително да отчете потребността от развитие на рибарството в най-отдалечените региони (НОР), като разреши подпомагане за обновяване на флота; |
| --- | --- |

37.

отправя искане ЕФМДР действително да отчете потребността от развитие на рибарството в най-отдалечените региони (НОР), като разреши подпомагане за обновяване на флота;

| 38. | счита, че въвеждането на мерки в подкрепа на инсталирането на устройства за събиране на риба е важно, тъй като дава възможност за развитие на устойчив крайбрежен риболов в НОР; |
| --- | --- |

38.

счита, че въвеждането на мерки в подкрепа на инсталирането на устройства за събиране на риба е важно, тъй като дава възможност за развитие на устойчив крайбрежен риболов в НОР;

| 39. | предлага да се създаде регионален консултативен съвет (РКС) специално за НОР по модела на вече създадените съвети в континентална Европа; |
| --- | --- |

39.

предлага да се създаде регионален консултативен съвет (РКС) специално за НОР по модела на вече създадените съвети в континентална Европа;

| 40. | обръща внимание на необходимостта от по-ефективен контрол, за да се осигури повсеместно спазване на правилата на ОПОР. Надеждността на проверките предполага, че техният бюджет ще бъде адаптиран по съответния начин и ще бъдат въведени нови, по-ефективни методи за контрол; |
| --- | --- |

40.

обръща внимание на необходимостта от по-ефективен контрол, за да се осигури повсеместно спазване на правилата на ОПОР. Надеждността на проверките предполага, че техният бюджет ще бъде адаптиран по съответния начин и ще бъдат въведени нови, по-ефективни методи за контрол;

| 41. | изразява безпокойство от намаляването на бюджета, отпускан за събиране на данни, предвид факта, че ще бъдат необходими допълнителни средства, тъй като постигането на максималния устойчив улов за всички запаси налага събиране на допълнителни данни, а все още съществуват недобре познати рибни запаси. Предлага вноската на ЕФМДР в тази област да достигне 80 % от допустимите разходи; |
| --- | --- |

41.

изразява безпокойство от намаляването на бюджета, отпускан за събиране на данни, предвид факта, че ще бъдат необходими допълнителни средства, тъй като постигането на максималния устойчив улов за всички запаси налага събиране на допълнителни данни, а все още съществуват недобре познати рибни запаси. Предлага вноската на ЕФМДР в тази област да достигне 80 % от допустимите разходи;

| 42. | счита, че е необходима безспорна и непрекъсната подкрепа за РКС, по-специално за ролята им да предлагат научни изследвания или мерки за управление, адаптирани към предизвикателствата пред риболовните райони, за да може целите за регионализацията да бъдат прилагани изцяло; |
| --- | --- |

42.

счита, че е необходима безспорна и непрекъсната подкрепа за РКС, по-специално за ролята им да предлагат научни изследвания или мерки за управление, адаптирани към предизвикателствата пред риболовните райони, за да може целите за регионализацията да бъдат прилагани изцяло;

| 43. | много държи на информацията за европейските граждани и потребители относно политиките на Европейския съюз и използването на предоставяното от него финансиране. Комитетът одобрява стремежа към прозрачност, за който говори предоставянето на информация в интернет сайт за резултатите относно започнатите операции и бенефициерите на ЕФМДР; |
| --- | --- |

43.

много държи на информацията за европейските граждани и потребители относно политиките на Европейския съюз и използването на предоставяното от него финансиране. Комитетът одобрява стремежа към прозрачност, за който говори предоставянето на информация в интернет сайт за резултатите относно започнатите операции и бенефициерите на ЕФМДР;

| 44. | счита, че е важно да се даде обстойна информация за новите механизми на ЕФМДР на потенциалните бенефициери, за да се осигури добро използване на тези фондове; |
| --- | --- |

44.

счита, че е важно да се даде обстойна информация за новите механизми на ЕФМДР на потенциалните бенефициери, за да се осигури добро използване на тези фондове;

| 45. | счита за прекомерно Комисията да може да прибягва до делегирани актове и предлага да се предвиди регламент за прилагане, който определя от самото начало повечето, ако не всички, правила за изпълнение; |
| --- | --- |

45.

счита за прекомерно Комисията да може да прибягва до делегирани актове и предлага да се предвиди регламент за прилагане, който определя от самото начало повечето, ако не всички, правила за изпълнение;

| 46. | обръща внимание на трудностите, свързани с графика за приемане на различните решения, които оказват влияние върху ЕФМДР:






  а) | Обсъждането на предложението на Комисията за многогодишната финансова рамка за периода 2014–2020 г. още не е приключило. Важно е да бъде запазено равнището на отпуснатия за ЕФМДР бюджет. |
| --- | --- | --- |

46.

обръща внимание на трудностите, свързани с графика за приемане на различните решения, които оказват влияние върху ЕФМДР:

а)

Обсъждането на предложението на Комисията за многогодишната финансова рамка за периода 2014–2020 г. още не е приключило. Важно е да бъде запазено равнището на отпуснатия за ЕФМДР бюджет.

| б) | Насоките на ОПОР не са определени окончателно и много теми са предмет на разисквания (постигане на МУУ, забрана на изхвърлянето, задължение за създаване на прехвърляеми риболовни концесии, забрана на подпомагане на плановете за извеждане от експлоатация или за временно преустановяване на риболовната дейност и т.н.); |
| --- | --- |

б)

Насоките на ОПОР не са определени окончателно и много теми са предмет на разисквания (постигане на МУУ, забрана на изхвърлянето, задължение за създаване на прехвърляеми риболовни концесии, забрана на подпомагане на плановете за извеждане от експлоатация или за временно преустановяване на риболовната дейност и т.н.);

| 47. | ето защо счита, че настоящият проект на регламент за ЕФМДР трябва да претърпи съществени изменения, преди да бъде приет. |
| --- | --- |

47.

ето защо счита, че настоящият проект на регламент за ЕФМДР трябва да претърпи съществени изменения, преди да бъде приет.

II.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Изменение 1

Съображение 9

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (9) | От първостепенна важност е въпросите, свързани с околната среда, да бъдат по-добре интегрирани в ОПОР, което следва да допринесе за постигане на целите и задачите на политиката на Съюза в областта на околната среда и стратегията „Европа 2020“. Целта на ОПОР е живите биологични ресурси да се експлоатират по такъв начин, че рибните запаси да се възстановяват и поддържат на равнища, при които максималният устойчив улов може да бъде постигнат най-късно през 2015 г. ОПОР следва да прилага предпазлив и екосистемен подход към управлението на рибарството. Следователно ЕФМДР следва да допринася за опазването на морската среда, както е предвидено в Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. за създаване на рамка за действие на Общността в областта на политиката за морска среда (Рамкова директива за морска стратегия). |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

(9)

От първостепенна важност е въпросите, свързани с околната среда, да бъдат по-добре интегрирани в ОПОР, което следва да допринесе за постигане на целите и задачите на политиката на Съюза в областта на околната среда и стратегията „Европа 2020“. Целта на ОПОР е живите биологични ресурси да се експлоатират по такъв начин, че рибните запаси да се възстановяват и поддържат на равнища, при които максималният устойчив улов може да бъде постигнат най-късно през 2015 г. ОПОР следва да прилага предпазлив и екосистемен подход към управлението на рибарството. Следователно ЕФМДР следва да допринася за опазването на морската среда, както е предвидено в Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. за създаване на рамка за действие на Общността в областта на политиката за морска среда (Рамкова директива за морска стратегия).

| (9) | От първостепенна важност е въпросите, свързани с околната среда, да бъдат по-добре интегрирани в ОПОР, което следва да допринесе за постигане на целите и задачите на политиката на Съюза в областта на околната среда и стратегията „Европа 2020“. Целта на ОПОР е живите биологични ресурси да се експлоатират по такъв начин, че рибните запаси да се възстановяват и поддържат на равнища, при които максималният устойчив улов може да бъде постигнат през 2015 г. ОПОР следва да прилага предпазлив и екосистемен подход към управлението на рибарството. Следователно ЕФМДР следва да допринася за опазването на морската среда, както е предвидено в Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. за създаване на рамка за действие на Общността в областта на политиката за морска среда (Рамкова директива за морска стратегия). |
| --- | --- |

(9)

От първостепенна важност е въпросите, свързани с околната среда, да бъдат по-добре интегрирани в ОПОР, което следва да допринесе за постигане на целите и задачите на политиката на Съюза в областта на околната среда и стратегията „Европа 2020“. Целта на ОПОР е живите биологични ресурси да се експлоатират по такъв начин, че рибните запаси да се възстановяват и поддържат на равнища, при които максималният устойчив улов може да бъде постигнат през 2015 г. ОПОР следва да прилага предпазлив и екосистемен подход към управлението на рибарството. Следователно ЕФМДР следва да допринася за опазването на морската среда, както е предвидено в Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. за създаване на рамка за действие на Общността в областта на политиката за морска среда (Рамкова директива за морска стратегия).

Изложение на мотивите

Основният регламент за ОПОР предвижда максималният устойчив улов да бъде постигнат през 2015 г., ако е възможно. Би било целесъобразно този нюанс да бъде припомнен в посочения параграф.

Изменение 2

Съображение 37

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (37) | Вследствие на създаването на системи на прехвърляеми риболовни концесии, предвидено в член 27 от [Регламента относно ОПОР] и с цел подпомагане на държавите-членки при внедряването на тези нови системи, ЕФМДР следва да отпуска подпомагане за изграждане на капацитета и обмен на най-добри практики. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

(37)

Вследствие на създаването на системи на прехвърляеми риболовни концесии, предвидено в член 27 от [Регламента относно ОПОР] и с цел подпомагане на държавите-членки при внедряването на тези нови системи, ЕФМДР следва да отпуска подпомагане за изграждане на капацитета и обмен на най-добри практики.

| (37) | Вследствие на създаване на системи на прехвърляеми риболовни концесии, предвидено в член 27 от [Регламента относно ОПОР] и с цел подпомагане на държавите-членки при внедряването на тези нови системи, ЕФМДР следва да отпуска подпомагане за на капацитета и обмен на най-добри практики. |
| --- | --- |

(37)

Вследствие на създаване на системи на прехвърляеми риболовни концесии, предвидено в член 27 от [Регламента относно ОПОР] и с цел подпомагане на държавите-членки при внедряването на тези нови системи, ЕФМДР следва да отпуска подпомагане за на капацитета и обмен на най-добри практики.

Изложение на мотивите

Прехвърляемите риболовни концесии трябва да бъдат незадължителни и да бъдат определяни по преценка на държавите членки.

Изменение 3

Съображение 38

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (38) | Въвеждането на системите на прехвърляеми риболовни концесии следва да повиши конкурентоспособността на сектора. Следователно може да възникне нужда от нови професионални възможности извън риболовните дейности. По тази причина ЕФМДР следва да подпомага диверсификацията и създаването на работни места в риболовни общности, по-специално като подпомага новосъздадени предприятия и пренасочването на корабите към морски дейности извън риболовните дейности на дребномащабни крайбрежни риболовни кораби. Последната операция изглежда подходяща, тъй като дребномащаните крайбрежни риболовни кораби не са обхванати от системите на прехвърляеми риболовни концесии. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

(38)

Въвеждането на системите на прехвърляеми риболовни концесии следва да повиши конкурентоспособността на сектора. Следователно може да възникне нужда от нови професионални възможности извън риболовните дейности. По тази причина ЕФМДР следва да подпомага диверсификацията и създаването на работни места в риболовни общности, по-специално като подпомага новосъздадени предприятия и пренасочването на корабите към морски дейности извън риболовните дейности на дребномащабни крайбрежни риболовни кораби. Последната операция изглежда подходяща, тъй като дребномащаните крайбрежни риболовни кораби не са обхванати от системите на прехвърляеми риболовни концесии.

| (38) | ъвеждане на системите на прехвърляеми риболовни концесии следва да повиши конкурентоспособността на сектора. Следователно може да възникне нужда от нови професионални възможности извън риболовните дейности. По тази причина ЕФМДР следва да подпомага диверсификацията и създаването на работни места в риболовни общности, по-специално като подпомага новосъздадени предприятия и пренасочването на корабите към морски дейности извън риболовните дейности на дребномащабни крайбрежни риболовни кораби. |
| --- | --- |

(38)

ъвеждане на системите на прехвърляеми риболовни концесии следва да повиши конкурентоспособността на сектора. Следователно може да възникне нужда от нови професионални възможности извън риболовните дейности. По тази причина ЕФМДР следва да подпомага диверсификацията и създаването на работни места в риболовни общности, по-специално като подпомага новосъздадени предприятия и пренасочването на корабите към морски дейности извън риболовните дейности на дребномащабни крайбрежни риболовни кораби.

Изложение на мотивите

Прехвърляемите риболовни концесии трябва да бъдат незадължителни и да бъдат определяни по преценка на държавите членки.

Подпомагането за навлизане на младите рибари в професията е необходимо, за да гарантира приемственост между поколенията и да насърчава навлизането на нови и по-добре обучени морски лица, които са запознати с предизвикателствата на ориентираното към ресурсите управление.

Изменение 4

Съображение 39

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (39) | Целта на общата политика в областта на рибарството е да гарантира устойчива експлоатация на рибните запаси. Свръхкапацитетът е определен за основна причина за свръхулова. Следователно е съществено важно риболовният флот на Съюза да бъде приспособен към наличните ресурси. Премахването на свръхкапацитета чрез публична помощ, като схеми за временно или окончателно преустановяване на риболовни дейности или бракуване, са доказали своята неефективност. Следователно ЕФМДР ще подкрепя създаването и управлението на системи от прехвърляеми риболовни концесии, целящи намаляване на свръхкапацитета и подобрени икономически показатели и доходност на въпросните оператори. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

(39)

Целта на общата политика в областта на рибарството е да гарантира устойчива експлоатация на рибните запаси. Свръхкапацитетът е определен за основна причина за свръхулова. Следователно е съществено важно риболовният флот на Съюза да бъде приспособен към наличните ресурси. Премахването на свръхкапацитета чрез публична помощ, като схеми за временно или окончателно преустановяване на риболовни дейности или бракуване, са доказали своята неефективност. Следователно ЕФМДР ще подкрепя създаването и управлението на системи от прехвърляеми риболовни концесии, целящи намаляване на свръхкапацитета и подобрени икономически показатели и доходност на въпросните оператори.

| (39) | Целта на общата политика в областта на рибарството е да гарантира устойчива експлоатация на рибните запаси. Свръхкапацитетът е определен за основна причина за свръхулова. Следователно е съществено важно риболовният флот на Съюза да бъде приспособен към наличните ресурси. публична помощ, като схеми за временно или окончателно преустановяване на риболовни дейности или бракуване. Следователно ЕФМДР ще подкрепя създаването и управлението на системи от прехвърляеми риболовни концесии, целящи намаляване на свръхкапацитета и подобрени икономически показатели и доходност на въпросните оператори. |
| --- | --- |

(39)

Целта на общата политика в областта на рибарството е да гарантира устойчива експлоатация на рибните запаси. Свръхкапацитетът е определен за основна причина за свръхулова. Следователно е съществено важно риболовният флот на Съюза да бъде приспособен към наличните ресурси. публична помощ, като схеми за временно или окончателно преустановяване на риболовни дейности или бракуване. Следователно ЕФМДР ще подкрепя създаването и управлението на системи от прехвърляеми риболовни концесии, целящи намаляване на свръхкапацитета и подобрени икономически показатели и доходност на въпросните оператори.

Изложение на мотивите

Плановете за приспособяване на риболовното усилие, които водят до подпомагане за извеждане от експлоатация, не трябва да бъдат отхвърляни. Извеждането от експлоатация позволява да се намали риболовният капацитет в трудна ситуация (недостиг на ресурси и т.н.) и по този начин да се избегне прехвърляне на дейността в риболовни райони в добро състояние. Би трябвало да се запази това подпомагане, като се обръща внимание на ефективните условия за намаляване на риболовното усилие, т.е отнемането на риболовните права да е условие за това подпомагане.

Изменение 5

Съображение 41

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (41) | От първостепенна важност е въпросите, свързани с околната среда, да бъдат интегрирани в ЕФМДР и да подкрепят мерките за опазване по ОПОР, като се имат предвид обаче разнообразните условия във водите на целия Съюз. По тази причина е изключително важно да се разработи рационализиран подход към мерките за опазване. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

(41)

От първостепенна важност е въпросите, свързани с околната среда, да бъдат интегрирани в ЕФМДР и да подкрепят мерките за опазване по ОПОР, като се имат предвид обаче разнообразните условия във водите на целия Съюз. По тази причина е изключително важно да се разработи рационализиран подход към мерките за опазване.

| (41) | От първостепенна важност е въпросите, свързани с околната среда, да бъдат интегрирани в ЕФМДР и да подкрепят мерките за опазване по ОПОР, като се имат предвид обаче разнообразните условия във водите на целия Съюз. По тази причина е изключително важно да се разработи рационализиран подход към мерките за опазване. |
| --- | --- |

(41)

От първостепенна важност е въпросите, свързани с околната среда, да бъдат интегрирани в ЕФМДР и да подкрепят мерките за опазване по ОПОР, като се имат предвид обаче разнообразните условия във водите на целия Съюз. По тази причина е изключително важно да се разработи рационализиран подход към мерките за опазване.

| | |
| --- | --- |

Изложение на мотивите

Важно е да се увеличи ролята на екологичните коридори в реките и езерата, включително чрез отстраняване на препятствията пред проходимостта на реките, за да се гарантира завършване на жизнения цикъл на мигриращите видове риби.

Изменение 6

Съображение 62

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (62) | Следва да се даде приоритет на организациите на производители и на асоциациите на организации на производители, като им се отпусне подпомагане. Компенсацията за помощ за складиране и помощ за разработване на планове за производство и предлагане на пазара следва постепенно да бъде премахната, тъй като конкретно този вид подпомагане е изгубил своята важност с оглед на променящата се структура на пазара на Съюза за подобен род продукти и нарастващата важност на силните организации на производители. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

(62)

Следва да се даде приоритет на организациите на производители и на асоциациите на организации на производители, като им се отпусне подпомагане. Компенсацията за помощ за складиране и помощ за разработване на планове за производство и предлагане на пазара следва постепенно да бъде премахната, тъй като конкретно този вид подпомагане е изгубил своята важност с оглед на променящата се структура на пазара на Съюза за подобен род продукти и нарастващата важност на силните организации на производители.

| (62) | Следва да се даде приоритет на организациите на производители и на асоциациите на организации на производители, като им се отпусне подпомагане. |
| --- | --- |

(62)

Следва да се даде приоритет на организациите на производители и на асоциациите на организации на производители, като им се отпусне подпомагане.

Изложение на мотивите

Постепенното намаляване на помощта за складиране изглежда не е целесъобразно, тъй като в съответствие с изискванията на член 15 от основния регламент относно ОПОР, корабите трябва постепенно да разтоварват на сушата целия си улов, включително изхвърляния. Изглежда полезно да се предвиди помощ за складиране, за да се даде възможност на организациите да управляват разтоварените количества, преди да ги оползотворят.

Изменение 7

Член 3

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 3
  Определения | Член 3
  Определения |
| 1.   За целите на настоящия регламент и без да се засяга действието на параграф 2 се прилагат определенията, посочени в член 5 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството] член 5 от [Регламента относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури] и член 4 от Регламент (ЕО) No 1224/2009 на Съвета и член 2 от Регламент (ЕС) No [Регламента за определяне на общи разпоредби]. | 1.   За целите на настоящия регламент и без да се засяга действието на параграф 2 се прилагат определенията, посочени в член 5 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството], член 5 от [Регламента относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури] и член 4 от Регламент (ЕО) No 1224/2009 на Съвета и член 2 от Регламент (ЕС) No [Регламента за определяне на общи разпоредби]. |
| 2.   За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения: | 2.   За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения: |
| (1) | „обща среда за обмен на информация“ (CISE) означава мрежа от системи с децентрализирано устройство, създадена за целите на обмена на информация между потребители от различни сектори с оглед подобряване на осведомеността относно състоянието на дейностите по море; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 3

Определения

Член 3

Определения

1.   За целите на настоящия регламент и без да се засяга действието на параграф 2 се прилагат определенията, посочени в член 5 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството] член 5 от [Регламента относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури] и член 4 от Регламент (ЕО) No 1224/2009 на Съвета и член 2 от Регламент (ЕС) No [Регламента за определяне на общи разпоредби].

1.   За целите на настоящия регламент и без да се засяга действието на параграф 2 се прилагат определенията, посочени в член 5 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството], член 5 от [Регламента относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури] и член 4 от Регламент (ЕО) No 1224/2009 на Съвета и член 2 от Регламент (ЕС) No [Регламента за определяне на общи разпоредби].

2.   За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:

2.   За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:

(1)

„обща среда за обмен на информация“ (CISE) означава мрежа от системи с децентрализирано устройство, създадена за целите на обмена на информация между потребители от различни сектори с оглед подобряване на осведомеността относно състоянието на дейностите по море;

| (1) | „обща среда за обмен на информация“ (CISE) означава мрежа от системи с децентрализирано устройство, създадена за целите на обмена на информация между потребители от различни сектори с оглед подобряване на осведомеността относно състоянието на дейностите по море; |
| --- | --- |

(1)

„обща среда за обмен на информация“ (CISE) означава мрежа от системи с децентрализирано устройство, създадена за целите на обмена на информация между потребители от различни сектори с оглед подобряване на осведомеността относно състоянието на дейностите по море;

| (2) | „междусекторни операции“ означава инициативи, които са в полза едновременно на различни сектори и/или секторни политики, съгласно посоченото в Договора за функционирането на Европейския съюз и които не могат да бъдат осъществени изцяло посредством мерки, ограничени в рамките на съответната област на политика; |
| --- | --- |

(2)

„междусекторни операции“ означава инициативи, които са в полза едновременно на различни сектори и/или секторни политики, съгласно посоченото в Договора за функционирането на Европейския съюз и които не могат да бъдат осъществени изцяло посредством мерки, ограничени в рамките на съответната област на политика;

| (2) | „междусекторни операции“ означава инициативи, които са в полза едновременно на различни сектори и/или секторни политики, съгласно посоченото в Договора за функционирането на Европейския съюз и които не могат да бъдат осъществени изцяло посредством мерки, ограничени в рамките на съответната област на политика; |
| --- | --- |

(2)

„междусекторни операции“ означава инициативи, които са в полза едновременно на различни сектори и/или секторни политики, съгласно посоченото в Договора за функционирането на Европейския съюз и които не могат да бъдат осъществени изцяло посредством мерки, ограничени в рамките на съответната област на политика;

| (3) | „електронна система за записване и отчитане“ (ERS) означава система за електронно записване и отчитане на данни съгласно членове 15, 24 и 63 от Регламент (ЕО) No 1224/2009 на Съвета; |
| --- | --- |

(3)

„електронна система за записване и отчитане“ (ERS) означава система за електронно записване и отчитане на данни съгласно членове 15, 24 и 63 от Регламент (ЕО) No 1224/2009 на Съвета;

| (3) | „електронна система за записване и отчитане“ (ERS) означава система за електронно записване и отчитане на данни съгласно членове 15, 24 и 63 от Регламент (ЕО) No 1224/2009 на Съвета; |
| --- | --- |

(3)

„електронна система за записване и отчитане“ (ERS) означава система за електронно записване и отчитане на данни съгласно членове 15, 24 и 63 от Регламент (ЕО) No 1224/2009 на Съвета;

| (4) | „Европейска мрежа за наблюдение и данни за морската среда“ означава мрежа, която обединява националните програми за наблюдение и данни за морската среда в общ и достъпен европейски ресурс; |
| --- | --- |

(4)

„Европейска мрежа за наблюдение и данни за морската среда“ означава мрежа, която обединява националните програми за наблюдение и данни за морската среда в общ и достъпен европейски ресурс;

| (4) | „Европейска мрежа за наблюдение и данни за морската среда“ означава мрежа, която обединява националните програми за наблюдение и данни за морската среда в общ и достъпен европейски ресурс; |
| --- | --- |

(4)

„Европейска мрежа за наблюдение и данни за морската среда“ означава мрежа, която обединява националните програми за наблюдение и данни за морската среда в общ и достъпен европейски ресурс;

| (5) | „рибарски район“ означава район с морски или езерен бряг, или включващ изкуствени водоеми или речен естуар, обхващащ значителен брой лица, заети в сектора на рибарството или на аквакултурите, и определен като такъв от държавата-членка; |
| --- | --- |

(5)

„рибарски район“ означава район с морски или езерен бряг, или включващ изкуствени водоеми или речен естуар, обхващащ значителен брой лица, заети в сектора на рибарството или на аквакултурите, и определен като такъв от държавата-членка;

| (5) | „рибарски район“ означава район с морски или езерен бряг, или включващ изкуствени водоеми или речен естуар, обхващащ значителен брой лица, заети в сектора на рибарството или на аквакултурите, и определен като такъв от държавата-членка; |
| --- | --- |

(5)

„рибарски район“ означава район с морски или езерен бряг, или включващ изкуствени водоеми или речен естуар, обхващащ значителен брой лица, заети в сектора на рибарството или на аквакултурите, и определен като такъв от държавата-членка;

| (6) | „рибар“ означава всяко лице, което се занимава професионално с признат от държава-членка риболов на борда на действащ риболовен кораб или се занимава професионално с признато от държава-членка отглеждане на морски организми без кораб; |
| --- | --- |

(6)

„рибар“ означава всяко лице, което се занимава професионално с признат от държава-членка риболов на борда на действащ риболовен кораб или се занимава професионално с признато от държава-членка отглеждане на морски организми без кораб;

| (6) | „рибар“ означава всяко лице, което се занимава професионално с признат от държава-членка риболов на борда на действащ риболовен кораб или се занимава професионално с признато от държава-членка отглеждане на морски организми без кораб; |
| --- | --- |

(6)

„рибар“ означава всяко лице, което се занимава професионално с признат от държава-членка риболов на борда на действащ риболовен кораб или се занимава професионално с признато от държава-членка отглеждане на морски организми без кораб;

| (7) | „интегрирана морска политика“ (ИМП) означава политика на Съюза, чиято цел е да насърчава координираното и съгласувано вземане на решения с оглед увеличаване до максимум на устойчивото развитие, икономическия растеж и социалното сближаване на държавите-членки и по-специално крайбрежните, островните и най-отдалечените райони на Съюза, както и морските сектори, посредством съгласувани политики, свързани морското дело, и съответното международно сътрудничество; |
| --- | --- |

(7)

„интегрирана морска политика“ (ИМП) означава политика на Съюза, чиято цел е да насърчава координираното и съгласувано вземане на решения с оглед увеличаване до максимум на устойчивото развитие, икономическия растеж и социалното сближаване на държавите-членки и по-специално крайбрежните, островните и най-отдалечените райони на Съюза, както и морските сектори, посредством съгласувани политики, свързани морското дело, и съответното международно сътрудничество;

| (7) | „интегрирана морска политика“ (ИМП) означава политика на Съюза, чиято цел е да насърчава координираното и съгласувано вземане на решения с оглед увеличаване до максимум на устойчивото развитие, икономическия растеж и социалното сближаване на държавите-членки и по-специално крайбрежните, островните и най-отдалечените райони на Съюза, както и морските сектори, посредством съгласувани политики, свързани морското дело, и съответното международно сътрудничество; |
| --- | --- |

(7)

„интегрирана морска политика“ (ИМП) означава политика на Съюза, чиято цел е да насърчава координираното и съгласувано вземане на решения с оглед увеличаване до максимум на устойчивото развитие, икономическия растеж и социалното сближаване на държавите-членки и по-специално крайбрежните, островните и най-отдалечените райони на Съюза, както и морските сектори, посредством съгласувани политики, свързани морското дело, и съответното международно сътрудничество;

| (8) | „интегрирано морско наблюдение“ е инициатива на ЕС, чиято цел е да се подобри ефективността и ефикасността на дейностите по наблюдение на европейските морета чрез обмен на информация и сътрудничество между секторите и през границите; |
| --- | --- |

(8)

„интегрирано морско наблюдение“ е инициатива на ЕС, чиято цел е да се подобри ефективността и ефикасността на дейностите по наблюдение на европейските морета чрез обмен на информация и сътрудничество между секторите и през границите;

| (8) | „интегрирано морско наблюдение“ е инициатива на ЕС, чиято цел е да се подобри ефективността и ефикасността на дейностите по наблюдение на европейските морета чрез обмен на информация и сътрудничество между секторите и през границите; |
| --- | --- |

(8)

„интегрирано морско наблюдение“ е инициатива на ЕС, чиято цел е да се подобри ефективността и ефикасността на дейностите по наблюдение на европейските морета чрез обмен на информация и сътрудничество между секторите и през границите;

| (9) | „нередност“ означава нередност съгласно определението в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) No 2988/95; |
| --- | --- |

(9)

„нередност“ означава нередност съгласно определението в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) No 2988/95;

| (9) | „нередност“ означава нередност съгласно определението в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) No 2988/95; |
| --- | --- |

(9)

„нередност“ означава нередност съгласно определението в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) No 2988/95;

| (10) | „риболов във вътрешни водоеми“ означава риболов, извършван със стопанска цел от кораби, опериращи единствено във вътрешни водоеми, или с други уреди, използвани за риболов под лед; |
| --- | --- |

(10)

„риболов във вътрешни водоеми“ означава риболов, извършван със стопанска цел от кораби, опериращи единствено във вътрешни водоеми, или с други уреди, използвани за риболов под лед;

| (10) | „риболов във вътрешни водоеми“ означава риболов, извършван със стопанска цел от кораби, опериращи единствено във вътрешни водоеми, или с други уреди, използвани за риболов под лед; |
| --- | --- |

(10)

„риболов във вътрешни водоеми“ означава риболов, извършван със стопанска цел от кораби, опериращи единствено във вътрешни водоеми, или с други уреди, използвани за риболов под лед;

| (11) | „интегрирано управление на крайбрежните зони“ означава стратегиите и мерките, определени в Препоръка 2002/413/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2002 г. относно прилагането на интегрираното управление на крайбрежните зони в Европа[3]; |
| --- | --- |

(11)

„интегрирано управление на крайбрежните зони“ означава стратегиите и мерките, определени в Препоръка 2002/413/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2002 г. относно прилагането на интегрираното управление на крайбрежните зони в Европа[3];

| (11) | „интегрирано управление на крайбрежните зони“ означава стратегиите и мерките, определени в Препоръка 2002/413/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2002 г. относно прилагането на интегрираното управление на крайбрежните зони в Европа[3]; |
| --- | --- |

(11)

„интегрирано управление на крайбрежните зони“ означава стратегиите и мерките, определени в Препоръка 2002/413/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2002 г. относно прилагането на интегрираното управление на крайбрежните зони в Европа[3];

| (12) | „интегрирано морско управление“ означава координирано управление на всички секторни политики на ЕС, които оказват въздействие върху океаните, моретата и крайбрежните райони; |
| --- | --- |

(12)

„интегрирано морско управление“ означава координирано управление на всички секторни политики на ЕС, които оказват въздействие върху океаните, моретата и крайбрежните райони;

| (12) | „интегрирано морско управление“ означава координирано управление на всички секторни политики на ЕС, които оказват въздействие върху океаните, моретата и крайбрежните райони; |
| --- | --- |

(12)

„интегрирано морско управление“ означава координирано управление на всички секторни политики на ЕС, които оказват въздействие върху океаните, моретата и крайбрежните райони;

| (13) | „морски райони“ означава географските райони, определени в приложение I към Решение 2004/585/ЕО на Съвета, и районите, установени от регионалните организации за управление на рибарството; |
| --- | --- |

(13)

„морски райони“ означава географските райони, определени в приложение I към Решение 2004/585/ЕО на Съвета, и районите, установени от регионалните организации за управление на рибарството;

| (13) | „морски райони“ означава географските райони, определени в приложение I към Решение 2004/585/ЕО на Съвета, и районите, установени от регионалните организации за управление на рибарството; |
| --- | --- |

(13)

„морски райони“ означава географските райони, определени в приложение I към Решение 2004/585/ЕО на Съвета, и районите, установени от регионалните организации за управление на рибарството;

| (14) | „морско пространствено планиране“ означава процес, чрез който публичните органи анализират и определят пространственото и времевото разпространение на човешките дейности в морските райони, с цел постигане на екологичните, икономическите и социалните цели; |
| --- | --- |

(14)

„морско пространствено планиране“ означава процес, чрез който публичните органи анализират и определят пространственото и времевото разпространение на човешките дейности в морските райони, с цел постигане на екологичните, икономическите и социалните цели;

| (14) | „морско пространствено планиране“ означава процес, чрез който публичните органи анализират и определят пространственото и времевото разпространение на човешките дейности в морските райони, с цел постигане на екологичните, икономическите и социалните цели; |
| --- | --- |

(14)

„морско пространствено планиране“ означава процес, чрез който публичните органи анализират и определят пространственото и времевото разпространение на човешките дейности в морските райони, с цел постигане на екологичните, икономическите и социалните цели;

| (15) | „мярка“ означава набор от операции; |
| --- | --- |

(15)

„мярка“ означава набор от операции;

| (15) | „мярка“ означава набор от операции; |
| --- | --- |

(15)

„мярка“ означава набор от операции;

| (16) | „публични разходи“ означава всяко участие във финансирането на операции, получено от бюджета на държава-членка или от бюджета на регионални и местни органи или на Европейския съюз, както и всички подобни разходи. Всяко участие във финансирането на операции, което произхожда от бюджета на публичноправни организации или сдружения на един или повече регионални или местни органи или публичноправни организации, действащи в съответствие с Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, доставки и услуги, се счита за публично участие; |
| --- | --- |

(16)

„публични разходи“ означава всяко участие във финансирането на операции, получено от бюджета на държава-членка или от бюджета на регионални и местни органи или на Европейския съюз, както и всички подобни разходи. Всяко участие във финансирането на операции, което произхожда от бюджета на публичноправни организации или сдружения на един или повече регионални или местни органи или публичноправни организации, действащи в съответствие с Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, доставки и услуги, се счита за публично участие;

| (16) | „публични разходи“ означава всяко участие във финансирането на операции, получено от бюджета на държава-членка или от бюджета на регионални и местни органи или на Европейския съюз, както и всички подобни разходи. Всяко участие във финансирането на операции, което произхожда от бюджета на публичноправни организации или сдружения на един или повече регионални или местни органи или публичноправни организации, действащи в съответствие с Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, доставки и услуги, се счита за публично участие; |
| --- | --- |

(16)

„публични разходи“ означава всяко участие във финансирането на операции, получено от бюджета на държава-членка или от бюджета на регионални и местни органи или на Европейския съюз, както и всички подобни разходи. Всяко участие във финансирането на операции, което произхожда от бюджета на публичноправни организации или сдружения на един или повече регионални или местни органи или публичноправни организации, действащи в съответствие с Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, доставки и услуги, се счита за публично участие;

| (17) | „стратегия за морските басейни“ означава структурирана рамка за сътрудничество по отношение на даден географски район, разработена от европейски институции, държави-членки, техни региони и, според случая, трети държави, които споделят даден морски басейн; стратегията отчита географските, метеорологичните, икономическите и политическите особености на морския басейн; |
| --- | --- |

(17)

„стратегия за морските басейни“ означава структурирана рамка за сътрудничество по отношение на даден географски район, разработена от европейски институции, държави-членки, техни региони и, според случая, трети държави, които споделят даден морски басейн; стратегията отчита географските, метеорологичните, икономическите и политическите особености на морския басейн;

| (17) | „стратегия за морските басейни“ означава структурирана рамка за сътрудничество по отношение на даден географски район, разработена от европейски институции, държави-членки, техни региони и, според случая, трети държави, които споделят даден морски басейн; стратегията отчита географските, метеорологичните, икономическите и политическите особености на морския басейн; |
| --- | --- |

(17)

„стратегия за морските басейни“ означава структурирана рамка за сътрудничество по отношение на даден географски район, разработена от европейски институции, държави-членки, техни региони и, според случая, трети държави, които споделят даден морски басейн; стратегията отчита географските, метеорологичните, икономическите и политическите особености на морския басейн;

| (18) | „дребномащабен крайбрежен риболов“ означава риболов, осъществяван от риболовни кораби с габаритна дължина под 12 метра, които не са съоръжени с влачени риболовни уреди като посочените в таблица 3 от приложение I към Регламент (ЕО) No 26/2004 на Комисията от 30 декември 2003 г. относно регистъра на риболовния флот на Общността; |
| --- | --- |

(18)

„дребномащабен крайбрежен риболов“ означава риболов, осъществяван от риболовни кораби с габаритна дължина под 12 метра, които не са съоръжени с влачени риболовни уреди като посочените в таблица 3 от приложение I към Регламент (ЕО) No 26/2004 на Комисията от 30 декември 2003 г. относно регистъра на риболовния флот на Общността;

| (18) | „дребномащабен крайбрежен риболов“ означава риболов, осъществяван от риболовни кораби с габаритна дължина под 12 метра, които не са съоръжени с влачени риболовни уреди като посочените в таблица 3 от приложение I към Регламент (ЕО) No 26/2004 на Комисията от 30 декември 2003 г. относно регистъра на риболовния флот на Общността; |
| --- | --- |

(18)

„дребномащабен крайбрежен риболов“ означава риболов, осъществяван от риболовни кораби с габаритна дължина под 12 метра, които не са съоръжени с влачени риболовни уреди като посочените в таблица 3 от приложение I към Регламент (ЕО) No 26/2004 на Комисията от 30 декември 2003 г. относно регистъра на риболовния флот на Общността;

| (19) | „кораби, опериращи единствено във вътрешни водоеми“ означава кораби, които извършват риболов със стопанска цел във вътрешни водоеми и които не са включени в регистъра на риболовния флот на Съюза. |
| --- | --- |

(19)

„кораби, опериращи единствено във вътрешни водоеми“ означава кораби, които извършват риболов със стопанска цел във вътрешни водоеми и които не са включени в регистъра на риболовния флот на Съюза.

| (19) | „кораби, опериращи единствено във вътрешни водоеми“ означава кораби, които извършват риболов със стопанска цел във вътрешни водоеми и които не са включени в регистъра на риболовния флот на Съюза |
| --- | --- |

(19)

„кораби, опериращи единствено във вътрешни водоеми“ означава кораби, които извършват риболов със стопанска цел във вътрешни водоеми и които не са включени в регистъра на риболовния флот на Съюза

| (20) | |
| --- | --- |

(20)

| | |
| --- | --- |

| (21) | |
| --- | --- |

(21)

Изменение 8

Член 6, параграф 4

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| (4)   Насърчаване на устойчиво рибарство с ефективно използване на ресурсите, като се отделя специално внимание на следните области: | (4)   Насърчаване на устойчиво рибарство с ефективно използване на ресурсите, като се отделя специално внимание на следните области: |
| а) | намаляване на въздействието на рибарството върху морската среда; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

(4)   Насърчаване на устойчиво рибарство с ефективно използване на ресурсите, като се отделя специално внимание на следните области:

(4)   Насърчаване на устойчиво рибарство с ефективно използване на ресурсите, като се отделя специално внимание на следните области:

а)

намаляване на въздействието на рибарството върху морската среда;

| а) | намаляване на въздействието на рибарството върху морската среда; |
| --- | --- |

а)

намаляване на въздействието на рибарството върху морската среда;

| б) | опазване и възстановяване на морското биологично разнообразие и екосистеми, включително предоставяните от тях услуги. |
| --- | --- |

б)

опазване и възстановяване на морското биологично разнообразие и екосистеми, включително предоставяните от тях услуги.

| б) | опазване и възстановяване на морското биологично разнообразие и екосистеми, включително предоставяните от тях услуги |
| --- | --- |

б)

опазване и възстановяване на морското биологично разнообразие и екосистеми, включително предоставяните от тях услуги

| | |
| --- | --- |

Изложение на мотивите

Смята се, че в някои случаи на прекомерно изчерпване на рибните запаси е необходимо да се прибегне до рибовъдни дейности.

Изменение 9

Член 13

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Следните операции не са допустими по ЕФМДР: | Следните операции не са допустими по ЕФМДР: |
| а) | операции, които водят до повишаване на риболовния капацитет на кораба; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Следните операции не са допустими по ЕФМДР:

Следните операции не са допустими по ЕФМДР:

а)

операции, които водят до повишаване на риболовния капацитет на кораба;

| а) | операции, които водят до повишаване на риболовния капацитет на кораба; |
| --- | --- |

а)

операции, които водят до повишаване на риболовния капацитет на кораба;

| б) | строителство на нови риболовни кораби, извеждане от експлоатация или внос на риболовни кораби; |
| --- | --- |

б)

строителство на нови риболовни кораби, извеждане от експлоатация или внос на риболовни кораби;

| б) | |
| --- | --- |

б)

в)

| в) | временно преустановяване на риболовни дейности; |
| --- | --- |

временно преустановяване на риболовни дейности;

| | |
| --- | --- |

г)

| г) | експериментален риболов; |
| --- | --- |

експериментален риболов;

| | |
| --- | --- |

д)

| д) | прехвърляне на собствеността на дадено предприятие; |
| --- | --- |

прехвърляне на собствеността на дадено предприятие;

| | |
| --- | --- |

е)

| е) | пряко зарибяване, освен когато такова е изрично предвидено като мярка за опазване в правен акт на Съюза или в случай на експериментално зарибяване. |
| --- | --- |

пряко зарибяване, освен когато такова е изрично предвидено като мярка за опазване в правен акт на Съюза или в случай на експериментално зарибяване.

| | пряко зарибяване, освен когато такова е изрично предвидено като мярка за опазване в правен акт на Съюза или в случай на експериментално зарибяване. |
| --- | --- |

пряко зарибяване, освен когато такова е изрично предвидено като мярка за опазване в правен акт на Съюза или в случай на експериментално зарибяване.

Изложение на мотивите

Трябва да се подпомогне строителството на кораби в НОР, тъй като те трябва да актуализират своите оръдия на труда, за да могат корабите да отговарят в по-голяма степен на изискванията за управление на ресурсите, както и на здравните стандарти за продуктите.

Извеждането от експлоатация позволява да се намали риболовният капацитет в трудна ситуация (напр. недостиг на ресурси) и по този начин да се избегне прехвърляне на дейността в риболовни райони в добро състояние. Това подпомагане би трябвало да се запази, като се обръща внимание на ефективните условия за намаляване на риболовното усилие чрез по-добро управление на риболовните права.

Финансирането на преустановяването на риболовни дейности позволява да се компенсират принудителните спирания на кораби в случай на замърсяване или като помощна мярка при биологична пауза, определена за някои видове (както беше направено за хамсията). Ако няма финансиране, има вероятност съответните кораби да насочат дейността си към други видове риба и това да окаже въздействие върху запасите от нея.

Изменение 10

Член 15

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Ресурсите, които са разпределени за задължения, поети от ЕФМДР за периода 2014—2020 г. при споделено управление, възлизат на 5 520 000 000 EUR по текущи цени в съответствие с годишния разчет, посочен в приложение II. | 1.   Ресурсите, които са разпределени за задължения, поети от ЕФМДР за периода 2014—2020 г. при споделено управление, възлизат на 5 520 000 000 EUR по текущи цени в съответствие с годишния разчет, посочен в приложение II. |
| 2.   Сума в размер на 4 535 000 000 EUR от ресурсите по параграф 1 се разпределя за устойчиво развитие на рибарството, аквакултурите и рибарските райони съгласно дял V, глави I, II и III. | 2.   Сума в размер на 4 535 000 000 EUR от ресурсите по параграф 1 се разпределя за устойчиво развитие на рибарството, аквакултурите и рибарските райони съгласно дял V, глави I, II III. |
| 3.   Сума в размер на 477 000 000 EUR от ресурсите по параграф 1 се разпределя за мерките за контрол и правоприлагане съгласно член 78. | 3.   Сума в размер на 477 000 000 EUR от ресурсите по параграф 1 се разпределя за мерките за контрол и правоприлагане съгласно член 78. |
| 4.   Сума в размер на 358 000 000 EUR от ресурсите по параграф 1 се разпределя за мерките за събиране на данни съгласно член 79. | 4.   Сума в размер на 358 000 000 EUR от ресурсите по параграф 1 се разпределя за мерките за събиране на данни съгласно член 79. |
| 5.   Ресурсите, разпределени за компенсации за най-отдалечените райони по дял V, глава V, не могат да надвишават на годишна база: | 5.   Ресурсите, разпределени за компенсации за най-отдалечените райони по дял V, глава V, не могат да надвишават на годишна база: |
| — | 4 300 000 EUR за Азорските острови и остров Мадейра, |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   Ресурсите, които са разпределени за задължения, поети от ЕФМДР за периода 2014—2020 г. при споделено управление, възлизат на 5 520 000 000 EUR по текущи цени в съответствие с годишния разчет, посочен в приложение II.

1.   Ресурсите, които са разпределени за задължения, поети от ЕФМДР за периода 2014—2020 г. при споделено управление, възлизат на 5 520 000 000 EUR по текущи цени в съответствие с годишния разчет, посочен в приложение II.

2.   Сума в размер на 4 535 000 000 EUR от ресурсите по параграф 1 се разпределя за устойчиво развитие на рибарството, аквакултурите и рибарските райони съгласно дял V, глави I, II и III.

2.   Сума в размер на 4 535 000 000 EUR от ресурсите по параграф 1 се разпределя за устойчиво развитие на рибарството, аквакултурите и рибарските райони съгласно дял V, глави I, II III.

3.   Сума в размер на 477 000 000 EUR от ресурсите по параграф 1 се разпределя за мерките за контрол и правоприлагане съгласно член 78.

3.   Сума в размер на 477 000 000 EUR от ресурсите по параграф 1 се разпределя за мерките за контрол и правоприлагане съгласно член 78.

4.   Сума в размер на 358 000 000 EUR от ресурсите по параграф 1 се разпределя за мерките за събиране на данни съгласно член 79.

4.   Сума в размер на 358 000 000 EUR от ресурсите по параграф 1 се разпределя за мерките за събиране на данни съгласно член 79.

5.   Ресурсите, разпределени за компенсации за най-отдалечените райони по дял V, глава V, не могат да надвишават на годишна база:

5.   Ресурсите, разпределени за компенсации за най-отдалечените райони по дял V, глава V, не могат да надвишават на годишна база:

—

4 300 000 EUR за Азорските острови и остров Мадейра,

| — | 4 300 000 EUR за Азорските острови и остров Мадейра, |
| --- | --- |

—

4 300 000 EUR за Азорските острови и остров Мадейра,

| — | 5 800 000 EUR за Канарските острови, |
| --- | --- |

—

5 800 000 EUR за Канарските острови,

| — | 5 800 000 EUR за Канарските острови, |
| --- | --- |

—

5 800 000 EUR за Канарските острови,

| — | 4 900 000 EUR за Френска Гвиана и Реюнион. |
| --- | --- |

—

4 900 000 EUR за Френска Гвиана и Реюнион.

| — | 4 900 000 EUR за Френска Гвиана и Реюнион |
| --- | --- |

—

4 900 000 EUR за Френска Гвиана и Реюнион

| — | . |
| --- | --- |

—

.

6.   Сума в размер на 45 000 000 EUR от ресурсите по параграф 1 се разпределя за помощта за складиране, както е посочено в член 72, за периода 2014—2018 г. включително.

6.   Сума в размер на 45 000 000 EUR от ресурсите по параграф 1 се разпределя за помощта за складиране, както е посочено в член 72, за периода 2014—2018 г. включително.

Изложение на мотивите

Този член, несъмнено поради пропуск, не включва финансирането на мерки, предназначени за пускането на пазара и преработването, които обаче са предвидени в дял V от разглеждания регламент. В съответствие с основния регламент относно ОПОР е целесъобразно в подпомагането с цел компенсация да се вземат предвид всички НОР. За Гваделупа, Мартиника и Майот трябва да бъде определена конкретна сума.

Изменение 11

Член 26

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Подпомагането по настоящата глава допринася за постигането на приоритетите на Съюза, определени в член 6, параграфи 2 и 4. | Подпомагането по настоящата глава допринася за постигането на приоритетите на Съюза, определени в член 6, параграфи 2 и 4. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Подпомагането по настоящата глава допринася за постигането на приоритетите на Съюза, определени в член 6, параграфи 2 и 4.

Подпомагането по настоящата глава допринася за постигането на приоритетите на Съюза, определени в член 6, параграфи 2 и 4.

Изложение на мотивите

Параграф 1 на член 6 от разглеждания регламент се отнася до повишаване на заетостта и укрепване на териториалното сближаване. Изглежда задължително тази глава относно устойчивото развитие на риболовните райони да включва този стремеж.

Изменение 12

Член 31

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   С цел насърчаване на човешкия капитал и социалния диалог, ЕФМДР може да подпомага: | 1.   С цел насърчаване на човешкия капитал и социалния диалог, ЕФМДР може да подпомага: |
| а) | обучение през целия живот, разпространение на научни знания и иновативни практики и придобиване на нови професионални умения, свързани по-специално с устойчивото управление на морските екосистеми, дейностите в морския сектор, иновациите и предприемачеството; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   С цел насърчаване на човешкия капитал и социалния диалог, ЕФМДР може да подпомага:

1.   С цел насърчаване на човешкия капитал и социалния диалог, ЕФМДР може да подпомага:

а)

обучение през целия живот, разпространение на научни знания и иновативни практики и придобиване на нови професионални умения, свързани по-специално с устойчивото управление на морските екосистеми, дейностите в морския сектор, иновациите и предприемачеството;

| а) | обучение през целия живот, разпространение на научни знания и иновативни практики и придобиване на нови професионални умения, свързани по-специално с устойчивото управление на морските екосистеми, дейностите в морския сектор, иновациите и предприемачеството; |
| --- | --- |

а)

обучение през целия живот, разпространение на научни знания и иновативни практики и придобиване на нови професионални умения, свързани по-специално с устойчивото управление на морските екосистеми, дейностите в морския сектор, иновациите и предприемачеството;

| б) | работа в мрежа и обмен на опит и най-добри практики между заинтересованите страни, включително между организациите, насърчаващи равни възможности за мъжете и жените; |
| --- | --- |

б)

работа в мрежа и обмен на опит и най-добри практики между заинтересованите страни, включително между организациите, насърчаващи равни възможности за мъжете и жените;

| б) | работа в мрежа и обмен на опит и най-добри практики между заинтересованите страни, включително между организациите, насърчаващи равни възможности за мъжете и жените; |
| --- | --- |

б)

работа в мрежа и обмен на опит и най-добри практики между заинтересованите страни, включително между организациите, насърчаващи равни възможности за мъжете и жените;

| в) | насърчаване на социалния диалог на национално, регионално и местно равнище, включващ рибари и други съответни заинтересовани страни. |
| --- | --- |

в)

насърчаване на социалния диалог на национално, регионално и местно равнище, включващ рибари и други съответни заинтересовани страни.

| в) | насърчаване на социалния диалог на национално, регионално и местно равнище, включващ рибари и други съответни заинтересовани страни. |
| --- | --- |

в)

насърчаване на социалния диалог на национално, регионално и местно равнище, включващ рибари и други съответни заинтересовани страни.

2.   Подпомагането, посочено в параграф 1, се отпуска също така на брачните партньори на самостоятелно заетите рибари или, когато и доколкото се признава от националното право, партньорите, съжителстващи на семейни начала със самостоятелно заети рибари, когато тези партньори не са заети лица или съдружници в предприятието и когато те обикновено, при определените в националното право условия, участват в дейностите на самостоятелно заетите рибари или изпълняват спомагателни задачи.

2.   Подпомагането, посочено в параграф 1, се отпуска също така на брачните партньори на самостоятелно заетите рибари или, когато и доколкото се признава от националното право, партньорите, съжителстващи на семейни начала със самостоятелно заети рибари, когато тези партньори не са заети лица или съдружници в предприятието когато те обикновено, при определените в националното право условия, участват в дейностите на самостоятелно заетите рибари или изпълняват спомагателни задачи.

Изменение 13

Член 32

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   С цел да се улесни диверсификацията и създаването на работни места извън риболова, ЕФМДР може да подпомага: | 1.   С цел да се улесни диверсификацията и създаването на работни места , ЕФМДР може да подпомага: |
| а) | новосъздадени предприятия извън риболова; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   С цел да се улесни диверсификацията и създаването на работни места извън риболова, ЕФМДР може да подпомага:

1.   С цел да се улесни диверсификацията и създаването на работни места , ЕФМДР може да подпомага:

а)

новосъздадени предприятия извън риболова;

| | |
| --- | --- |

б)

| б) | модернизация на дребномащабни крайбрежни риболовни кораби, за да бъдат пренасочен към дейности извън риболова. |
| --- | --- |

модернизация на дребномащабни крайбрежни риболовни кораби, за да бъдат пренасочен към дейности извън риболова.

| | |
| --- | --- |

| ) | новосъздадени предприятия извън риболова; |
| --- | --- |

)

новосъздадени предприятия извън риболова;

| ) | модернизация на дребномащабни крайбрежни риболовни кораби, за да бъдат пренасочен към дейности извън риболова |
| --- | --- |

)

модернизация на дребномащабни крайбрежни риболовни кораби, за да бъдат пренасочен към дейности извън риболова

| | . |
| --- | --- |

.

2.   Подпомагането по параграф 1, буква а) се отпуска на рибари, които:

2.   Подпомагането по параграф 1, буква ) се отпуска на рибари, които:

| а) | представят бизнес план за развитието на своите нови дейности; |
| --- | --- |

а)

представят бизнес план за развитието на своите нови дейности;

| а) | представят бизнес план за развитието на своите нови дейности; |
| --- | --- |

а)

представят бизнес план за развитието на своите нови дейности;

| б) | притежават подходящи професионални умения, които могат да бъдат придобити чрез операции, финансирани по член 31, параграф 1, буква а). |
| --- | --- |

б)

притежават подходящи професионални умения, които могат да бъдат придобити чрез операции, финансирани по член 31, параграф 1, буква а).

| б) | притежават подходящи професионални умения, които могат да бъдат придобити чрез операции, финансирани по член 31, параграф 1, буква а). |
| --- | --- |

б)

притежават подходящи професионални умения, които могат да бъдат придобити чрез операции, финансирани по член 31, параграф 1, буква а).

3.   Подпомагането по параграф 1, буква б) се отпуска на дребномащабни крайбрежни рибари, които притежават риболовен кораб от ЕС, регистриран като действащ, и които са осъществявали риболовна дейност в морето в продължение на най-малко 60 дни през двете години, предшестващи датата на представяне на заявлението. Разрешението за риболов, свързано с риболовния кораб, се оттегля окончателно.

3.   Подпомагането по параграф 1, буква ) се отпуска на дребномащабни крайбрежни рибари, които притежават риболовен кораб от ЕС, регистриран като действащ, и които са осъществявали риболовна дейност в морето в продължение на най-малко 60 дни през двете години, предшестващи датата на представяне на заявлението. Разрешението за риболов, свързано с риболовния кораб, се оттегля окончателно.

4.   Бенефициерите на подпомагането, посочено в параграф 1, не могат да се занимават с професионален риболов през период от пет години след получаване на последното плащане от подпомагането.

4.   енефициерите на подпомагането, посочено в параграф 1, не могат да се занимават с професионален риболов през период от пет години след получаване на последното плащане от подпомагането.

5.   Допустимите разходи по параграф 1, буква б) са ограничени до разходите за модифициране на кораба, което се извършва за целите на неговото пренасочване.

5.   Допустимите разходи по параграф 1, буква ) са ограничени до разходите за модифициране на кораба, което се извършва за целите на неговото пренасочване.

6.   Размерът на финансовата помощ, отпусната по параграф 1, буква а), не надвишава 50 % от предвидения бюджет в бизнес плана за всяка операция и не надвишава максимална сума от 50 000 EUR за всяка операция.

| — | |
| --- | --- |

—

| — | |
| --- | --- |

—

| — | |
| --- | --- |

—

| — | |
| --- | --- |

—

| — | |
| --- | --- |

—

Размерът на финансовата помощ, отпусната по параграф 1, буква ), не надвишава 50 % от предвидения бюджет в бизнес плана за всяка операция и не надвишава максимална сума от 50 000 EUR за всяка операция.

Изложение на мотивите

Финансирането на преструктурирането трябва да бъде допълвано от помощ за извеждане от експлоатация чрез бракуване, както беше предвидено в предходния фонд (ЕФР). Тази мярка позволява, ако свързаните риболовни права действително бъдат премахнати, да се намали общият риболовен капацитет.

Необходимо е също така да се предвидят специализирани помощи за навлизане на младите рибари в професията, за да се гарантира приемственост между поколенията и да се насърчава навлизането на нови и по-добре обучени морски лица, запознати с предизвикателствата на ориентираното към ресурсите управление.

Изменение 14

Член 33

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   С оглед подобряване на условията на труд на рибарите на борда, ЕФМДР може да подпомага инвестиции в съоръжения на борда или в индивидуално оборудване, при условие че посочените инвестиции надхвърлят стандартите, които се изискват от националното право или правото на Съюза. | 1.   С оглед подобряване на условията на труд на рибарите на борда, ЕФМДР може да подпомага инвестиции в съоръжения на борда или в индивидуално оборудване, при условие че посочените инвестиции надхвърлят стандартите, които се изискват от правото на Съюза. |
| 2.   Подпомагането се отпуска на рибари или на собственици на риболовни кораби. | 2.   Подпомагането се отпуска на рибари или на собственици на риболовни кораби. |
| 3.   Когато операцията включва инвестиция на борда, подпомагането се отпуска само веднъж по време на програмния период на един и същ риболовен кораб. Когато операцията включва инвестиция в индивидуално оборудване, подпомагането се отпуска само веднъж по време на програмния период на един и същ бенефициер. | |
| 4.   Комисията е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 150, за да определи видовете операции, които са допустими по параграф 1. | .   Комисията е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 150, за да определи видовете операции, които са допустими по параграф 1. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   С оглед подобряване на условията на труд на рибарите на борда, ЕФМДР може да подпомага инвестиции в съоръжения на борда или в индивидуално оборудване, при условие че посочените инвестиции надхвърлят стандартите, които се изискват от националното право или правото на Съюза.

1.   С оглед подобряване на условията на труд на рибарите на борда, ЕФМДР може да подпомага инвестиции в съоръжения на борда или в индивидуално оборудване, при условие че посочените инвестиции надхвърлят стандартите, които се изискват от правото на Съюза.

2.   Подпомагането се отпуска на рибари или на собственици на риболовни кораби.

2.   Подпомагането се отпуска на рибари или на собственици на риболовни кораби.

3.   Когато операцията включва инвестиция на борда, подпомагането се отпуска само веднъж по време на програмния период на един и същ риболовен кораб. Когато операцията включва инвестиция в индивидуално оборудване, подпомагането се отпуска само веднъж по време на програмния период на един и същ бенефициер.

4.   Комисията е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 150, за да определи видовете операции, които са допустими по параграф 1.

.   Комисията е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 150, за да определи видовете операции, които са допустими по параграф 1.

Изложение на мотивите

Рибарите от държави, които вече имат високо равнище на регулаторни изисквания в областта на здравето и сигурността, не бива да бъдат лишавани от помощи. С оглед на равенството между рибарите, за отправна точка би трябвало да се вземат по-скоро европейските стандарти.

От друга страна, ако целта е подобряване на условията за сигурност на морските лица, не е разумно помощта да се ограничава до еднократна възможност в рамките на програма по ЕФМДР с продължителност от 7 години.

Изменение 15

Член 33а

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Изложение на мотивите

Финансирането на преустановяването на риболовни дейности позволява да се компенсират принудителните преустановявания на кораби в случай на замърсяване или като помощна мярка при биологична пауза, определена за някои видове (както беше направено за хамсията). Ако няма финансиране, има вероятност съответните кораби да насочат дейността си към други видове. В предходния фонд (ЕФР) тази мярка беше използвана нееднократно с висока ефективност.

Изменение 16

Член 35

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   С цел да се гарантира ефективното прилагане на мерките за опазване по членове 17 и 21 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството] ЕФМДР може да подпомага: | 1.   С цел да се гарантира ефективното прилагане на мерките за опазване по членове 17 и 21 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството] ЕФМДР може да подпомага: |
| а) | проектирането и разработването на технически и административни средства, които са необходими за прилагането на мерките за опазване по смисъла на членове 17 и 21 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството]; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   С цел да се гарантира ефективното прилагане на мерките за опазване по членове 17 и 21 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството] ЕФМДР може да подпомага:

1.   С цел да се гарантира ефективното прилагане на мерките за опазване по членове 17 и 21 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството] ЕФМДР може да подпомага:

а)

проектирането и разработването на технически и административни средства, които са необходими за прилагането на мерките за опазване по смисъла на членове 17 и 21 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството];

| а) | проектирането и разработването на технически и административни средства, които са необходими за прилагането на мерките за опазване по смисъла на членове 17 и 21 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството]; |
| --- | --- |

а)

проектирането и разработването на технически и административни средства, които са необходими за прилагането на мерките за опазване по смисъла на членове 17 и 21 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството];

| б) | участието на заинтересованите страни в проектирането и прилагането на мерките за опазване по смисъла на членове 17 и 21 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството]. |
| --- | --- |

б)

участието на заинтересованите страни в проектирането и прилагането на мерките за опазване по смисъла на членове 17 и 21 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството].

| б) | участието на заинтересованите страни в проектирането и прилагането на мерките за опазване по смисъла на членове 17 и 21 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството]. |
| --- | --- |

б)

участието на заинтересованите страни в проектирането и прилагането на мерките за опазване по смисъла на членове 17 и 21 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството].

2.   Подпомагането, посочено в параграф 1, се отпуска само на публични органи.

2.   Подпомагането, посочено в параграф 1, се отпуска само на публични органи.

Изложение на мотивите

Многогодишните планове и други мерки за опазване, предвидени в член 17 и член 21 от основния регламент, трябва да бъдат подкрепени и в етапа на изготвянето им, с подчертана подкрепа за консултативните съвети като важен елемент на регионализацията.

Изменение 17

Член 36

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   С цел да се намали въздействието на риболова върху морската среда, да се насърчи преустановяването на изхвърляне и да се улесни преходът към експлоатация на живите морски биологични ресурси, позволяваща възстановяването и поддържането на популациите на подложените на улов видове над равнищата на максималния устойчив улов, ЕФМДР може да подпомага инвестиции в оборудване: | 1.   С цел да се намали въздействието на риболова върху морската среда, да се насърчи преустановяването на изхвърляне и да се улесни преходът към експлоатация на живите морски биологични ресурси, позволяваща възстановяването и поддържането на популациите на подложените на улов видове над равнищата на максималния устойчив улов, ЕФМДР може да подпомага инвестиции в оборудване: |
| а) | за подобряване избирателността на риболовните уреди от гледна точка на размер или видове; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   С цел да се намали въздействието на риболова върху морската среда, да се насърчи преустановяването на изхвърляне и да се улесни преходът към експлоатация на живите морски биологични ресурси, позволяваща възстановяването и поддържането на популациите на подложените на улов видове над равнищата на максималния устойчив улов, ЕФМДР може да подпомага инвестиции в оборудване:

1.   С цел да се намали въздействието на риболова върху морската среда, да се насърчи преустановяването на изхвърляне и да се улесни преходът към експлоатация на живите морски биологични ресурси, позволяваща възстановяването и поддържането на популациите на подложените на улов видове над равнищата на максималния устойчив улов, ЕФМДР може да подпомага инвестиции в оборудване:

а)

за подобряване избирателността на риболовните уреди от гледна точка на размер или видове;

| а) | за подобряване избирателността на риболовните уреди от гледна точка на размер или видове; |
| --- | --- |

а)

за подобряване избирателността на риболовните уреди от гледна точка на размер или видове;

| б) | за намаляване на нежелания улов на запаси с търговско значение или друг прилов; |
| --- | --- |

б)

за намаляване на нежелания улов на запаси с търговско значение или друг прилов;

| б) | за намаляване на нежелания улов на запаси с търговско значение или друг прилов; |
| --- | --- |

б)

за намаляване на нежелания улов на запаси с търговско значение или друг прилов;

| в) | за ограничаване на физическото и биологичното въздействие на риболова върху съответната екосистема или морското дъно. |
| --- | --- |

в)

за ограничаване на физическото и биологичното въздействие на риболова върху съответната екосистема или морското дъно.

| в) | за ограничаване на физическото и биологичното въздействие на риболова върху съответната екосистема или морското дъно |
| --- | --- |

в)

за ограничаване на физическото и биологичното въздействие на риболова върху съответната екосистема или морското дъно

| | . |
| --- | --- |

.

2   Подпомагане по тази мярка се отпуска само веднъж през програмния период на един и същ риболовен кораб на Съюза и за един и същ вид оборудване.

3.   Подпомагане се отпуска само когато уредите или другото оборудване по параграф 1 очевидно предлагат по-добра избирателност от гледна точка на размера или по-слабо въздействие върху нецелеви видове в сравнение със стандартните уреди или друго оборудване, които са разрешени от правото на Съюза или съответното национално право на държавите-членки, прието в контекста на регионализацията съгласно [Регламента относно ОПОР].

.   Подпомагане се отпуска само когато уредите или другото оборудване по параграф 1 очевидно предлагат по-добра избирателност от гледна точка на размера или по-слабо въздействие върху нецелеви видове в сравнение със стандартните уреди или друго оборудване, които са разрешени от правото на Съюза или съответното национално право на държавите-членки, прието в контекста на регионализацията съгласно [Регламента относно ОПОР].

4.   Подпомагане се предоставя на:

.   Подпомагане се предоставя на:

| а) | собственици на риболовни кораби от ЕС, чиито кораби са регистрирани като активни и които са извършвали риболовна дейност в морето в продължение на най-малко 60 дни през двете години, предшестващи датата на подаване на заявлението; |
| --- | --- |

а)

собственици на риболовни кораби от ЕС, чиито кораби са регистрирани като активни и които са извършвали риболовна дейност в морето в продължение на най-малко 60 дни през двете години, предшестващи датата на подаване на заявлението;

| а) | собственици на риболовни кораби от ЕС, чиито кораби са регистрирани като активни и които са извършвали риболовна дейност в морето в продължение на най-малко 60 дни през двете години, предшестващи датата на подаване на заявлението; |
| --- | --- |

а)

собственици на риболовни кораби от ЕС, чиито кораби са регистрирани като активни и които са извършвали риболовна дейност в морето в продължение на най-малко 60 дни през двете години, предшестващи датата на подаване на заявлението;

| б) | рибари, притежаващи подлежащите на замяна съоръжения, които са работили на борда на риболовен кораб на Съюза в продължение на най-малко 60 дни през двете години, предшестващи датата на подаване на заявлението; |
| --- | --- |

б)

рибари, притежаващи подлежащите на замяна съоръжения, които са работили на борда на риболовен кораб на Съюза в продължение на най-малко 60 дни през двете години, предшестващи датата на подаване на заявлението;

| б) | рибари, притежаващи подлежащите на замяна съоръжения, които са работили на борда на риболовен кораб на Съюза в продължение на най-малко 60 дни през двете години, предшестващи датата на подаване на заявлението; |
| --- | --- |

б)

рибари, притежаващи подлежащите на замяна съоръжения, които са работили на борда на риболовен кораб на Съюза в продължение на най-малко 60 дни през двете години, предшестващи датата на подаване на заявлението;

| в) | рибарски организации, признати от държавата-членка. |
| --- | --- |

в)

рибарски организации, признати от държавата-членка.

| в) | рибарски организации, признати от държавата-членка. |
| --- | --- |

в)

рибарски организации, признати от държавата-членка.

Изложение на мотивите

За да се насърчи развитието на техниките за риболов за постигане на максималния устойчив улов в най-кратък срок, трябва да се насърчи модернизирането на уредите и корабите, както и прилагането на техническите мерки, предвидени в основния регламент относно ОПОР. От друга страна, ако целта е риболовните техники да станат по-устойчиви, не е разумно помощта да се ограничава до еднократна възможност в рамките на програма по ЕФМДР с продължителност от 7 години.

Изменение 18

Член 38

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   Операциите по настоящия член се изпълняват от публичноправни органи и включват рибари или рибарски организации, признати от държавата-членка, или неправителствени организации в партньорство с рибарски организации или МГДОР съгласно член 62. | 2.   Операциите по настоящия член се изпълняват от публичноправни органи и включват рибари или рибарски организации, признати от държавата-членка, или неправителствени организации в партньорство с рибарски организации или МГДОР съгласно член 62. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

2.   Операциите по настоящия член се изпълняват от публичноправни органи и включват рибари или рибарски организации, признати от държавата-членка, или неправителствени организации в партньорство с рибарски организации или МГДОР съгласно член 62.

2.   Операциите по настоящия член се изпълняват от публичноправни органи и включват рибари или рибарски организации, признати от държавата-членка, или неправителствени организации в партньорство с рибарски организации или МГДОР съгласно член 62.

Изложение на мотивите

Член 52 и следващи от основния регламент относно ОПОР предвиждат по-широко участие на регионалните консултативни съвети в мерките за управление и дори им дават по-голяма възможност за отправяне на предложения. Ето защо трябва да се позволи на тези съвети да се възползват от подкрепата на ЕФМДР, която да ги подпомага в действията им.

Изменение 19

Член 39

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   Подпомагането не е насочено към подмяната или модернизацията на основни или допълнителни двигатели. То се отпуска само на собственици на риболовни кораби и само веднъж през програмния период за един и същ риболовен кораб. | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

2.   Подпомагането не е насочено към подмяната или модернизацията на основни или допълнителни двигатели. То се отпуска само на собственици на риболовни кораби и само веднъж през програмния период за един и същ риболовен кораб.

Изложение на мотивите

Трябва да се позволи финансиране на промените на двигатели, тъй като е много изненадващо и дори парадоксално обновяването на двигателите да бъде изключено от подпомагането по линия на ЕФМДР. Всъщност двигателите представляват основното оборудване, към което биха могли да се насочат усилията за намаляване на замърсяващите емисии или на потреблението на гориво.

Изменение 20

Член 40

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 3.   Подпомагането по настоящия член се отпуска само веднъж по време на програмния период на един и същ риболовен кораб или на един и същ бенефициер. | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

3.   Подпомагането по настоящия член се отпуска само веднъж по време на програмния период на един и същ риболовен кораб или на един и същ бенефициер.

Изложение на мотивите

За да се стимулират иновациите и реалното подобряване на качеството на продуктите, трябва да се насърчат измененията на корабите в посока на по-добро опазване на ресурсите и морската среда. Ето защо, ако целта е риболовните техники да станат по-устойчиви, не е разумно помощта да се ограничава до еднократна възможност в рамките на програма по ЕФМДР с продължителност от 7 години.

Изменение 21

Член 41

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 4.   Подпомагането не обхваща изграждането на нови пристанища, нови кейове за разтоварване или нови халета за рибни борси. | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

4.   Подпомагането не обхваща изграждането на нови пристанища, нови кейове за разтоварване или нови халета за рибни борси.

Изложение на мотивите

Трябва да бъде възможно да се финансира оборудване в някои места, които все още не са оборудвани, за да се отчетат очевидните и неизбежни промени в работните места на корабите.

Изменение 22

Член 42

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 42
  Риболов във вътрешни водоеми | Член 42
  Риболов във вътрешни водоеми |
| 1.   С цел да се намали въздействието на риболова във вътрешни водоеми върху околната среда, да се подобри енергийната ефективност, да се повиши качеството на разтоварваната риба или да се подобрят безопасността и условията на труд, ЕФМДР може да подпомага следните инвестиции: | 1.   С цел да се намали въздействието на риболова във вътрешни водоеми върху околната среда, да се подобри енергийната ефективност, да се повиши качеството на разтоварваната риба или да се подобрят безопасността и условията на труд, ЕФМДР може да подпомага следните инвестиции: |
| а) | в оборудване на борда на корабите или в индивидуално оборудване, както е предвидено в член 33 и съгласно условията, определени в същия член; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 42

Риболов във вътрешни водоеми

Член 42

Риболов във вътрешни водоеми

1.   С цел да се намали въздействието на риболова във вътрешни водоеми върху околната среда, да се подобри енергийната ефективност, да се повиши качеството на разтоварваната риба или да се подобрят безопасността и условията на труд, ЕФМДР може да подпомага следните инвестиции:

1.   С цел да се намали въздействието на риболова във вътрешни водоеми върху околната среда, да се подобри енергийната ефективност, да се повиши качеството на разтоварваната риба или да се подобрят безопасността и условията на труд, ЕФМДР може да подпомага следните инвестиции:

а)

в оборудване на борда на корабите или в индивидуално оборудване, както е предвидено в член 33 и съгласно условията, определени в същия член;

| а) | в оборудване на борда на корабите или в индивидуално оборудване, както е предвидено в член 33 и съгласно условията, определени в същия член; |
| --- | --- |

а)

в оборудване на борда на корабите или в индивидуално оборудване, както е предвидено в член 33 и съгласно условията, определени в същия член;

| б) | в оборудване, посочено в член 36, и съгласно условията, определени в същия член; |
| --- | --- |

б)

в оборудване, посочено в член 36, и съгласно условията, определени в същия член;

| б) | в оборудване, посочено в член 36, и съгласно условията, определени в същия член; |
| --- | --- |

б)

в оборудване, посочено в член 36, и съгласно условията, определени в същия член;

| в) | на борда на корабите и одитите и схемите за енергийната ефективност, както е предвидено в член 39 и съгласно същите условия, определени в посочения член; |
| --- | --- |

в)

на борда на корабите и одитите и схемите за енергийната ефективност, както е предвидено в член 39 и съгласно същите условия, определени в посочения член;

| в) | на борда на корабите и одитите и схемите за енергийната ефективност, както е предвидено в член 39 и съгласно същите условия, определени в посочения член; |
| --- | --- |

в)

на борда на корабите и одитите и схемите за енергийната ефективност, както е предвидено в член 39 и съгласно същите условия, определени в посочения член;

| г) | в съществуващи пристанища и кейове за разтоварване, както е предвидено в член 41 и при условията, определени в същия член. |
| --- | --- |

г)

в съществуващи пристанища и кейове за разтоварване, както е предвидено в член 41 и при условията, определени в същия член.

| г) | в съществуващи пристанища и кейове за разтоварване, както е предвидено в член 41 и при условията, определени в същия член. |
| --- | --- |

г)

в съществуващи пристанища и кейове за разтоварване, както е предвидено в член 41 и при условията, определени в същия член.

2.   За целите на параграф 1:

2.   За целите на параграф 1:

| а) | позоваванията на риболовни кораби в членове 33, 36 и 39 се считат за позовавания на кораби, опериращи единствено във вътрешни водоеми; |
| --- | --- |

а)

позоваванията на риболовни кораби в членове 33, 36 и 39 се считат за позовавания на кораби, опериращи единствено във вътрешни водоеми;

| а) | позоваванията на риболовни кораби в членове 33, 36 и 39 се считат за позовавания на кораби, опериращи единствено във вътрешни водоеми; |
| --- | --- |

а)

позоваванията на риболовни кораби в членове 33, 36 и 39 се считат за позовавания на кораби, опериращи единствено във вътрешни водоеми;

| б) | позоваванията за морска среда в член 36 се считат за позоваване на средата, в която оперира корабът, извършващ риболов във вътрешни водоеми. |
| --- | --- |

б)

позоваванията за морска среда в член 36 се считат за позоваване на средата, в която оперира корабът, извършващ риболов във вътрешни водоеми.

| б) | позоваванията за морска среда в член 36 се считат за позоваване на средата, в която оперира корабът, извършващ риболов във вътрешни водоеми. |
| --- | --- |

б)

позоваванията за морска среда в член 36 се считат за позоваване на средата, в която оперира корабът, извършващ риболов във вътрешни водоеми.

3.   С цел запазване на диверсификацията от страна на рибарите във вътрешни водоеми, ЕФМДР може да подпомага пренасочването на корабите, извършващи риболов във вътрешни водоеми, към други, различни от риболов дейности, при условията на член 32 от настоящия регламент.

3.   С цел запазване на диверсификацията от страна на рибарите във вътрешни водоеми, ЕФМДР може да подпомага пренасочването на корабите, извършващи риболов във вътрешни водоеми, към други, различни от риболов дейности, при условията на член 32 от настоящия регламент.

4.   За целите на параграф 3, позоваванията на риболовни кораби в член 32 се считат за позовавания на кораби, опериращи единствено във вътрешни водоеми.

4.   За целите на параграф 3, позоваванията на риболовни кораби в член 32 се считат за позовавания на кораби, опериращи единствено във вътрешни водоеми.

5.   С оглед на опазването и развитието на водната фауна и флора, ЕФМДР може да подпомага участието на рибарите, извършващи риболов във вътрешни водоеми, в управлението, възстановяването и наблюдението на обекти по „Натура 2000“, ако въпросните зони са пряко свързани с риболовни дейности, както и рехабилитацията на вътрешни водоеми, включително територии за размножаване и пътища за миграция за мигриращите видове, без да се засяга действието на член 38, параграф 1, буква г).

5.   С оглед на опазването и развитието на водната фауна и флора, ЕФМДР може да подпомага участието на рибарите, извършващи риболов във вътрешни водоеми, в управлението, възстановяването и наблюдението на обекти по „Натура 2000“, ако въпросните зони са пряко свързани с риболовни дейности, както и рехабилитацията на вътрешни водоеми, включително територии за размножаване и пътища за миграция за мигриращите видове, без да се засяга действието на член 38, параграф 1, буква г).

6   Държавите-членки гарантират, че корабите, които получават подпомагане по настоящия член, продължават да оперират единствено във вътрешни водоеми.

.   Държавите-членки гарантират, че корабите, които получават подпомагане по настоящия член, продължават да оперират единствено във вътрешни водоеми.

Изложение на мотивите

Изглежда полезно да се премахнат частните права за риболов – старите частни вещни права, които възпрепятстват управлението на водите от страна на публичната администрация и намаляват доходите на рибарите. Важно е да се засили ролята на екологичните коридори в реките и езерата, по-конкретно чрез отстраняване на препятствията пред проходимостта на реките, за да се гарантира завършване на жизнения цикъл на мигриращите видове риби.

Изменение 23

Член 45

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   С цел да се стимулират иновации в аквакултурите, ЕФМДР може да подпомага следните операции: | 1.   С цел да се стимулират иновации в аквакултурите, ЕФМДР може да подпомага следните операции: |
| а) | въвеждане на нови технически или организационни знания в стопанства за аквакултури, с което въздействието им върху околната среда се понижава и се насърчава по-устойчивата употреба на ресурсите в аквакултурите; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   С цел да се стимулират иновации в аквакултурите, ЕФМДР може да подпомага следните операции:

1.   С цел да се стимулират иновации в аквакултурите, ЕФМДР може да подпомага следните операции:

а)

въвеждане на нови технически или организационни знания в стопанства за аквакултури, с което въздействието им върху околната среда се понижава и се насърчава по-устойчивата употреба на ресурсите в аквакултурите;

| а) | въвеждане на нови технически или организационни знания в стопанства за аквакултури , с което въздействието им върху околната среда се понижава и се насърчава по-устойчивата употреба на ресурсите в аквакултурите; |
| --- | --- |

а)

въвеждане на нови технически или организационни знания в стопанства за аквакултури , с което въздействието им върху околната среда се понижава и се насърчава по-устойчивата употреба на ресурсите в аквакултурите;

| б) | разработване или въвеждане на пазара на нови или значително подобрени продукти спрямо технологичното развитие, нови или подобрени процеси, нови или подобрени системи за управление и организация. |
| --- | --- |

б)

разработване или въвеждане на пазара на нови или значително подобрени продукти спрямо технологичното развитие, нови или подобрени процеси, нови или подобрени системи за управление и организация.

| б) | разработване или въвеждане на пазара на нови или значително подобрени продукти спрямо технологичното развитие, нови или подобрени процеси, нови или подобрени системи за управление и организация. |
| --- | --- |

б)

разработване или въвеждане на пазара на нови или значително подобрени продукти спрямо технологичното развитие, нови или подобрени процеси, нови или подобрени системи за управление и организация.

2.   Операциите по настоящия член трябва да се извършват в сътрудничество с научен или технически орган, признат от националното право на всяка държава-членка, който валидира резултатите от въпросните операции.

2.   Операциите по настоящия член трябва да се извършват в сътрудничество с научен или технически орган, признат от националното право на всяка държава-членка, който валидира резултатите от въпросните операции.

3.   Резултатите от операциите, които получават подпомагане, подлежат на подходящо популяризиране от държавата-членка в съответствие с член 143.

3.   Резултатите от операциите, които получават подпомагане, подлежат на подходящо популяризиране от държавата-членка в съответствие с член 143.

Изложение на мотивите

Има съоръжения, в които не могат да се приложат нови знания или технически средства поради тяхната физическа конфигурация или пречки от правен характер. Ето защо е необходимо да се остави отворена формулировка за възможността да се създаде ново съоръжение, което би могло да използва тези по-напреднали и новаторски средства.

Официалните центрове за аквакултура представляват отправна точка за сектора на аквакултурата. Това не бива да се подценява при възможността за отпускане на това подпомагане.

Изменение 24

Член 46

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 46
  Инвестиции в отглеждани в морето и нехранителни аквакултури | Член 46
  Инвестиции в отглеждани в морето и нехранителни аквакултури |
| 1.   С цел насърчаване на аквакултурите с голям потенциал за растеж, ЕФМДР може да подпомага инвестиции в развитието на отглежданите в морето или нехранителни аквакултури. | 1.   С цел насърчаване на аквакултурите с голям потенциал за растеж, ЕФМДР може да подпомага инвестиции в развитието на отглежданите в морето и нехранителни аквакултури. |
| 2.   Комисията е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 150, за да определи вида на операциите и допустимите разходи. | 2.   Комисията е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 150, за да определи вида на операциите и допустимите разходи. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 46

Инвестиции в отглеждани в морето и нехранителни аквакултури

Член 46

Инвестиции в отглеждани в морето и нехранителни аквакултури

1.   С цел насърчаване на аквакултурите с голям потенциал за растеж, ЕФМДР може да подпомага инвестиции в развитието на отглежданите в морето или нехранителни аквакултури.

1.   С цел насърчаване на аквакултурите с голям потенциал за растеж, ЕФМДР може да подпомага инвестиции в развитието на отглежданите в морето и нехранителни аквакултури.

2.   Комисията е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 150, за да определи вида на операциите и допустимите разходи.

2.   Комисията е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 150, за да определи вида на операциите и допустимите разходи.

Изложение на мотивите

Чрез замяната на „и“ с „или“ в заглавието се отваря широк диапазон от възможности за видовете аквакултури с повишен потенциал за растеж, различни от отглежданите в открито море.

Изменение 25

Член 48

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 4.   Стопанствата за аквакултури получават подпомагане за консултантски услуги само веднъж за всяка категория услуги по параграф 2, букви а)—д) през програмния период. | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

4.   Стопанствата за аквакултури получават подпомагане за консултантски услуги само веднъж за всяка категория услуги по параграф 2, букви а)—д) през програмния период.

Изложение на мотивите

Ако целта е аквакултурите да станат по-устойчиви, не е разумно помощта да се ограничава до еднократна възможност в рамките на програма по ЕФМДР с продължителност от 7 години.

Изменение 26

Член 62

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Местни групи за действие в областта на рибарството | Местни групи за действие в областта на рибарството |
| 1.   За целите на ЕФМДР местните групи за действие, посочени в член 28, параграф 1, буква б) от [Регламент (ЕС) No [...] за определяне на общи разпоредби] се наричат местни групи за действие в областта на рибарството (наричани по-долу „МГДОР“). | 1.   За целите на ЕФМДР местните групи за действие, посочени в член 28, параграф 1, буква б) от [Регламент (ЕС) No [...] за определяне на общи разпоредби] се наричат местни групи за действие в областта на рибарството (наричани по-долу „МГДОР“). |
| 2.   МГДОР предлагат стратегия за интегрирано местно развитие, основана най-малко на елементите, посочени в член 61, и отговарят за нейното изпълнение. | 2.   МГДОР предлагат стратегия за интегрирано местно развитие, основана най-малко на елементите, посочени в член 61, и отговарят за нейното изпълнение. |
| 3.   МГДОР: | 3.   МГДОР: |
| а) | като цяло отразяват основната цел на своята стратегия и социално-икономическия състав на района чрез балансирано представителство на основните заинтересовани страни, включително частния сектор, публичния сектор и гражданското общество; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Местни групи за действие в областта на рибарството

Местни групи за действие в областта на рибарството

1.   За целите на ЕФМДР местните групи за действие, посочени в член 28, параграф 1, буква б) от [Регламент (ЕС) No [...] за определяне на общи разпоредби] се наричат местни групи за действие в областта на рибарството (наричани по-долу „МГДОР“).

1.   За целите на ЕФМДР местните групи за действие, посочени в член 28, параграф 1, буква б) от [Регламент (ЕС) No [...] за определяне на общи разпоредби] се наричат местни групи за действие в областта на рибарството (наричани по-долу „МГДОР“).

2.   МГДОР предлагат стратегия за интегрирано местно развитие, основана най-малко на елементите, посочени в член 61, и отговарят за нейното изпълнение.

2.   МГДОР предлагат стратегия за интегрирано местно развитие, основана най-малко на елементите, посочени в член 61, и отговарят за нейното изпълнение.

3.   МГДОР:

3.   МГДОР:

а)

като цяло отразяват основната цел на своята стратегия и социално-икономическия състав на района чрез балансирано представителство на основните заинтересовани страни, включително частния сектор, публичния сектор и гражданското общество;

| а) | като цяло отразяват основната цел на своята стратегия и социално-икономическия състав на района чрез балансирано представителство на основните заинтересовани страни, включително частния сектор, публичния сектор и гражданското общество; |
| --- | --- |

а)

като цяло отразяват основната цел на своята стратегия и социално-икономическия състав на района чрез балансирано представителство на основните заинтересовани страни, включително частния сектор, публичния сектор и гражданското общество;

| б) | гарантират значително представителство на секторите на рибарството и аквакултурите. |
| --- | --- |

б)

гарантират значително представителство на секторите на рибарството и аквакултурите.

| б) | гарантират значително представителство на секторите на рибарството и аквакултурите. |
| --- | --- |

б)

гарантират значително представителство на секторите на рибарството и аквакултурите.

4.   Ако стратегията за местно развитие се подпомага от други фондове в допълнение към ЕФМДР, се създава специален орган за подбор на проекти, подпомагани по линия на ЕФМДР, в съответствие с критериите по параграф 3.

4.   Ако стратегията за местно развитие се подпомага от други фондове в допълнение към ЕФМДР, се създава специален орган за подбор на проекти, подпомагани по линия на ЕФМДР, в съответствие с критериите по параграф 3.

5.   Минималните задачи на МГДОР са посочени в член 30, параграф 3 от [Регламент (ЕС) No [...] за определяне на общи разпоредби].

5.   Минималните задачи на МГДОР са посочени в член 30, параграф 3 от [Регламент (ЕС) No [...] за определяне на общи разпоредби].

6.   МГДОР могат да извършват също така допълнителни задачи, които са им възложени от управляващия орган и/или от разплащателната агенция.

6.   МГДОР могат да извършват също така допълнителни задачи, които са им възложени от управляващия орган и/или от разплащателната агенция.

7.   В оперативната програма се определят ясно съответните роли на МГДОР и на управляващия орган/разплащателната агенция по отношение на всички задачи за изпълнение, свързани със стратегията.

7.   В оперативната програма се определят ясно съответните роли на МГДОР и на управляващия орган/разплащателната агенция по отношение на всички задачи за изпълнение, свързани със стратегията.

Изложение на мотивите

В някои случаи МГДОР биха могли да бъдат разширение на други Групи за развитие на селските райони, които могат да разширяват своя географски обхват на действие; това би позволило разработването на по-интегрирани проекти с по-малко разходи за управление, контрол и мониторинг.

Изменение 27

Член 69

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   ЕФМДР може да подпомага изготвянето и изпълнението на плановете за производство и предлагане на пазара, посочени в член 32 от [Регламент (ЕС) No [...] относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури]. | 1.   ЕФМДР подпомага изготвянето и изпълнението на плановете за производство и предлагане на пазара, посочени в член 32 от [Регламент (ЕС) No [...] относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури]. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   ЕФМДР може да подпомага изготвянето и изпълнението на плановете за производство и предлагане на пазара, посочени в член 32 от [Регламент (ЕС) No [...] относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури].

1.   ЕФМДР подпомага изготвянето и изпълнението на плановете за производство и предлагане на пазара, посочени в член 32 от [Регламент (ЕС) No [...] относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури].

Изложение на мотивите

Всяка организация на производители изготвя и предава на компетентните органи на държавата членка оперативна програма за риболовния сезон. Следва да се посочи по-ясно подкрепата за тези инструменти, които позволяват по-добро управление на ресурсите, като по този начин се адаптира риболовното усилие, за да се удовлетворят нуждите на потребителите.

Изменение 28

Член 70

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   ЕФМДР може да подпомага компенсирането на признати организации на производители и асоциации на организации на производители, които складират продуктите от риболов, изброени в приложение II към Регламент (ЕС) No [...] [относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури], при условие че продуктите се съхраняват в съответствие с членове 35 и 36 от Регламент (ЕС) No [...] [относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури]: | 1.   ЕФМДР може да подпомага компенсирането на признати организации на производители и асоциации на организации на производители, които складират продуктите от риболов, изброени в приложение II към Регламент (ЕС) No [...] [относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури], при условие че продуктите се съхраняват в съответствие с членове 35 и 36 от Регламент (ЕС) No [...] [относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури]: |
| а) | размерът на помощта за складиране не надвишава размера на техническите и финансовите разходи за действията, които се изискват с цел стабилизиране и складиране на въпросните продукти; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   ЕФМДР може да подпомага компенсирането на признати организации на производители и асоциации на организации на производители, които складират продуктите от риболов, изброени в приложение II към Регламент (ЕС) No [...] [относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури], при условие че продуктите се съхраняват в съответствие с членове 35 и 36 от Регламент (ЕС) No [...] [относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури]:

1.   ЕФМДР може да подпомага компенсирането на признати организации на производители и асоциации на организации на производители, които складират продуктите от риболов, изброени в приложение II към Регламент (ЕС) No [...] [относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури], при условие че продуктите се съхраняват в съответствие с членове 35 и 36 от Регламент (ЕС) No [...] [относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури]:

а)

размерът на помощта за складиране не надвишава размера на техническите и финансовите разходи за действията, които се изискват с цел стабилизиране и складиране на въпросните продукти;

| а) | размерът на помощта за складиране не надвишава размера на техническите и финансовите разходи за действията, които се изискват с цел стабилизиране и складиране на въпросните продукти; |
| --- | --- |

а)

размерът на помощта за складиране не надвишава размера на техническите и финансовите разходи за действията, които се изискват с цел стабилизиране и складиране на въпросните продукти;

| б) | количествата, които са допустими за помощ за складиране, не надвишават 15 % от годишните количества на въпросните продукти, които се предлагат за продажба от организацията на производители; |
| --- | --- |

б)

количествата, които са допустими за помощ за складиране, не надвишават 15 % от годишните количества на въпросните продукти, които се предлагат за продажба от организацията на производители;

| б) | количествата, които са допустими за помощ за складиране, не надвишават 15 % от годишните количества на въпросните продукти, които се предлагат за продажба от организацията на производители; |
| --- | --- |

б)

количествата, които са допустими за помощ за складиране, не надвишават 15 % от годишните количества на въпросните продукти, които се предлагат за продажба от организацията на производители;

| в) | годишната финансова помощ не надвишава следните проценти от средната годишна стойност на търгуваната продукция на първа продажба на членовете на организация на производители в периода 2009—2011 г.; в случай, че членове на организация на производители нямат търгувана продукция в периода 2009—2011 г., се взема предвид средната годишна стойност на търгуваната от тях продукция през първите три години на производство: |
| --- | --- |

в)

годишната финансова помощ не надвишава следните проценти от средната годишна стойност на търгуваната продукция на първа продажба на членовете на организация на производители в периода 2009—2011 г.; в случай, че членове на организация на производители нямат търгувана продукция в периода 2009—2011 г., се взема предвид средната годишна стойност на търгуваната от тях продукция през първите три години на производство:

| в) | годишната финансова помощ не надвишава следните проценти от средната годишна стойност на търгуваната продукция на първа продажба на членовете на организация на производители в периода 2009—2011 г.; в случай, че членове на организация на производители нямат търгувана продукция в периода 2009—2011 г., се взема предвид средната годишна стойност на търгуваната от тях продукция през първите три години на производство |
| --- | --- |

в)

годишната финансова помощ не надвишава следните проценти от средната годишна стойност на търгуваната продукция на първа продажба на членовете на организация на производители в периода 2009—2011 г.; в случай, че членове на организация на производители нямат търгувана продукция в периода 2009—2011 г., се взема предвид средната годишна стойност на търгуваната от тях продукция през първите три години на производство

| — | 1 % през 2014 г., |
| --- | --- |

—

1 % през 2014 г.,

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | 0,8 % през 2015 г., |
| --- | --- |

0,8 % през 2015 г.,

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | 0,6 % през 2016 г., |
| --- | --- |

0,6 % през 2016 г.,

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | 0,4 % през 2017 г., |
| --- | --- |

0,4 % през 2017 г.,

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | 0,2 % през 2018 г. |
| --- | --- |

0,2 % през 2018 г.

| — | |
| --- | --- |

—

2.   Подпомагането, посочено в параграф 1, се преустановява постепенно до 2019 г.

Изложение на мотивите

Постепенното намаляване на помощта за складиране изглежда не е целесъобразно, тъй като в съответствие с изискванията на член 15 от основния регламент относно ОПОР, корабите трябва постепенно да разтоварват на сушата целия си улов, включително изхвърления. Изглежда полезно да се предвиди помощ за складиране, за да се даде възможност на организациите да управляват разтоварените количества, преди да ги оползотворят.

Изменение 29

Член 71

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 71
  Мерки за предлагане на пазара | Член 71
  Мерки за предлагане на пазара |
| 1.   ЕФМДР може да подпомага мерки за предлагане на продукти от риболов и аквакултури на пазара, с които се цели: | 1.   ЕФМДР може да подпомага мерки за предлагане на продукти от риболов и аквакултури на пазара, с които се цели: |
| а) | подобряване на условията за пускане на пазара на: |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 71

Мерки за предлагане на пазара

Член 71

Мерки за предлагане на пазара

1.   ЕФМДР може да подпомага мерки за предлагане на продукти от риболов и аквакултури на пазара, с които се цели:

1.   ЕФМДР може да подпомага мерки за предлагане на продукти от риболов и аквакултури на пазара, с които се цели:

а)

подобряване на условията за пускане на пазара на:

| а) | подобряване на условията за пускане на пазара на: |
| --- | --- |

а)

подобряване на условията за пускане на пазара на:

| i) | свръхпроизвеждани или слабоексплоатирани видове; |
| --- | --- |

i)

свръхпроизвеждани или слабоексплоатирани видове;

| i) | свръхпроизвеждани или слабоексплоатирани видове; |
| --- | --- |

i)

свръхпроизвеждани или слабоексплоатирани видове;

| ii) | нежелан улов, разтоварван в съответствие с член 15 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството] и член 8, буква б), второ тире от [Регламент (ЕС) No [...] относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури]; |
| --- | --- |

ii)

нежелан улов, разтоварван в съответствие с член 15 от [Регламента относно общата политика в областта на рибарството] и член 8, буква б), второ тире от [Регламент (ЕС) No [...] относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури];

| ii) | |
| --- | --- |

ii)

iii)

| iii) | продукти, получени по методи със слабо въздействие върху околната среда или продукти от биологични аквакултури съгласно определението в Регламент (ЕО) No 834/2007 на Съвета относно биологичното производство; |
| --- | --- |

продукти, получени по методи със слабо въздействие върху околната среда или продукти от биологични аквакултури съгласно определението в Регламент (ЕО) No 834/2007 на Съвета относно биологичното производство;

| ) | продукти, получени по методи със слабо въздействие върху околната среда или продукти от биологични аквакултури съгласно определението в Регламент (ЕО) No 834/2007 на Съвета относно биологичното производство; |
| --- | --- |

)

продукти, получени по методи със слабо въздействие върху околната среда или продукти от биологични аквакултури съгласно определението в Регламент (ЕО) No 834/2007 на Съвета относно биологичното производство;

| б) | насърчаване на качеството чрез улесняване на: |
| --- | --- |

б)

насърчаване на качеството чрез улесняване на:

| б) | насърчаване на качеството чрез улесняване на: |
| --- | --- |

б)

насърчаване на качеството чрез улесняване на:

| i) | подаването на заявка за регистрация на даден продукт съгласно условията на Регламент (ЕС) No 510/2006 от 20 март 2006 г. относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни; |
| --- | --- |

i)

подаването на заявка за регистрация на даден продукт съгласно условията на Регламент (ЕС) No 510/2006 от 20 март 2006 г. относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни;

| i) | подаването на заявка за регистрация на даден продукт съгласно условията на Регламент (ЕС) No 510/2006 от 20 март 2006 г. относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни; |
| --- | --- |

i)

подаването на заявка за регистрация на даден продукт съгласно условията на Регламент (ЕС) No 510/2006 от 20 март 2006 г. относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни;

| ii) | сертифициране и насърчаване, включително на продукти от устойчиви риболов и аквакултури, както и на екологосъобразни методи на преработване; |
| --- | --- |

ii)

сертифициране и насърчаване, включително на продукти от устойчиви риболов и аквакултури, както и на екологосъобразни методи на преработване;

| ii) | сертифициране и насърчаване, включително на продукти от устойчиви риболов и аквакултури, както и на екологосъобразни методи на преработване; |
| --- | --- |

ii)

сертифициране и насърчаване, включително на продукти от устойчиви риболов и аквакултури, както и на екологосъобразни методи на преработване;

| iii) | пряко предлагане на пазара на продукти от риболов от страна на дребномащабни крайбрежни рибари; |
| --- | --- |

iii)

пряко предлагане на пазара на продукти от риболов от страна на дребномащабни крайбрежни рибари;

| iii) | пряко предлагане на пазара на продукти от риболов от страна на дребномащабни крайбрежни рибари; |
| --- | --- |

iii)

пряко предлагане на пазара на продукти от риболов от страна на дребномащабни крайбрежни рибари;

| в) | допринасяне за прозрачността на производството и на пазарите, и провеждането на пазарни проучвания; |
| --- | --- |

в)

допринасяне за прозрачността на производството и на пазарите, и провеждането на пазарни проучвания;

| в) | допринасяне за прозрачността на производството и на пазарите, и провеждането на пазарни проучвания; |
| --- | --- |

в)

допринасяне за прозрачността на производството и на пазарите, и провеждането на пазарни проучвания;

| г) | съставяне на стандартни договори, които са в съответствие със законодателството на Съюза; |
| --- | --- |

г)

съставяне на стандартни договори, които са в съответствие със законодателството на Съюза;

| г) | съставяне на стандартни договори, които са в съответствие със законодателството на Съюза; |
| --- | --- |

г)

съставяне на стандартни договори, които са в съответствие със законодателството на Съюза;

| д) | създаване на организации на производители и асоциации от организации на производители или междубраншови организации, признати по глава II, раздел III от Регламента [относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури]; |
| --- | --- |

д)

създаване на организации на производители и асоциации от организации на производители или междубраншови организации, признати по глава II, раздел III от Регламента [относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури];

| д) | създаване на организации на производители и асоциации от организации на производители или междубраншови организации, признати по глава II, раздел III от Регламента [относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури]; |
| --- | --- |

д)

създаване на организации на производители и асоциации от организации на производители или междубраншови организации, признати по глава II, раздел III от Регламента [относно общата организация на пазарите на продукти от риболов и аквакултури];

| е) | провеждане на регионални, национални или транснационални рекламни кампании за продукти от риболов и аквакултури. |
| --- | --- |

е)

провеждане на регионални, национални или транснационални рекламни кампании за продукти от риболов и аквакултури.

| е) | провеждане на регионални, национални или транснационални рекламни кампании за продукти от риболов и аквакултури. |
| --- | --- |

е)

провеждане на регионални, национални или транснационални рекламни кампании за продукти от риболов и аквакултури.

2.   Операциите по параграф 1, буква б) може да включват интегрирането на дейностите от веригата за снабдяване, свързани с производството, преработването и предлагането на пазара.

2.   Операциите по параграф 1, буква б) може да включват интегрирането на дейностите от веригата за снабдяване, свързани с производството, преработването и предлагането на пазара.

Изложение на мотивите

Тъй като разтоварването на целия улов не представлява истинско решение на проблема с изхвърлянето на улов, не е уместно то да се споменава тук. Единствената алтернатива на разтоварването на целия улов е да се насърчи разработването и прилагането на по-селективни съоръжения. Целта е да се постигне съгласуваност със становището на Комитета на регионите относно регламента за ОПОР, с което се изменя член 15, отнасящ се за разтоварването на целия улов.

Изменение 30

Заглавие на Глава V

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Изменение 31

Член 73

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   ЕФМДР може да подпомага режима на компенсации, въведен с Регламент (ЕО) No 791/2007 на Съвета, за допълнителните разходи, които правят операторите във връзка с риболова, отглеждането и предлагането на пазара на определени продукти от риболов и аквакултури от Азорските острови, остров Мадейра, Канарските острови, Френска Гвиана и Реюнион. | 1.   ЕФМДР режим на компенсации за допълнителните разходи, които правят операторите във връзка с риболова, отглеждането и предлагането на пазара на определени продукти от риболов и аквакултури от. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   ЕФМДР може да подпомага режима на компенсации, въведен с Регламент (ЕО) No 791/2007 на Съвета, за допълнителните разходи, които правят операторите във връзка с риболова, отглеждането и предлагането на пазара на определени продукти от риболов и аквакултури от Азорските острови, остров Мадейра, Канарските острови, Френска Гвиана и Реюнион.

1.   ЕФМДР режим на компенсации за допълнителните разходи, които правят операторите във връзка с риболова, отглеждането и предлагането на пазара на определени продукти от риболов и аквакултури от.

Изложение на мотивите

Регламент (ЕО) No 791/2007 ще бъде отменен в края на 2013 г. с влизането в сила на настоящия регламент относно ЕФМДР. Би било целесъобразно да се вземат предвид специфичните характеристики на всички НОР без разграничение, както в основния регламент относно ОПОР, тъй като те са в сходна ситуация.

Изменение 32

Член 75а

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Изложение на мотивите

| | |
| --- | --- |

Най-отдалечените региони са силно зависими от риболова, който често се практикува от много малки кораби. Важно е да се оказва подкрепа за оборудване и конструкции, за да могат корабите да отговарят в по-голяма степен на изискванията за управление на ресурса, както и на здравните стандарти на продуктите.

За да се намали риболовното усилие по крайбрежието, трябва да може да се финансира това оборудване, инсталирано недалеч от сушата, ако изграждането и експлоатацията му се извършват в сътрудничество с научна организация.

Изменение 33

Член 85

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 85
  Научни препоръки и знания | Член 85
  Научни препоръки и знания |
| 1.   ЕФМДР може да подпомага осигуряването на научни продукти, по-специално приложно-изследователски проекти, които са пряко свързани с осигуряването на научни становища и препоръки, за целите на вземането на добри и ефективни решения за управление на рибарството съгласно ОПОР. | 1.   ЕФМДР може да подпомага осигуряването на научни продукти, по-специално приложно-изследователски проекти, които са пряко свързани с осигуряването на научни становища и препоръки, за целите на вземането на добри и ефективни решения за управление на рибарството съгласно ОПОР. |
| 2.   По-специално са допустими следните видове операции: | 2.   По-специално са допустими следните видове операции: |
| а) | проучвания и пилотни проекти, които са необходими за прилагането и развитието на ОПОР, включително посветени на алтернативни видове техники за управление на устойчивото рибарство; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 85

Научни препоръки и знания

Член 85

Научни препоръки и знания

1.   ЕФМДР може да подпомага осигуряването на научни продукти, по-специално приложно-изследователски проекти, които са пряко свързани с осигуряването на научни становища и препоръки, за целите на вземането на добри и ефективни решения за управление на рибарството съгласно ОПОР.

1.   ЕФМДР може да подпомага осигуряването на научни продукти, по-специално приложно-изследователски проекти, които са пряко свързани с осигуряването на научни становища и препоръки, за целите на вземането на добри и ефективни решения за управление на рибарството съгласно ОПОР.

2.   По-специално са допустими следните видове операции:

2.   По-специално са допустими следните видове операции:

а)

проучвания и пилотни проекти, които са необходими за прилагането и развитието на ОПОР, включително посветени на алтернативни видове техники за управление на устойчивото рибарство;

| а) | проучвания и пилотни проекти, които са необходими за прилагането и развитието на ОПОР, включително посветени на алтернативни видове техники за управление на устойчивото рибарство ; |
| --- | --- |

а)

проучвания и пилотни проекти, които са необходими за прилагането и развитието на ОПОР, включително посветени на алтернативни видове техники за управление на устойчивото рибарство ;

| б) | изготвянето и предоставянето на научни становища и препоръки от научни органи, включително от международни консултативни органи, отговорни за оценяване на запасите, от независими експерти и от научноизследователски институции; |
| --- | --- |

б)

изготвянето и предоставянето на научни становища и препоръки от научни органи, включително от международни консултативни органи, отговорни за оценяване на запасите, от независими експерти и от научноизследователски институции;

| б) | изготвянето и предоставянето на научни становища и препоръки от научни органи, включително от международни консултативни органи, отговорни за оценяване на запасите, от независими експерти и от научноизследователски институции; |
| --- | --- |

б)

изготвянето и предоставянето на научни становища и препоръки от научни органи, включително от международни консултативни органи, отговорни за оценяване на запасите, от независими експерти и от научноизследователски институции;

| в) | участието на експерти в заседания по научно-технически въпроси на рибарството и в експертни работни групи, както и в международни консултативни органи и в срещи, на които се изисква участие на експерти в областта на рибарството; |
| --- | --- |

в)

участието на експерти в заседания по научно-технически въпроси на рибарството и в експертни работни групи, както и в международни консултативни органи и в срещи, на които се изисква участие на експерти в областта на рибарството;

| в) | участието на експерти в заседания по научно-технически въпроси на рибарството и в експертни работни групи, както и в международни консултативни органи и в срещи, на които се изисква участие на експерти в областта на рибарството ; |
| --- | --- |

в)

участието на експерти в заседания по научно-технически въпроси на рибарството и в експертни работни групи, както и в международни консултативни органи и в срещи, на които се изисква участие на експерти в областта на рибарството ;

| г) | разходите, направени от Комисията за услуги, свързани със събирането, управлението и използването на данни, с организацията и ръководенето на експертни срещи в областта на рибарството и управлението на годишните работни програми във връзка с научно-техническите експертни знания в областта на рибарството, с обработването на искания за данни и набори от данни, с подготвителната работа, целяща предоставянето на научни становища и препоръки; |
| --- | --- |

г)

разходите, направени от Комисията за услуги, свързани със събирането, управлението и използването на данни, с организацията и ръководенето на експертни срещи в областта на рибарството и управлението на годишните работни програми във връзка с научно-техническите експертни знания в областта на рибарството, с обработването на искания за данни и набори от данни, с подготвителната работа, целяща предоставянето на научни становища и препоръки;

| г) | разходите, направени от Комисията за услуги, свързани със събирането, управлението и използването на данни, с организацията и ръководенето на експертни срещи в областта на рибарството и управлението на годишните работни програми във връзка с научно-техническите експертни знания в областта на рибарството, с обработването на искания за данни и набори от данни, с подготвителната работа, целяща предоставянето на научни становища и препоръки; |
| --- | --- |

г)

разходите, направени от Комисията за услуги, свързани със събирането, управлението и използването на данни, с организацията и ръководенето на експертни срещи в областта на рибарството и управлението на годишните работни програми във връзка с научно-техническите експертни знания в областта на рибарството, с обработването на искания за данни и набори от данни, с подготвителната работа, целяща предоставянето на научни становища и препоръки;

| д) | дейности по сътрудничество между държавите-членки в областта на събирането на данни, включително създаването и поддържането на регионални бази данни за съхранение, управление и използване на данни, което би било от полза за регионалното сътрудничество и би подобрило дейностите по събиране и управление на данни, както и научните познания в подкрепа на управлението на рибарството. |
| --- | --- |

д)

дейности по сътрудничество между държавите-членки в областта на събирането на данни, включително създаването и поддържането на регионални бази данни за съхранение, управление и използване на данни, което би било от полза за регионалното сътрудничество и би подобрило дейностите по събиране и управление на данни, както и научните познания в подкрепа на управлението на рибарството.

| д) | дейности по сътрудничество между държавите-членки в областта на събирането на данни, включително създаването и поддържането на регионални бази данни за съхранение, управление и използване на данни, което би било от полза за регионалното сътрудничество и би подобрило дейностите по събиране и управление на данни, както и научните познания в подкрепа на управлението на рибарството. |
| --- | --- |

д)

дейности по сътрудничество между държавите-членки в областта на събирането на данни, включително създаването и поддържането на регионални бази данни за съхранение, управление и използване на данни, което би било от полза за регионалното сътрудничество и би подобрило дейностите по събиране и управление на данни, както и научните познания в подкрепа на управлението на рибарството.

Изложение на мотивите

В рамките на ОПОР се разглеждат сериозните трудности, пред които е изправен морският риболов в резултат на изчерпването на рибата в риболовните райони, цената на горивата и административните трудности. Вследствие на това необходимите проучвания и пилотни проекти за прилагане и развитие на ОПОР трябва да вземат предвид не само рибарството, но и аквакултурите като източник на производство на храни с голям потенциал за развитие в Европейския съюз.

Изменение 34

Член 88

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   ЕФМДР може да подпомага текущите разходи на Консултативните съвети, сформирани съгласно член 52 от [Регламент относно общата политика в областта на рибарството]. | 1.   ЕФМДР подпомага разходи на Консултативните съвети, сформирани съгласно член 52 от [Регламент относно общата политика в областта на рибарството]. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   ЕФМДР може да подпомага текущите разходи на Консултативните съвети, сформирани съгласно член 52 от [Регламент относно общата политика в областта на рибарството].

1.   ЕФМДР подпомага разходи на Консултативните съвети, сформирани съгласно член 52 от [Регламент относно общата политика в областта на рибарството].

Изложение на мотивите

Общите правила и водещи принципи на Общата политика в областта на рибарството попадат в обхвата на процедурата за съвместно вземане на решение между Европейския парламент и Съвета (екологични цели, механизми за подпомагане на сектора, обща организация на пазара и т.н.). При все това специфичните регламенти трябва да бъдат определени на равнището на риболовните райони (специални технически мерки и многогодишни планове за действие). По тази причина основният регламент предвижда по-голямо участие на консултативните съвети във вземането на решения.

Подобна институционална организация има множество предимства спрямо настоящата ситуация. Всъщност тази организация е структурирана според екосистемите, улеснява адаптивното управление, подрежда приоритетите, позволява по-прозрачно разпределение на властта и благоприятства участието на заинтересованите страни.

Един по-силен РКС ще остане лека структура, съставена от 4-5 постоянни щатни бройки.

Изменение 35

Член 100

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 100
  Отпадане на задълженията | Член 100
  Отпадане на задълженията |
| Комисията отменя финансовия си ангажимент по изплащане на всеки дял от бюджетното задължение за отделна оперативна програма, който не е използван за предварително финансиране или за междинни плащания, или за който не е представена декларация за разходи, отговаряща на условията по член 98, параграф 3, по отношение на разходите, извършени до 31 декември от втората година, считано от следващата година след годината на поемане на бюджетното задължение. | Комисията отменя финансовия си ангажимент по изплащане на всеки дял от бюджетното задължение за отделна оперативна програма, който не е използван за предварително финансиране или за междинни плащания, или за който не е представена декларация за разходи, отговаряща на условията по член 98, параграф 3, по отношение на разходите, извършени до 31 декември от година, считано от следващата година след годината на поемане на бюджетното задължение. |
| | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 100

Отпадане на задълженията

Член 100

Отпадане на задълженията

Комисията отменя финансовия си ангажимент по изплащане на всеки дял от бюджетното задължение за отделна оперативна програма, който не е използван за предварително финансиране или за междинни плащания, или за който не е представена декларация за разходи, отговаряща на условията по член 98, параграф 3, по отношение на разходите, извършени до 31 декември от втората година, считано от следващата година след годината на поемане на бюджетното задължение.

Комисията отменя финансовия си ангажимент по изплащане на всеки дял от бюджетното задължение за отделна оперативна програма, който не е използван за предварително финансиране или за междинни плащания, или за който не е представена декларация за разходи, отговаряща на условията по член 98, параграф 3, по отношение на разходите, извършени до 31 декември от година, считано от следващата година след годината на поемане на бюджетното задължение.

Изложение на мотивите

Вероятно е ЕФМДР да се задейства бавно, като се има предвид на първо място бавното прилагане на практика на настоящия ЕФР, както и възможността да продължат да се поемат ангажименти и извършват плащания по този фонд до края на 2015 г. На второ място, и предвид споменатото припокриване, икономическата и финансовата ситуация на публичните администрации, както и ограниченията за банковите кредити за частни предприемачи няма да генерират темп на икономическо развитие, който да отговаря на правилото „N+2“. Вследствие на това, правилото трябва да е по-гъвкаво и да стане „N+3“ поне през първите три години (2014–2016 г.), докато програмата набере необходимата скорост.

Брюксел, 9 октомври 2012 г.

Председател на Комитета на регионите

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 18.12.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 391/110 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 391/110

---

Становище на Комитета на регионите „Европа в света: нов подход за финансиране на външната дейност на ЕС“

2012/C 391/11

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | приветства представения общ пакет „Европа в света“, тъй като той може да допринесе за това да се гарантират в по-голяма степен от досегашната цялостен подход и последователна политика за развитие. Комитетът е съгласен, че трябва да бъдат увеличени средствата за външната дейност, в рамките на която ЕС може да създаде ясно изразена добавена стойност; |
| --- | --- |

—

приветства представения общ пакет „Европа в света“, тъй като той може да допринесе за това да се гарантират в по-голяма степен от досегашната цялостен подход и последователна политика за развитие. Комитетът е съгласен, че трябва да бъдат увеличени средствата за външната дейност, в рамките на която ЕС може да създаде ясно изразена добавена стойност;

| — | отбелязва, че актуализираната рамка за подкрепа от ЕС и опростяването на разпоредбите за планиране и прилагане на инструментите се приветстват от местните и регионалните власти, по-специално от онези от тях, които въпреки ограничените си административни ресурси желаят да допринасят за сътрудничеството за развитие; |
| --- | --- |

—

отбелязва, че актуализираната рамка за подкрепа от ЕС и опростяването на разпоредбите за планиране и прилагане на инструментите се приветстват от местните и регионалните власти, по-специално от онези от тях, които въпреки ограничените си административни ресурси желаят да допринасят за сътрудничеството за развитие;

| — | желае да изтъкне ролята на местните и регионалните власти като участници в сътрудничеството за развитие на ЕС, но и да обърне внимание на тяхната роля в рамките на мерките на държавите членки за насърчаване на децентрализацията и демократизацията и на значението им за прякото международно трансгранично сътрудничество между участниците на поднационално равнище; |
| --- | --- |

—

желае да изтъкне ролята на местните и регионалните власти като участници в сътрудничеството за развитие на ЕС, но и да обърне внимание на тяхната роля в рамките на мерките на държавите членки за насърчаване на децентрализацията и демократизацията и на значението им за прякото международно трансгранично сътрудничество между участниците на поднационално равнище;

| — | счита, че предложението на Комисията за финансиране на „Европа в света“ следва да включва в достатъчна степен засилване на участието и сътрудничеството на местните и регионалните власти, например чрез ограничаване или дори премахване на изискването за съфинансиране. Децентрализацията е желателно развитие и укрепва ролята на местните и регионалните власти навсякъде по света; |
| --- | --- |

—

счита, че предложението на Комисията за финансиране на „Европа в света“ следва да включва в достатъчна степен засилване на участието и сътрудничеството на местните и регионалните власти, например чрез ограничаване или дори премахване на изискването за съфинансиране. Децентрализацията е желателно развитие и укрепва ролята на местните и регионалните власти навсякъде по света;

| — | посочва, че създаването на чувство за ангажираност у участниците по места и насърчаването на местната демокрация предполага доверие в политическата система и нейните представители. Децентрализираната структура създава по-легитимни и по-ефикасни институции. Тя е най-важното средство за създаване на по-тясна връзка между управленските равнища и гражданите. Откритите процеси на вземане на решения, които се осъществяват при спазване на принципа на субсидиарност, допринасят за това гражданите да възприемат като свои демократичните принципи, което е предпоставка за плуралистично и толерантно общество. |
| --- | --- |

—

посочва, че създаването на чувство за ангажираност у участниците по места и насърчаването на местната демокрация предполага доверие в политическата система и нейните представители. Децентрализираната структура създава по-легитимни и по-ефикасни институции. Тя е най-важното средство за създаване на по-тясна връзка между управленските равнища и гражданите. Откритите процеси на вземане на решения, които се осъществяват при спазване на принципа на субсидиарност, допринасят за това гражданите да възприемат като свои демократичните принципи, което е предпоставка за плуралистично и толерантно общество.

| Докладчик | Lotta HÅKANSSON HARJU (SE/ПЕС) |
| --- | --- |
| Отправни документи | Съвместно съобщение до Европейския парламент и до Съвета – Глобална Европа: нов подход за финансиране на външната дейност на ЕС
  COM(2011) 865 final
  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общи правила и процедури за инструментите на Съюза за външна дейност
  COM(2011) 842 final
  Съобщение на Комисията до Европейския парламент и до Съвета – Подготовка на многогодишна финансова рамка относно финансирането на сътрудничеството на ЕС за държавите от Африка, Карибите и Тихоокенския басейн и отвъдморските държави и територии за периода 2014–2020 г. (11-и Европейски фонд за развитие)
  COM(2011) 837 final
  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП II)
  COM(2011) 838 final
  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на Европейски инструмент за съседство
  COM(2011) 839 final
  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на финансов инструмент за сътрудничество за развитие
  COM(2011) 840 final
  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Инструмент за партньорство за сътрудничество с трети държави
  COM(2011) 843 final
  Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на финансов инструмент за насърчаване на демокрацията и правата на човека по света
  COM(2011) 844 final |

Докладчик

Lotta HÅKANSSON HARJU (SE/ПЕС)

Отправни документи

Съвместно съобщение до Европейския парламент и до Съвета – Глобална Европа: нов подход за финансиране на външната дейност на ЕС

COM(2011) 865 final

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общи правила и процедури за инструментите на Съюза за външна дейност

COM(2011) 842 final

Съобщение на Комисията до Европейския парламент и до Съвета – Подготовка на многогодишна финансова рамка относно финансирането на сътрудничеството на ЕС за държавите от Африка, Карибите и Тихоокенския басейн и отвъдморските държави и територии за периода 2014–2020 г. (11-и Европейски фонд за развитие)

COM(2011) 837 final

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП II)

COM(2011) 838 final

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на Европейски инструмент за съседство

COM(2011) 839 final

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на финансов инструмент за сътрудничество за развитие

COM(2011) 840 final

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Инструмент за партньорство за сътрудничество с трети държави

COM(2011) 843 final

Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на финансов инструмент за насърчаване на демокрацията и правата на човека по света

COM(2011) 844 final

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

| 1. | приветства новото поколение инструменти за финансиране на политиката за развитие, с които се цели да се улеснят политическият диалог и прилагането на мерки в съответствие с цялостната стратегия „Програма за промяна“ (1) и в рамките на предложеното многогодишно финансово планиране. Приветства предложеното от Европейската комисия увеличение на бюджета, който понастоящем възлиза на 70 млрд. евро, което е малко под 7 % от общия бюджет на ЕС; |
| --- | --- |

1.

приветства новото поколение инструменти за финансиране на политиката за развитие, с които се цели да се улеснят политическият диалог и прилагането на мерки в съответствие с цялостната стратегия „Програма за промяна“ (1) и в рамките на предложеното многогодишно финансово планиране. Приветства предложеното от Европейската комисия увеличение на бюджета, който понастоящем възлиза на 70 млрд. евро, което е малко под 7 % от общия бюджет на ЕС;

| 2. | приветства представения общ пакет „Европа в света“ (2), тъй като той може да допринесе за това да се гарантират в по-голяма степен от досегашната цялостен подход и последователна политика за развитие. Комитетът е съгласен, че средствата за външната дейност, в рамките на която представянето на ЕС като единна организация води до ясно изразена добавена стойност, трябва да бъдат увеличени и поради това изразява съжаление, че Европейският фонд за развитие не е включен в многогодишната финансова рамка на ЕС. С помощта на Европейския фонд за развитие се разпределят над 34 млрд. евро, но тези средства не са включени в бюджета. Европейският фонд за развитие трябва да се подчинява на същите изисквания за прозрачност, ефективност и отчетност, както и другите инструменти за финансиране от пакета „Европа в света“; |
| --- | --- |

2.

приветства представения общ пакет „Европа в света“ (2), тъй като той може да допринесе за това да се гарантират в по-голяма степен от досегашната цялостен подход и последователна политика за развитие. Комитетът е съгласен, че средствата за външната дейност, в рамките на която представянето на ЕС като единна организация води до ясно изразена добавена стойност, трябва да бъдат увеличени и поради това изразява съжаление, че Европейският фонд за развитие не е включен в многогодишната финансова рамка на ЕС. С помощта на Европейския фонд за развитие се разпределят над 34 млрд. евро, но тези средства не са включени в бюджета. Европейският фонд за развитие трябва да се подчинява на същите изисквания за прозрачност, ефективност и отчетност, както и другите инструменти за финансиране от пакета „Европа в света“;

| 3. | отбелязва, че актуализираната рамка за подкрепа от ЕС и опростяването на разпоредбите за планиране и прилагане на инструментите се приветстват от местните и регионалните власти, по-специално от онези от тях, които въпреки ограничените си административни ресурси желаят да допринасят за сътрудничеството за развитие. По време на сегашния програмен период имаше настоятелни искания за опростяване и изясняване на инструментите и КР изразява задоволство, че са взети предвид резултатите от организираната от Комисията консултация; |
| --- | --- |

3.

отбелязва, че актуализираната рамка за подкрепа от ЕС и опростяването на разпоредбите за планиране и прилагане на инструментите се приветстват от местните и регионалните власти, по-специално от онези от тях, които въпреки ограничените си административни ресурси желаят да допринасят за сътрудничеството за развитие. По време на сегашния програмен период имаше настоятелни искания за опростяване и изясняване на инструментите и КР изразява задоволство, че са взети предвид резултатите от организираната от Комисията консултация;

| 4. | отбелязва, че опростяването на регулаторната рамка, намаляването на разходите на участниците и ускоряването на процедурите за възлагане на поръчки и отпускане на помощи са подобрения, които се очакват отдавна. По-голямата гъвкавост и по-бързото адаптиране и преразглеждане, в случай че това се изисква от рамковите условия, би следвало също да създадат предпоставки за постигане на по-ефективни резултати; |
| --- | --- |

4.

отбелязва, че опростяването на регулаторната рамка, намаляването на разходите на участниците и ускоряването на процедурите за възлагане на поръчки и отпускане на помощи са подобрения, които се очакват отдавна. По-голямата гъвкавост и по-бързото адаптиране и преразглеждане, в случай че това се изисква от рамковите условия, би следвало също да създадат предпоставки за постигане на по-ефективни резултати;

| 5. | с настоящото становище желае да изтъкне ролята на местните и регионалните власти като участници в сътрудничеството за развитие на ЕС, но и да обърне внимание на тяхната роля в рамките на мерките на държавите членки за насърчаване на децентрализацията и демократизацията и на значението им за прякото международно трансгранично сътрудничество между участниците на поднационално равнище; следователно посочва, че трябва да бъде отчетена специфичната роля на най-отдалечените региони, чието геостратегическо положение ги превръща в активни граници и платформи на ЕС в света, които могат да повишат ефективността на европейската политика за развитие, както е посочено в становища CDR 408/2010 и CDR 364/2011; |
| --- | --- |

5.

с настоящото становище желае да изтъкне ролята на местните и регионалните власти като участници в сътрудничеството за развитие на ЕС, но и да обърне внимание на тяхната роля в рамките на мерките на държавите членки за насърчаване на децентрализацията и демократизацията и на значението им за прякото международно трансгранично сътрудничество между участниците на поднационално равнище; следователно посочва, че трябва да бъде отчетена специфичната роля на най-отдалечените региони, чието геостратегическо положение ги превръща в активни граници и платформи на ЕС в света, които могат да повишат ефективността на европейската политика за развитие, както е посочено в становища CDR 408/2010 и CDR 364/2011;

| 6. | отбелязва, че поради урбанизацията местните и регионалните власти са изправени пред сериозното предизвикателство да трябва да увеличат капацитета и ефективността си и да изградят стабилни и прозрачни системи за управление, които да отговорят на очакванията на населението. За тази цел от полза са познанията и опитът на други общини. Различните форми на местно или регионално партньорство често включват широка гама действащи лица. Стана видно, че сътрудничеството, особено в най-интензивната форма на публично-публични, но и публично-частни партньорства, може да се осъществява с малко разходи и въпреки това да носи конкретни, трайни резултати. Това отчасти се дължи на факта, че то е насочено към укрепване на съществуващи структури със законово определени задачи и области на правомощия и с ефективен щаб от сътрудници, които вече работят в местните и регионалните администрации. Поради това предложението на Комисията за финансиране на „Европа в света“ следва да включва в достатъчна степен засилване на участието и сътрудничеството на местните и регионалните власти, например чрез ограничаване или дори премахване на изискването за съфинансиране. Децентрализацията е желателно развитие и укрепва ролята на местните и регионалните власти навсякъде по света; |
| --- | --- |

6.

отбелязва, че поради урбанизацията местните и регионалните власти са изправени пред сериозното предизвикателство да трябва да увеличат капацитета и ефективността си и да изградят стабилни и прозрачни системи за управление, които да отговорят на очакванията на населението. За тази цел от полза са познанията и опитът на други общини. Различните форми на местно или регионално партньорство често включват широка гама действащи лица. Стана видно, че сътрудничеството, особено в най-интензивната форма на публично-публични, но и публично-частни партньорства, може да се осъществява с малко разходи и въпреки това да носи конкретни, трайни резултати. Това отчасти се дължи на факта, че то е насочено към укрепване на съществуващи структури със законово определени задачи и области на правомощия и с ефективен щаб от сътрудници, които вече работят в местните и регионалните администрации. Поради това предложението на Комисията за финансиране на „Европа в света“ следва да включва в достатъчна степен засилване на участието и сътрудничеството на местните и регионалните власти, например чрез ограничаване или дори премахване на изискването за съфинансиране. Децентрализацията е желателно развитие и укрепва ролята на местните и регионалните власти навсякъде по света;

| 7. | отбелязва, че посредством подкрепата на насоченото към развитие сътрудничество, предоставяна на „гражданското общество и местните власти“, тези участници с право получават подчертано признание. Комитетът на регионите отправя настоятелно искане местните и регионалните власти и техните публични служби да имат право да получават средства и по линия на други тематични и географски инструменти. Подкрепата за местните и регионалните власти и тяхното участие в развитието на обществото са хоризонтален въпрос и не бива да се свежда до малка част от бюджета на един единствен инструмент; |
| --- | --- |

7.

отбелязва, че посредством подкрепата на насоченото към развитие сътрудничество, предоставяна на „гражданското общество и местните власти“, тези участници с право получават подчертано признание. Комитетът на регионите отправя настоятелно искане местните и регионалните власти и техните публични служби да имат право да получават средства и по линия на други тематични и географски инструменти. Подкрепата за местните и регионалните власти и тяхното участие в развитието на обществото са хоризонтален въпрос и не бива да се свежда до малка част от бюджета на един единствен инструмент;

| 8. | смята, че освен това местните и регионалните власти следва да бъдат насърчавани в по-голяма степен да си сътрудничат в рамките на тематичната програма „Миграция и убежище“ и съответно да използват финансиране по тази линия. Трансграничното международно сътрудничество между общините, които приемат мигранти или кандидати за убежище, с общините, от които произхождат тези лица, следва значително да се подобри и развие. Местното равнище изпълнява важна роля в разработването и изпълнението на програми за интеграция и репатриране; |
| --- | --- |

8.

смята, че освен това местните и регионалните власти следва да бъдат насърчавани в по-голяма степен да си сътрудничат в рамките на тематичната програма „Миграция и убежище“ и съответно да използват финансиране по тази линия. Трансграничното международно сътрудничество между общините, които приемат мигранти или кандидати за убежище, с общините, от които произхождат тези лица, следва значително да се подобри и развие. Местното равнище изпълнява важна роля в разработването и изпълнението на програми за интеграция и репатриране;

| 9. | приветства факта, че децентрализираното международно сътрудничество за развитие получава изрично признание и все по-голяма видимост – не само в съобщенията на Комисията, но през последните години и в различен международен контекст (3). Ролята на местните и регионалните власти за насърчаване на доброто развитие на обществото и тяхното значение за изграждане на връзка между гражданите и различните управленски равнища трябва да бъдат подчертани в още по-голяма степен; |
| --- | --- |

9.

приветства факта, че децентрализираното международно сътрудничество за развитие получава изрично признание и все по-голяма видимост – не само в съобщенията на Комисията, но през последните години и в различен международен контекст (3). Ролята на местните и регионалните власти за насърчаване на доброто развитие на обществото и тяхното значение за изграждане на връзка между гражданите и различните управленски равнища трябва да бъдат подчертани в още по-голяма степен;

| 10. | смята, че в рамките на бюджетната и секторната подкрепа следва да се поставят изисквания към партньорските държави с цел средствата за развитие да достигат в достатъчен размер до компетентните управленски равнища, така че те да могат да предоставят на населението на общините нужните и най-търсени от тях услуги. Средствата и квалифицираният персонал не бива да се концентрират на централно равнище, а трябва да се разпределят между съответните поднационални органи; |
| --- | --- |

10.

смята, че в рамките на бюджетната и секторната подкрепа следва да се поставят изисквания към партньорските държави с цел средствата за развитие да достигат в достатъчен размер до компетентните управленски равнища, така че те да могат да предоставят на населението на общините нужните и най-търсени от тях услуги. Средствата и квалифицираният персонал не бива да се концентрират на централно равнище, а трябва да се разпределят между съответните поднационални органи;

| 11. | изтъква, че общините и регионите изразяват мнението на гражданите и изпълняват ролята на техни ръководни представители. По този начин местните и регионалните власти дават възможност на гражданите да вземат активно и конкретно участие, свързано с ежедневния живот. Освен това общините и регионите предоставят множество публични услуги. Те често координират съвместната работа и насърчават сътрудничеството между основните действащи лица в обществото като организации с нестопанска цел, частни предприятия, религиозни общности и академични среди; |
| --- | --- |

11.

изтъква, че общините и регионите изразяват мнението на гражданите и изпълняват ролята на техни ръководни представители. По този начин местните и регионалните власти дават възможност на гражданите да вземат активно и конкретно участие, свързано с ежедневния живот. Освен това общините и регионите предоставят множество публични услуги. Те често координират съвместната работа и насърчават сътрудничеството между основните действащи лица в обществото като организации с нестопанска цел, частни предприятия, религиозни общности и академични среди;

| 12. | посочва, че световните цели на ООН за развитие – така наречените Цели на хилядолетието за развитие – са от голямо значение не само за държавите членки и за ООН, но естествено и за общините и регионите. Местните и регионалните власти работят за устойчивото развитие на обществото, а прилагането на мерки на местно и регионално равнище е условие за постигане на Целите на хилядолетието за развитие. Ролята на участниците на поднационално равнище за местното – и международното – развитие трябва да бъде изведена по-ясно на преден план. В Нидерландия и Швеция например понастоящем се реализират проекти, които показват ясно какъв е приносът на общините за доброто устойчиво развитие на обществото и за съответната връзка с Целите на ООН за развитие и тяхната отговорност в това отношение; |
| --- | --- |

12.

посочва, че световните цели на ООН за развитие – така наречените Цели на хилядолетието за развитие – са от голямо значение не само за държавите членки и за ООН, но естествено и за общините и регионите. Местните и регионалните власти работят за устойчивото развитие на обществото, а прилагането на мерки на местно и регионално равнище е условие за постигане на Целите на хилядолетието за развитие. Ролята на участниците на поднационално равнище за местното – и международното – развитие трябва да бъде изведена по-ясно на преден план. В Нидерландия и Швеция например понастоящем се реализират проекти, които показват ясно какъв е приносът на общините за доброто устойчиво развитие на обществото и за съответната връзка с Целите на ООН за развитие и тяхната отговорност в това отношение;

| 13. | подкрепя призива, отправен в доклада на Европейския парламент относно бъдещето на политиката за развитие на ЕС, 2015 г. да бъде обявена за „Европейска година за развитие“ с цел да се подготвят подходящи последващи действия във връзка с Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР); |
| --- | --- |

13.

подкрепя призива, отправен в доклада на Европейския парламент относно бъдещето на политиката за развитие на ЕС, 2015 г. да бъде обявена за „Европейска година за развитие“ с цел да се подготвят подходящи последващи действия във връзка с Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР);

| 14. | приветства предложението на Комисията за съвместно, предвидено за период от 7 години програмно планиране и е на мнение, че по този начин могат да се създадат по-добри предпоставки за цялостни обществени реформи. КР подкрепя по-ясно изразената насоченост към резултатите и по-строгите предварителни условия, предложени в инструментите. Комисията и представителите на държавите членки трябва да следят за това местните и регионалните власти да имат възможност да участват в проактивен диалог, за да дават импулс на планирането на съответните инструменти; |
| --- | --- |

14.

приветства предложението на Комисията за съвместно, предвидено за период от 7 години програмно планиране и е на мнение, че по този начин могат да се създадат по-добри предпоставки за цялостни обществени реформи. КР подкрепя по-ясно изразената насоченост към резултатите и по-строгите предварителни условия, предложени в инструментите. Комисията и представителите на държавите членки трябва да следят за това местните и регионалните власти да имат възможност да участват в проактивен диалог, за да дават импулс на планирането на съответните инструменти;

| 15. | подчертава, че реформите във връзка с децентрализацията и изграждането на демокрацията представляват сложни, цялостни и радикални процеси, които изискват упорити усилия, далновидност и дългосрочна перспектива от страна на финансиращите органи и партньорите в сътрудничеството; |
| --- | --- |

15.

подчертава, че реформите във връзка с децентрализацията и изграждането на демокрацията представляват сложни, цялостни и радикални процеси, които изискват упорити усилия, далновидност и дългосрочна перспектива от страна на финансиращите органи и партньорите в сътрудничеството;

| 16. | посочва, че създаването на чувство за ангажираност у участниците по места и насърчаването на местната демокрация предполага доверие в политическата система и нейните представители. Децентрализираната структура създава по-легитимни и по-ефикасни институции. Тя е най-важното средство за създаване на по-тясна връзка между управленските равнища и гражданите. Откритите процеси на вземане на решения, които се осъществяват при спазване на принципа на субсидиарност, допринасят за това гражданите да възприемат като свои демократичните принципи, което е предпоставка за плуралистично и толерантно общество; |
| --- | --- |

16.

посочва, че създаването на чувство за ангажираност у участниците по места и насърчаването на местната демокрация предполага доверие в политическата система и нейните представители. Децентрализираната структура създава по-легитимни и по-ефикасни институции. Тя е най-важното средство за създаване на по-тясна връзка между управленските равнища и гражданите. Откритите процеси на вземане на решения, които се осъществяват при спазване на принципа на субсидиарност, допринасят за това гражданите да възприемат като свои демократичните принципи, което е предпоставка за плуралистично и толерантно общество;

| 17. | счита, че местните и регионалните власти в Европейския съюз и партньорските държави могат и трябва да играят решаваща роля в изготвянето на политики и стратегии на своите равнища и същевременно може и трябва да им се дава възможност да допринасят за дейностите в национален и международен план. Тъй като предоставят услуги, местните и регионалните власти отговарят за управлението, координирането и прилагането на определените приоритети, например като предприемат мерки в областта на здравеопазването, образованието и културата; |
| --- | --- |

17.

счита, че местните и регионалните власти в Европейския съюз и партньорските държави могат и трябва да играят решаваща роля в изготвянето на политики и стратегии на своите равнища и същевременно може и трябва да им се дава възможност да допринасят за дейностите в национален и международен план. Тъй като предоставят услуги, местните и регионалните власти отговарят за управлението, координирането и прилагането на определените приоритети, например като предприемат мерки в областта на здравеопазването, образованието и културата;

| 18. | смята, че благодарение на своите интелектуални ресурси националните сдружения, които обединяват общини и региони, могат да играят решаваща и подпомагаща роля при цялостни обществени реформи, по-специално във връзка с децентрализацията и изграждането на демокрацията. Сдруженията на общините и регионите или сходни институции могат да подпомагат членовете на тези организации, като разработват методи и инструменти, застъпват се в тяхна полза, представляват общите интереси и координират действия на различни финансиращи органи за подкрепа в съответните им области. Опитът на тези сдружения трябва да се използва за укрепване на местната и регионалната демокрация в рамките на сътрудничеството за развитие; по тази причина призовава ЕС, държавите членки и местните и регионалните власти да подкрепят ролята, която могат да играят националните сдружения на местните и регионалните власти в партньорските държави; |
| --- | --- |

18.

смята, че благодарение на своите интелектуални ресурси националните сдружения, които обединяват общини и региони, могат да играят решаваща и подпомагаща роля при цялостни обществени реформи, по-специално във връзка с децентрализацията и изграждането на демокрацията. Сдруженията на общините и регионите или сходни институции могат да подпомагат членовете на тези организации, като разработват методи и инструменти, застъпват се в тяхна полза, представляват общите интереси и координират действия на различни финансиращи органи за подкрепа в съответните им области. Опитът на тези сдружения трябва да се използва за укрепване на местната и регионалната демокрация в рамките на сътрудничеството за развитие; по тази причина призовава ЕС, държавите членки и местните и регионалните власти да подкрепят ролята, която могат да играят националните сдружения на местните и регионалните власти в партньорските държави;

| 19. | посочва, че в повечето области местните и регионалните власти разполагат със специализирани знания, които са от основно значение за устойчивото от икономическа, социална и екологична гледна точка развитие. Следва да се спомене техният опит по отношение както на практическата дейност, така и на политическото управление, например в областта на общественото здраве, образованието, управлението на отпадъците и водите, предприемачеството на местно равнище и създаването на предпоставки за установяване на малки и средни предприятия, транспорта и инфраструктурата, околната среда и природните ресурси, включително и селското стопанство, но също и в области, които са свързани с по-широки отговорности, като гарантирането на истинска демокрация и защитата на правата на човека. Тези специализирани знания са лесно достъпни и могат да бъдат предоставени пряко от местните и регионалните власти или техните национални, европейски или световни сдружения, както и с помощта на КР; |
| --- | --- |

19.

посочва, че в повечето области местните и регионалните власти разполагат със специализирани знания, които са от основно значение за устойчивото от икономическа, социална и екологична гледна точка развитие. Следва да се спомене техният опит по отношение както на практическата дейност, така и на политическото управление, например в областта на общественото здраве, образованието, управлението на отпадъците и водите, предприемачеството на местно равнище и създаването на предпоставки за установяване на малки и средни предприятия, транспорта и инфраструктурата, околната среда и природните ресурси, включително и селското стопанство, но също и в области, които са свързани с по-широки отговорности, като гарантирането на истинска демокрация и защитата на правата на човека. Тези специализирани знания са лесно достъпни и могат да бъдат предоставени пряко от местните и регионалните власти или техните национални, европейски или световни сдружения, както и с помощта на КР;

| 20. | отбелязва, че през 2008 г. Европейската комисия отправи призив за развитието на цялостен подход към местните власти като фактор за развитие на световно, европейско и национално равнище, като предложи три инструмента под егидата на КР предвид неговата роля да представлява интересите на местните власти на равнище ЕС. Припомня, че Атласът на децентрализираното сътрудничество за локализиране на дейности и най-добри практики, платформата за обмен на информация в интернет с цел съчетаване на уменията и способностите с нуждите и Конференцията за децентрализираното сътрудничество за политически диалог вече бяха осъществени с участието на Европейската комисия и ключови мрежи на местните и регионалните власти от ЕС и партньорските държави, като например Работна група „ПЛАТФОРМА“ в рамките на Съвета на европейските общини и региони (СЕОР). Призовава местните и регионалните власти и техните представителни сдружения в ЕС и партньорските държави да продължат да използват тези инструменти за постигане на по-добро съгласуване и ефективност на помощта. |
| --- | --- |

20.

отбелязва, че през 2008 г. Европейската комисия отправи призив за развитието на цялостен подход към местните власти като фактор за развитие на световно, европейско и национално равнище, като предложи три инструмента под егидата на КР предвид неговата роля да представлява интересите на местните власти на равнище ЕС. Припомня, че Атласът на децентрализираното сътрудничество за локализиране на дейности и най-добри практики, платформата за обмен на информация в интернет с цел съчетаване на уменията и способностите с нуждите и Конференцията за децентрализираното сътрудничество за политически диалог вече бяха осъществени с участието на Европейската комисия и ключови мрежи на местните и регионалните власти от ЕС и партньорските държави, като например Работна група „ПЛАТФОРМА“ в рамките на Съвета на европейските общини и региони (СЕОР). Призовава местните и регионалните власти и техните представителни сдружения в ЕС и партньорските държави да продължат да използват тези инструменти за постигане на по-добро съгласуване и ефективност на помощта.

| 21. | отбелязва, че в резултат на структурирания диалог на тема сътрудничество за развитие, който институциите на ЕС проведоха с представители на гражданското общество и на местните и регионалните власти в периода март 2010 г. – март 2011 г., Комисията предлага създаването на постоянен форум на високо равнище по въпросите на развитието. Комитетът приветства категорично тази инициатива и очаква да продължи да изпълнява своята институционална роля. Той е на мнение, че един официален форум ще допринесе за институционализиране на диалога и за по-високо качество на съдържанието му и ще даде възможност за систематичен дебат по въпросите на развитието с редовно актуализиране, експертни становища и обмен на опит. Комитетът приветства също така предстоящите съобщения относно ролята на НПО и на местните и регионалните власти в сътрудничеството за развитие, които ще служат като формална основа за продължаване и по-нататъшно развитие на тяхното сътрудничество с Комисията. Значението на това сътрудничество се прояви по време на провежданата два пъти годишно Конференция за децентрализираното сътрудничество, както и в рамките на структурирания диалог; |
| --- | --- |

21.

отбелязва, че в резултат на структурирания диалог на тема сътрудничество за развитие, който институциите на ЕС проведоха с представители на гражданското общество и на местните и регионалните власти в периода март 2010 г. – март 2011 г., Комисията предлага създаването на постоянен форум на високо равнище по въпросите на развитието. Комитетът приветства категорично тази инициатива и очаква да продължи да изпълнява своята институционална роля. Той е на мнение, че един официален форум ще допринесе за институционализиране на диалога и за по-високо качество на съдържанието му и ще даде възможност за систематичен дебат по въпросите на развитието с редовно актуализиране, експертни становища и обмен на опит. Комитетът приветства също така предстоящите съобщения относно ролята на НПО и на местните и регионалните власти в сътрудничеството за развитие, които ще служат като формална основа за продължаване и по-нататъшно развитие на тяхното сътрудничество с Комисията. Значението на това сътрудничество се прояви по време на провежданата два пъти годишно Конференция за децентрализираното сътрудничество, както и в рамките на структурирания диалог;

Бележки относно Европейския инструмент за демокрация и права на човека (ЕИДПЧ)

| 22. | отбелязва, че средствата за тематичния инструмент за демокрация и права на човека се увеличават с почти 35 % в сравнение със сегашния програмен период, но представляват само малка част (около 2 %) от помощта на ЕС за развитие. Комитетът изрязва съжаление, че за този хоризонтален инструмент не се предоставят повече средства, тъй като той може да бъде прилаган във всички географски области и през различни етапи на развитието и акцентът му е поставен върху основни въпроси като защитата на основните права на човека или подкрепата и консолидирането на демократичните реформи; |
| --- | --- |

22.

отбелязва, че средствата за тематичния инструмент за демокрация и права на човека се увеличават с почти 35 % в сравнение със сегашния програмен период, но представляват само малка част (около 2 %) от помощта на ЕС за развитие. Комитетът изрязва съжаление, че за този хоризонтален инструмент не се предоставят повече средства, тъй като той може да бъде прилаган във всички географски области и през различни етапи на развитието и акцентът му е поставен върху основни въпроси като защитата на основните права на човека или подкрепата и консолидирането на демократичните реформи;

| 23. | подчертава, че демокрацията и правата на човека са универсални ценности на ЕС и на световната общност. Тези ценности са предимство и сила, за чиято защита в много общества се грижат местните и регионалните власти, функциониращите правосъдни системи, гражданското общество, медиите и други участници; |
| --- | --- |

23.

подчертава, че демокрацията и правата на човека са универсални ценности на ЕС и на световната общност. Тези ценности са предимство и сила, за чиято защита в много общества се грижат местните и регионалните власти, функциониращите правосъдни системи, гражданското общество, медиите и други участници;

| 24. | смята, че правата на човека трябва да бъдат насърчавани и да играят по-значителна роля на всички равнища в обществото. Ето защо Комитетът счита за обосновано в рамките на този инструмент местните и регионалните управленски равнища да бъдат по-категорично изтъкнати във връзка с изграждането на институциите; |
| --- | --- |

24.

смята, че правата на човека трябва да бъдат насърчавани и да играят по-значителна роля на всички равнища в обществото. Ето защо Комитетът счита за обосновано в рамките на този инструмент местните и регионалните управленски равнища да бъдат по-категорично изтъкнати във връзка с изграждането на институциите;

| 25. | смята, че най-близкото до гражданите административно равнище е това, което може да прилага националните решения по места, като ги приспособява към местните условия и предпоставки, така че да избягва евентуалните отрицателни последствия върху правата на местните жители, например във връзка с езиковите изисквания или етническата идентичност. Местните и регионалните власти са в най-добра позиция и с оглед на организирането и координирането на мерките за повишаване на информираността сред местните групи, например сред младите хора или жените, относно техните човешки права и начините, по който да ги упражняват; |
| --- | --- |

25.

смята, че най-близкото до гражданите административно равнище е това, което може да прилага националните решения по места, като ги приспособява към местните условия и предпоставки, така че да избягва евентуалните отрицателни последствия върху правата на местните жители, например във връзка с езиковите изисквания или етническата идентичност. Местните и регионалните власти са в най-добра позиция и с оглед на организирането и координирането на мерките за повишаване на информираността сред местните групи, например сред младите хора или жените, относно техните човешки права и начините, по който да ги упражняват;

Бележки относно Инструмента за финансиране на сътрудничеството за развитие с подпомагане на организациите на гражданското общество и местните и регионалните власти (в рамките на Инструмента за сътрудничество за развитие – ИСР)

| 26. | също като местните и регионалните власти, които представлява, желае, разбира се, да допринася активно за практическото реализиране на предложението на Комисията за по-нататъшно разширяване на диалога и сътрудничеството ѝ с гражданското общество и местните и регионалните власти с помощта на инструментите, които е разработил съвместно с Европейската комисия и ключови мрежи на местните и регионалните власти от ЕС и партньорските държави, както и чрез новия постоянен форум на високо равнище по въпросите на развитието; |
| --- | --- |

26.

също като местните и регионалните власти, които представлява, желае, разбира се, да допринася активно за практическото реализиране на предложението на Комисията за по-нататъшно разширяване на диалога и сътрудничеството ѝ с гражданското общество и местните и регионалните власти с помощта на инструментите, които е разработил съвместно с Европейската комисия и ключови мрежи на местните и регионалните власти от ЕС и партньорските държави, както и чрез новия постоянен форум на високо равнище по въпросите на развитието;

| 27. | приветства факта, че местните и регионалните власти ще могат и занапред да получават финансиране за сътрудничеството за развитие, но подчертава, че би било целесъобразно да се прави ясно разграничение между гражданското общество и местните и регионалните власти по отношение както на политическите мерки, така и на инструментите и реалното им финансиране; |
| --- | --- |

27.

приветства факта, че местните и регионалните власти ще могат и занапред да получават финансиране за сътрудничеството за развитие, но подчертава, че би било целесъобразно да се прави ясно разграничение между гражданското общество и местните и регионалните власти по отношение както на политическите мерки, така и на инструментите и реалното им финансиране;

| 28. | се застъпва категорично за това в рамките на инструмента за финансиране за сътрудничеството за развитие на гражданското общество и местните власти да бъдат предоставени повече средства за местните и регионалните власти. През сегашния програмен период средствата бяха разпределени неравномерно между организациите на гражданското общество и местните и регионалните власти. Ако на местните и регионалните власти бъдат предоставени поне 25 % от средствата (в сравнение със сегашните 15 %), ще могат да бъдат използвани по-добре тяхната консултативна функция и експертните им знания; |
| --- | --- |

28.

се застъпва категорично за това в рамките на инструмента за финансиране за сътрудничеството за развитие на гражданското общество и местните власти да бъдат предоставени повече средства за местните и регионалните власти. През сегашния програмен период средствата бяха разпределени неравномерно между организациите на гражданското общество и местните и регионалните власти. Ако на местните и регионалните власти бъдат предоставени поне 25 % от средствата (в сравнение със сегашните 15 %), ще могат да бъдат използвани по-добре тяхната консултативна функция и експертните им знания;

| 29. | смята, че местните и регионалните власти могат да гарантират дългосрочно демократично развитие. Те трябва да получат достатъчно средства, за да могат да са равнопоставени на получаващите добро финансиране национални или международни организации с нестопанска цел. Местните и регионалните власти на партньорските държави играят незаменима роля, когато трябва да се координират инициативи и мерки на различни участници и да се гарантира, че те съответстват на ползваща се с политическа подкрепа политика за развитие, изготвена на местно и регионално равнище, поне доколкото тези инициативи и мерки са насочени към доставка на обществени услуги; |
| --- | --- |

29.

смята, че местните и регионалните власти могат да гарантират дългосрочно демократично развитие. Те трябва да получат достатъчно средства, за да могат да са равнопоставени на получаващите добро финансиране национални или международни организации с нестопанска цел. Местните и регионалните власти на партньорските държави играят незаменима роля, когато трябва да се координират инициативи и мерки на различни участници и да се гарантира, че те съответстват на ползваща се с политическа подкрепа политика за развитие, изготвена на местно и регионално равнище, поне доколкото тези инициативи и мерки са насочени към доставка на обществени услуги;

| 30. | посочва, че в областта на политиката на развитие местните и регионалните власти разполагат с неоценими експертни знания и опит по отношение на ръководството и управлението на местно и регионално равнище, изграждането на системи и платформи за политически диалог, задълбочената и разширената партийно-политическа дейност, както и гарантирането на условия за засилване на участието на гражданите и на гражданския диалог – с други думи, за изграждане на солидна и устойчива демокрация; |
| --- | --- |

30.

посочва, че в областта на политиката на развитие местните и регионалните власти разполагат с неоценими експертни знания и опит по отношение на ръководството и управлението на местно и регионално равнище, изграждането на системи и платформи за политически диалог, задълбочената и разширената партийно-политическа дейност, както и гарантирането на условия за засилване на участието на гражданите и на гражданския диалог – с други думи, за изграждане на солидна и устойчива демокрация;

| 31. | отбелязва, че много от местните и регионалните власти в Европейския съюз имат дългогодишни демократични традиции, но в редица държави членки демокрацията е все още нова и крехка. Ето защо различният опит и различните гледни точки на местните и регионалните власти в Европейския съюз следва да бъдат интегрирани в общото сътрудничество на ЕС за развитие с партньорските държави и да бъдат използвани за реформирането и/или изграждането на публични институции в тези страни; същевременно трябва да се обръща специално внимание на органите на местното самоуправление, които са най-близкият до гражданите ешелон на управление, както и да се поддържа и укрепва гражданското общество, което е основата на всяка демокрация; |
| --- | --- |

31.

отбелязва, че много от местните и регионалните власти в Европейския съюз имат дългогодишни демократични традиции, но в редица държави членки демокрацията е все още нова и крехка. Ето защо различният опит и различните гледни точки на местните и регионалните власти в Европейския съюз следва да бъдат интегрирани в общото сътрудничество на ЕС за развитие с партньорските държави и да бъдат използвани за реформирането и/или изграждането на публични институции в тези страни; същевременно трябва да се обръща специално внимание на органите на местното самоуправление, които са най-близкият до гражданите ешелон на управление, както и да се поддържа и укрепва гражданското общество, което е основата на всяка демокрация;

| 32. | подчертава, че укрепването на пряко избраните местни и регионални политици, както и на назначените длъжностни лица в партньорските държави е от основно значение за успешното осъществяване на реформи за децентрализация и за постигане на отговорно държавно управление – подходящото управление следва да бъде както средство, така и цел на дейността на ЕС в областта на политиката за развитие; |
| --- | --- |

32.

подчертава, че укрепването на пряко избраните местни и регионални политици, както и на назначените длъжностни лица в партньорските държави е от основно значение за успешното осъществяване на реформи за децентрализация и за постигане на отговорно държавно управление – подходящото управление следва да бъде както средство, така и цел на дейността на ЕС в областта на политиката за развитие;

| 33. | смята, че за задълбочаване на демокрацията и подобряване на услугите на местно равнище са необходими воля за усилия за извършване на системни промени едновременно на всички равнища. Политическият ангажимент, предоставянето на ресурси, разпределението на правомощията и децентрализацията изискват консенсус на национално, регионално и местно равнище. Една правна и финансова система, която дава възможност за отчетност на местно и регионално равнище, създава условия за подобрения и за поемане на необходимата отговорност от страна на участниците на местно равнище с оглед на развитието на местната среда; |
| --- | --- |

33.

смята, че за задълбочаване на демокрацията и подобряване на услугите на местно равнище са необходими воля за усилия за извършване на системни промени едновременно на всички равнища. Политическият ангажимент, предоставянето на ресурси, разпределението на правомощията и децентрализацията изискват консенсус на национално, регионално и местно равнище. Една правна и финансова система, която дава възможност за отчетност на местно и регионално равнище, създава условия за подобрения и за поемане на необходимата отговорност от страна на участниците на местно равнище с оглед на развитието на местната среда;

Бележки относно Европейския инструмент за съседство

| 34. | приветства предложения Европейски инструмент за съседство и е на мнение, че в предложението е отчетена като цяло необходимостта от реформа на сегашния инструмент. Комитетът би искал обаче да предложи някои изменения с цел допълнително повишаване на ефективността на помощта в рамките на политиката за съседство; |
| --- | --- |

34.

приветства предложения Европейски инструмент за съседство и е на мнение, че в предложението е отчетена като цяло необходимостта от реформа на сегашния инструмент. Комитетът би искал обаче да предложи някои изменения с цел допълнително повишаване на ефективността на помощта в рамките на политиката за съседство;

| 35. | предлага с цел постигане на задълбочената и устойчива демокрация, към която се стреми ЕС, да бъдат добавени някои специфични формулировки, за да се подчертаят децентрализацията и местната демокрация, както и изграждането на капацитет за предоставяне на публични услуги на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

35.

предлага с цел постигане на задълбочената и устойчива демокрация, към която се стреми ЕС, да бъдат добавени някои специфични формулировки, за да се подчертаят децентрализацията и местната демокрация, както и изграждането на капацитет за предоставяне на публични услуги на местно и регионално равнище;

| 36. | призовава Комисията да предостави в рамките на този инструмент средства за програми за насърчаване на демокрацията на местно и регионално равнище и за децентрализация. Трябва да се посочи ясно, че потенциалните бенефициери и партньори в областта на сътрудничеството определено трябва да бъдат местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

36.

призовава Комисията да предостави в рамките на този инструмент средства за програми за насърчаване на демокрацията на местно и регионално равнище и за децентрализация. Трябва да се посочи ясно, че потенциалните бенефициери и партньори в областта на сътрудничеството определено трябва да бъдат местните и регионалните власти;

| 37. | призовава Комисията да посочи ясно, че трансграничното сътрудничество, включително и сътрудничеството между няколко държави, не се ограничава до онези от тях, които граничат пряко една с друга, а обхваща всички държави членки, региони и общини на ЕС без оглед на географското им положение. Важно е опитът, знанията и примерите за най-добри практики да се предават трансгранично, без оглед на физическото разстояние, като във връзка с най-отдалечените региони е необходимо да отпадне критерият за допустимост до програмите на Европейския инструмент за съседство, свързан с разстоянието от 150 км; |
| --- | --- |

37.

призовава Комисията да посочи ясно, че трансграничното сътрудничество, включително и сътрудничеството между няколко държави, не се ограничава до онези от тях, които граничат пряко една с друга, а обхваща всички държави членки, региони и общини на ЕС без оглед на географското им положение. Важно е опитът, знанията и примерите за най-добри практики да се предават трансгранично, без оглед на физическото разстояние, като във връзка с най-отдалечените региони е необходимо да отпадне критерият за допустимост до програмите на Европейския инструмент за съседство, свързан с разстоянието от 150 км;

| 38. | отбелязва, че в някои случаи изискванията за съфинансиране при изпълнението на проектите в рамките на политиката за съседство са пречка пред участието на местните и регионалните власти. В определени държави равнищата на съфинансиране са в разрез с националните законодателства, ако те не предвиждат участие на поднационалните органи в сътрудничеството за развитие; |
| --- | --- |

38.

отбелязва, че в някои случаи изискванията за съфинансиране при изпълнението на проектите в рамките на политиката за съседство са пречка пред участието на местните и регионалните власти. В определени държави равнищата на съфинансиране са в разрез с националните законодателства, ако те не предвиждат участие на поднационалните органи в сътрудничеството за развитие;

| 39. | призовава Комисията да се концентрира в още по-голяма степен върху институционалното партньорство и TAIEX (4) и да анализира задълбочено как те могат да бъдат насърчавани и в бъдеще. Факт е, че малко министерства, отговарящи за местната и регионалната администрация, проявяват интерес или разполагат с капацитет да предложат този вид партньорство или TAIEX; |
| --- | --- |

39.

призовава Комисията да се концентрира в още по-голяма степен върху институционалното партньорство и TAIEX (4) и да анализира задълбочено как те могат да бъдат насърчавани и в бъдеще. Факт е, че малко министерства, отговарящи за местната и регионалната администрация, проявяват интерес или разполагат с капацитет да предложат този вид партньорство или TAIEX;

| 40. | смята, че често отбелязваната и все по-силно изтъквана роля, която се отрежда на местните и регионалните власти, гражданското общество и сътрудничеството помежду им в процеса на преминаване от еднопартийни системи и диктатури към демокрация, е важна и представлява добавена стойност, която заслужава по-голямо внимание в областта на политиката на ЕС за съседство и управлението на финансовите ресурси; |
| --- | --- |

40.

смята, че често отбелязваната и все по-силно изтъквана роля, която се отрежда на местните и регионалните власти, гражданското общество и сътрудничеството помежду им в процеса на преминаване от еднопартийни системи и диктатури към демокрация, е важна и представлява добавена стойност, която заслужава по-голямо внимание в областта на политиката на ЕС за съседство и управлението на финансовите ресурси;

| 41. | отбелязва, че в рамките на неговата дейност протичат интензивен и конкретен обмен и сътрудничество, например в рамките на Източното партньорство (CORLEAP) и Евро-средиземноморската асамблея на местните и регионалните власти (ARLEM). Във връзка с това се обръща внимание и на целта и задачите на стратегиите на ЕС „Европа в света“ и „Програма за промяна“ и извън границите на ЕС; |
| --- | --- |

41.

отбелязва, че в рамките на неговата дейност протичат интензивен и конкретен обмен и сътрудничество, например в рамките на Източното партньорство (CORLEAP) и Евро-средиземноморската асамблея на местните и регионалните власти (ARLEM). Във връзка с това се обръща внимание и на целта и задачите на стратегиите на ЕС „Европа в света“ и „Програма за промяна“ и извън границите на ЕС;

Бележки относно Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП)

| 42. | работи – посредством становища, семинари, работни групи, Механизма за местните и регионалните администрации (Local Administration Facility – LAF) и др. – за по-нататъшното развитие на усвояването на средствата за предприсъединителна помощ и приветства изцяло подхода подпомагането по линия на ИПП да стане по-силно ориентирано към резултатите, гъвкаво и адаптирано към специфичните нужди; |
| --- | --- |

42.

работи – посредством становища, семинари, работни групи, Механизма за местните и регионалните администрации (Local Administration Facility – LAF) и др. – за по-нататъшното развитие на усвояването на средствата за предприсъединителна помощ и приветства изцяло подхода подпомагането по линия на ИПП да стане по-силно ориентирано към резултатите, гъвкаво и адаптирано към специфичните нужди;

| 43. | отбелязва, че ЕС се стреми чрез многостепенен и партньорски подход да гарантира, че ще бъде предоставена по-ефикасна предприсъединителна помощ. Комитетът на практика насърчава този стремеж, например чрез парламентарни конференции (Assises) и чрез изготвянето на Атлас на децентрализираното сътрудничество. Комитетът и Комисията съвместно отговарят за Механизма за местните и регионалните администрации, в чиито рамки се организират проучвателни посещения за политици и държавни служители от страните кандидатки и потенциалните страни кандидатки; |
| --- | --- |

43.

отбелязва, че ЕС се стреми чрез многостепенен и партньорски подход да гарантира, че ще бъде предоставена по-ефикасна предприсъединителна помощ. Комитетът на практика насърчава този стремеж, например чрез парламентарни конференции (Assises) и чрез изготвянето на Атлас на децентрализираното сътрудничество. Комитетът и Комисията съвместно отговарят за Механизма за местните и регионалните администрации, в чиито рамки се организират проучвателни посещения за политици и държавни служители от страните кандидатки и потенциалните страни кандидатки;

| 44. | призовава Комисията да създаде условия за по-голям обмен на опит между местните и регионалните власти и да го насърчава, като гарантира, че този обмен няма да бъде доминиран най-вече от централното управленско равнище в държавите членки и в страните, участващи в процеса на разширяване; |
| --- | --- |

44.

призовава Комисията да създаде условия за по-голям обмен на опит между местните и регионалните власти и да го насърчава, като гарантира, че този обмен няма да бъде доминиран най-вече от централното управленско равнище в държавите членки и в страните, участващи в процеса на разширяване;

| 45. | установява, че дългогодишното сътрудничество с местните и регионалните власти в страните, участващи в процеса на разширяване, и съседните държави, става все по-професионално и изтъква колко е важно финансовите инструменти да продължат и занапред да насърчават това развитие и да позволят неговото засилване; |
| --- | --- |

45.

установява, че дългогодишното сътрудничество с местните и регионалните власти в страните, участващи в процеса на разширяване, и съседните държави, става все по-професионално и изтъква колко е важно финансовите инструменти да продължат и занапред да насърчават това развитие и да позволят неговото засилване;

| 46. | призовава – особено в страните, участващи в процеса на разширяване и съседните държави– да се използват подходящи инструменти и показатели, за да се осигури по-тясна връзка между разпределянето на финансови помощи и реалните резултати от тяхното усвояване от гледна точка на децентрализацията, многостепенното управление, а оттук и на участието на местните и регионалните власти в процеса на вземане на решения на съответните равнища; |
| --- | --- |

46.

призовава – особено в страните, участващи в процеса на разширяване и съседните държави– да се използват подходящи инструменти и показатели, за да се осигури по-тясна връзка между разпределянето на финансови помощи и реалните резултати от тяхното усвояване от гледна точка на децентрализацията, многостепенното управление, а оттук и на участието на местните и регионалните власти в процеса на вземане на решения на съответните равнища;

| 47. | призовава Комисията да гарантира, че ще бъдат предоставени специфични средства за изграждането и увеличаването на капацитета на местните и регионалните власти в страните, участващи в процеса на разширяване, и за укрепване на знанията и компетентността. Общините и регионите не следва да се разглеждат и третират като пасивни бенефициери, а да получат роля на проактивни участници, които познават отлично нуждите и условията и знаят кои цели са реалистични; |
| --- | --- |

47.

призовава Комисията да гарантира, че ще бъдат предоставени специфични средства за изграждането и увеличаването на капацитета на местните и регионалните власти в страните, участващи в процеса на разширяване, и за укрепване на знанията и компетентността. Общините и регионите не следва да се разглеждат и третират като пасивни бенефициери, а да получат роля на проактивни участници, които познават отлично нуждите и условията и знаят кои цели са реалистични;

| 48. | смята, че ако се стремят по-активно да отговорят на нуждата от изграждане на капацитет, към която води засиленото сътрудничество при прилагането на ИПП, местните и регионалните власти получават възможност да се учат чрез практическа дейност преди реалното им присъединяване към ЕС. Средствата например могат да се използват за насърчаване и подпомагане на участниците при изготвянето на проекти. В редица държави беше натрупан добър опит чрез децентрализирано управление на средствата по ИПП; |
| --- | --- |

48.

смята, че ако се стремят по-активно да отговорят на нуждата от изграждане на капацитет, към която води засиленото сътрудничество при прилагането на ИПП, местните и регионалните власти получават възможност да се учат чрез практическа дейност преди реалното им присъединяване към ЕС. Средствата например могат да се използват за насърчаване и подпомагане на участниците при изготвянето на проекти. В редица държави беше натрупан добър опит чрез децентрализирано управление на средствата по ИПП;

| 49. | посочва, че един от проблемите при усвояването на средствата по ИПП е корупцията и във връзка с това трябва да бъде оказана подкрепа на всички равнища – местно, регионално и национално. Непрекъснатото строго наблюдение и подкрепата за „надзорните органи“, като например организациите на гражданското общество, но също и местните и регионалните власти, са от основно значение за получаване на необходимата информация и отчетност; |
| --- | --- |

49.

посочва, че един от проблемите при усвояването на средствата по ИПП е корупцията и във връзка с това трябва да бъде оказана подкрепа на всички равнища – местно, регионално и национално. Непрекъснатото строго наблюдение и подкрепата за „надзорните органи“, като например организациите на гражданското общество, но също и местните и регионалните власти, са от основно значение за получаване на необходимата информация и отчетност;

| 50. | смята, че чрез по-доброто свързване на средствата по ИПП с текущото сътрудничество за развитие на местно и регионално равнище ще се укрепи основата за устойчиво многостепенно управление и за жизнеспособна децентрализация. Включването на местните и регионалните власти в разработването на програми и проекти, в процесите на вземане на решения и в наблюдението и управлението им ще положи основата за постоянно сътрудничество за развитие дори и без външна подкрепа; |
| --- | --- |

50.

смята, че чрез по-доброто свързване на средствата по ИПП с текущото сътрудничество за развитие на местно и регионално равнище ще се укрепи основата за устойчиво многостепенно управление и за жизнеспособна децентрализация. Включването на местните и регионалните власти в разработването на програми и проекти, в процесите на вземане на решения и в наблюдението и управлението им ще положи основата за постоянно сътрудничество за развитие дори и без външна подкрепа;

| 51. | посочва, че в много държави от Западните Балкани се извършват дълбоки социални реформи, които биха могли да бъдат консолидирани и ускорени с по-активно сътрудничество от страна на местното и регионалното политическо равнище. В много случаи на местно и регионално равнище липсват достатъчно административни, финансови и човешки ресурси за управление на ИПП. Ресурсите и капацитетът са централизирани, което допълнително укрепва една вече централизирана система и забавя по-силното включване на малцинствата и местните и регионалните политически участници; |
| --- | --- |

51.

посочва, че в много държави от Западните Балкани се извършват дълбоки социални реформи, които биха могли да бъдат консолидирани и ускорени с по-активно сътрудничество от страна на местното и регионалното политическо равнище. В много случаи на местно и регионално равнище липсват достатъчно административни, финансови и човешки ресурси за управление на ИПП. Ресурсите и капацитетът са централизирани, което допълнително укрепва една вече централизирана система и забавя по-силното включване на малцинствата и местните и регионалните политически участници;

| 52. | констатира, че реформите с цел децентрализация твърде често са блокирани поради недостатъчен капацитет на местно и регионално равнище в случаите, когато бъде наложена децентрализация само на правомощията, която обаче не се придружава от децентрализиране на финансовите ресурси. ЕС може, чрез управлението на ИПП, да ускори необходимите паралелни процеси, за да се поддържа баланс между правомощията и ресурсите; |
| --- | --- |

52.

констатира, че реформите с цел децентрализация твърде често са блокирани поради недостатъчен капацитет на местно и регионално равнище в случаите, когато бъде наложена децентрализация само на правомощията, която обаче не се придружава от децентрализиране на финансовите ресурси. ЕС може, чрез управлението на ИПП, да ускори необходимите паралелни процеси, за да се поддържа баланс между правомощията и ресурсите;

Бележки относно Инструмента за партньорство за сътрудничество

| 53. | посочва, че Инструментът за партньорство за сътрудничество включва държави като Китай, Бразилия, Южна Африка, Русия и др. Той трябва да служи най-вече за развитие и насърчаване на търговията и контактите между ЕС и тези държави. Инструментът поставя акцент върху аспекти като климата, околната среда и търговския обмен; |
| --- | --- |

53.

посочва, че Инструментът за партньорство за сътрудничество включва държави като Китай, Бразилия, Южна Африка, Русия и др. Той трябва да служи най-вече за развитие и насърчаване на търговията и контактите между ЕС и тези държави. Инструментът поставя акцент върху аспекти като климата, околната среда и търговския обмен;

| 54. | обръща внимание на факта, че националните статистики не дават представа за зоните на бедност, тъй като се съсредоточават върху средния БВП на глава от населението на национално равнище. Регионите в неблагоприятно положение в страните с добро икономическо развитие не могат да кандидатстват за друга подкрепа освен получаваната по линия на инструментите за партньорство. Поради това Комитетът предлага да се обръща внимание на регионалните различия, като например разпределението на доходите и равнищата на бедност в отделните области. Комисията трябва да води диалог със съответните страни за значението на приобщаващото общо развитие и да изисква усилия за подобряване на регионалното сближаване, така че те да могат да поискат финансова помощ от ЕС; |
| --- | --- |

54.

обръща внимание на факта, че националните статистики не дават представа за зоните на бедност, тъй като се съсредоточават върху средния БВП на глава от населението на национално равнище. Регионите в неблагоприятно положение в страните с добро икономическо развитие не могат да кандидатстват за друга подкрепа освен получаваната по линия на инструментите за партньорство. Поради това Комитетът предлага да се обръща внимание на регионалните различия, като например разпределението на доходите и равнищата на бедност в отделните области. Комисията трябва да води диалог със съответните страни за значението на приобщаващото общо развитие и да изисква усилия за подобряване на регионалното сближаване, така че те да могат да поискат финансова помощ от ЕС;

| 55. | припомня, че инструментът следва да се използва и за изграждане на мрежи за социална защита, за обща реформа на социалния сектор и за предоставяне на средства за укрепване на органите на местно и регионално равнище, като се гарантира, че с инструмента се насърчава укрепването на партньорството с тях и демократичното развитие на тези държави. |
| --- | --- |

55.

припомня, че инструментът следва да се използва и за изграждане на мрежи за социална защита, за обща реформа на социалния сектор и за предоставяне на средства за укрепване на органите на местно и регионално равнище, като се гарантира, че с инструмента се насърчава укрепването на партньорството с тях и демократичното развитие на тези държави.

II.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Изменение 1

COM(2011) 838 final

Член 2

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Подпомагането, отпускано по силата на настоящия регламент, е насочено към следните конкретни цели в съответствие с нуждите на всяка страна бенефициер и с индивидуалните програми за разширяване: | 2.   Подпомагането, отпускано по силата на настоящия регламент, е насочено към следните конкретни цели в съответствие с нуждите на всяка страна бенефициер и с индивидуалните програми за разширяване: |
| а) | Подпомагане на политическите реформи, inter alia: |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   Подпомагането, отпускано по силата на настоящия регламент, е насочено към следните конкретни цели в съответствие с нуждите на всяка страна бенефициер и с индивидуалните програми за разширяване:

2.   Подпомагането, отпускано по силата на настоящия регламент, е насочено към следните конкретни цели в съответствие с нуждите на всяка страна бенефициер и с индивидуалните програми за разширяване:

а)

Подпомагане на политическите реформи, inter alia:

| а) | Подпомагане на политическите реформи, inter alia: |
| --- | --- |

а)

Подпомагане на политическите реформи, inter alia:

| (i). | укрепване на демократичните институции и правовата държава, включително нейното изграждане; |
| --- | --- |

(i).

укрепване на демократичните институции и правовата държава, включително нейното изграждане;

| (i). | укрепване на демократичните институции и правовата държава, включително нейното изграждане; |
| --- | --- |

(i).

укрепване на демократичните институции и правовата държава, включително нейното изграждане;

| (ii). | популяризиране и защита на правата на човека и основните свободи, по-добро спазване на правата на малцинствата, насърчаването на равенството между половете, недискриминацията и свободата на печата и насърчаване на добросъседските отношения; |
| --- | --- |

(ii).

популяризиране и защита на правата на човека и основните свободи, по-добро спазване на правата на малцинствата, насърчаването на равенството между половете, недискриминацията и свободата на печата и насърчаване на добросъседските отношения;

| (ii). | популяризиране и защита на правата на човека и основните свободи, по-добро спазване на правата на малцинствата, насърчаването на равенството между половете, недискриминацията и свободата на печата и насърчаване на добросъседските отношения; |
| --- | --- |

(ii).

популяризиране и защита на правата на човека и основните свободи, по-добро спазване на правата на малцинствата, насърчаването на равенството между половете, недискриминацията и свободата на печата и насърчаване на добросъседските отношения;

| (iii). | борба с корупцията и организираната престъпност; |
| --- | --- |

(iii).

борба с корупцията и организираната престъпност;

| (iii). | борба с корупцията и организираната престъпност; |
| --- | --- |

(iii).

борба с корупцията и организираната престъпност;

| (iv). | реформа на публичната администрация и добро управление
  ; |
| --- | --- |

(iv).

реформа на публичната администрация и добро управление
  ;

| (iv). | реформа на публичната администрация и добро управление; |
| --- | --- |

(iv).

реформа на публичната администрация и добро управление;

| (v). | развитие на гражданското общество и социалния диалог; |
| --- | --- |

(v).

развитие на гражданското общество и социалния диалог;

| (v). | развитие на гражданското общество и социалния диалог; |
| --- | --- |

(v).

развитие на гражданското общество и социалния диалог;

| (vi). | мерки за помирение, укрепване на мира и изграждане на доверие |
| --- | --- |

(vi).

мерки за помирение, укрепване на мира и изграждане на доверие

| (vi). | мерки за помирение, укрепване на мира и изграждане на доверие. |
| --- | --- |

(vi).

мерки за помирение, укрепване на мира и изграждане на доверие.

Изложение на мотивите

Въпросът за изграждането на демократичен капацитет е особено важен на местно и регионално равнище. Поради това следва да се отдели специално внимание на този аспект. Изменението се отнася до параграф 45 от становището.

Изменение 2

COM(2011) 839 final

Член 4

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 4 | Член 4 |
| 3.   Подкрепата от Съюза по силата на настоящия регламент по принцип се съфинансира от партньорските държави посредством публични средства, финансово участие на бенефициерите или от други източници. Същият принцип се прилага за сътрудничеството с Руската федерация, особено по отношение на програмите, посочени в член 6, параграф 1, буква в). Изискванията за съфинансиране могат да бъдат отменени в надлежно обосновани случаи и когато това е необходимо, за да се подкрепи развитието на гражданското общество и на недържавните участници, без да се нарушава съответствието с другите условия, определени във Финансовия регламент. | 3.   Подкрепата от Съюза по силата на настоящия регламент по принцип се съфинансира от партньорските държави посредством публични средства, финансово участие на бенефициерите или от други източници. Същият принцип се прилага за сътрудничеството с Руската федерация, особено по отношение на програмите, посочени в член 6, параграф 1, буква в). Изискванията за съфинансиране могат да бъдат отменени в надлежно обосновани случаи и когато това е необходимо, за да се подкрепи развитието на гражданското общество и на недържавните участници, без да се нарушава съответствието с другите условия, определени във Финансовия регламент. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 4

Член 4

3.   Подкрепата от Съюза по силата на настоящия регламент по принцип се съфинансира от партньорските държави посредством публични средства, финансово участие на бенефициерите или от други източници. Същият принцип се прилага за сътрудничеството с Руската федерация, особено по отношение на програмите, посочени в член 6, параграф 1, буква в). Изискванията за съфинансиране могат да бъдат отменени в надлежно обосновани случаи и когато това е необходимо, за да се подкрепи развитието на гражданското общество и на недържавните участници, без да се нарушава съответствието с другите условия, определени във Финансовия регламент.

3.   Подкрепата от Съюза по силата на настоящия регламент по принцип се съфинансира от партньорските държави посредством публични средства, финансово участие на бенефициерите или от други източници. Същият принцип се прилага за сътрудничеството с Руската федерация, особено по отношение на програмите, посочени в член 6, параграф 1, буква в). Изискванията за съфинансиране могат да бъдат отменени в надлежно обосновани случаи и когато това е необходимо, за да се подкрепи развитието на гражданското общество и на недържавните участници, без да се нарушава съответствието с другите условия, определени във Финансовия регламент.

Изложение на мотивите

В някои случаи изискването за съфинансиране може да попречи на местните или регионалните власти от партньорските държави (които следва да бъдат основните бенефициери на тези програми) да представят осъществими и полезни проекти. При положение че изграждането на демокрация на местно равнище е един от приоритетите на програмата, би следвало то да е и една от причините да се допускат дерогации от изискванията за съфинансиране при определени обстоятелства.

Изменение 3

COM(2011) 840 final

Член 8

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 8 | Член 8 |
| 1.   Целта на програмата за организациите на гражданското общество и местните органи в развитието е да се финансират инициативи в областта на развитието от или за организации на гражданското общество и местни органи с произход от партньорските държави, Съюза, страни кандидатки и потенциални кандидатки. | 1.   Целта на програмата за организациите на гражданското общество и местните органи в развитието е да се финансират инициативи в областта на развитието от или за организации на гражданското общество и местни органи с произход от партньорските държави, Съюза, страни кандидатки и потенциални кандидатки. |
| 2.   В приложение V са дадени подробните области на дейностите, към които е насочена помощта на Съюза съгласно настоящия член, както и индикативен списък с категории на организации на гражданското общество и местни органи. | 2.   В приложение V са дадени подробните области на дейностите, към които е насочена помощта на Съюза съгласно настоящия член, както и индикативен списък с категории на организации на гражданското общество и местни органи. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 8

Член 8

1.   Целта на програмата за организациите на гражданското общество и местните органи в развитието е да се финансират инициативи в областта на развитието от или за организации на гражданското общество и местни органи с произход от партньорските държави, Съюза, страни кандидатки и потенциални кандидатки.

1.   Целта на програмата за организациите на гражданското общество и местните органи в развитието е да се финансират инициативи в областта на развитието от или за организации на гражданското общество и местни органи с произход от партньорските държави, Съюза, страни кандидатки и потенциални кандидатки.

2.   В приложение V са дадени подробните области на дейностите, към които е насочена помощта на Съюза съгласно настоящия член, както и индикативен списък с категории на организации на гражданското общество и местни органи.

2.   В приложение V са дадени подробните области на дейностите, към които е насочена помощта на Съюза съгласно настоящия член, както и индикативен списък с категории на организации на гражданското общество и местни органи.

Изложение на мотивите

Важно е да се подчертае, че тази програма следва също така да бъде отворена за насърчаване на сътрудничеството с „регионалните органи“ от партньорските държави и страните кандидатки или потенциални кандидатки. Същевременно следва да се подчертае, че организациите на гражданското общество и местните или регионалните власти често могат да изпълняват различни роли в конкретния контекст на дадена страна или проект. Това се отнася до параграф 25 от общите бележки от становището на КР.

Изменение 4

COM(2011) 838 final

Член 14

| Проектостановище | Изменение |
| --- | --- |
| 1.   Референтният размер на финансовите средства за прилагане на настоящия регламент за периода 2014—2020 г. е 14 110 100 100 EUR (по текущи цени). До 3 % от референтния размер на финансовите средства се заделя за програми за трансгранично сътрудничество между държави бенефициери и държави-членки на ЕС. | 1.   Референтният размер на финансовите средства за прилагане на настоящия регламент за периода 2014—2020 г. е 14 110 100 100 EUR (по текущи цени). До 3 % от референтния размер на финансовите средства се заделя за програми за трансгранично сътрудничество между държави бенефициери и държави-членки на ЕС. |
| 2.   Годишните бюджетни кредити следва да се гласуват от бюджетния орган в обхвата на многогодишната финансова рамка на ЕС. | 2.   Годишните бюджетни кредити следва да се гласуват от бюджетния орган в обхвата на многогодишната финансова рамка на ЕС. |
| 3.   Според посоченото в член 13, параграф 2 от Регламента „Еразъм за всички“ с цел насърчаване на международното измерение на висшето образование за действия за мобилност с цел образование от държави извън ЕС и в тях, както и за сътрудничество и политически диалог с органи/институции/организации от тези държави, ще бъде отпусната индикативна сума от 1 812 100 000 EUR от различни инструменти за външни действия (Инструмент за сътрудничество за развитие, Европейски инструмент за съседство, Инструмент за предприсъединителна помощ, Инструмент за партньорство и Европейския фонд за развитие). По отношение на усвояването на тези средства ще се прилагат разпоредбите на Регламента Еразъм за всички. | 3.   Според посоченото в член 13, параграф 2 от Регламента „Еразъм за всички“ с цел насърчаване на международното измерение на висшето образование за действия за мобилност с цел образование от държави извън ЕС и в тях, както и за сътрудничество и политически диалог с органи/институции/организации от тези държави, ще бъде отпусната индикативна сума от 1 812 100 000 EUR от различни инструменти за външни действия (Инструмент за сътрудничество за развитие, Европейски инструмент за съседство, Инструмент за предприсъединителна помощ, Инструмент за партньорство и Европейския фонд за развитие). По отношение на усвояването на тези средства ще се прилагат разпоредбите на Регламента „Еразъм за всички“. |
| 4.   Средствата ще бъдат предоставени посредством 2 многогодишни транша, които покриват съответно само първите 4 години и оставащите 3 години. Това финансиране ще бъде отразено в многогодишното индикативно програмиране на тези инструменти спрямо установените нужди и приоритети на съответните държави. Размерът на отпуснатите средства може да бъде преразгледан в случай на непредвидени обстоятелства или на значителни политически промени в съответствие с външните приоритети на ЕС | 4.   Средствата ще бъдат предоставени посредством 2 многогодишни транша, които покриват съответно само първите 4 години и оставащите 3 години. Това финансиране ще бъде отразено в многогодишното индикативно програмиране на тези инструменти спрямо установените нужди и приоритети на съответните държави. Размерът на отпуснатите средства може да бъде преразгледан в случай на непредвидени обстоятелства или на значителни политически промени в съответствие с външните приоритети на ЕС. |

Проектостановище

Изменение

1.   Референтният размер на финансовите средства за прилагане на настоящия регламент за периода 2014—2020 г. е 14 110 100 100 EUR (по текущи цени). До 3 % от референтния размер на финансовите средства се заделя за програми за трансгранично сътрудничество между държави бенефициери и държави-членки на ЕС.

1.   Референтният размер на финансовите средства за прилагане на настоящия регламент за периода 2014—2020 г. е 14 110 100 100 EUR (по текущи цени). До 3 % от референтния размер на финансовите средства се заделя за програми за трансгранично сътрудничество между държави бенефициери и държави-членки на ЕС.

2.   Годишните бюджетни кредити следва да се гласуват от бюджетния орган в обхвата на многогодишната финансова рамка на ЕС.

2.   Годишните бюджетни кредити следва да се гласуват от бюджетния орган в обхвата на многогодишната финансова рамка на ЕС.

3.   Според посоченото в член 13, параграф 2 от Регламента „Еразъм за всички“ с цел насърчаване на международното измерение на висшето образование за действия за мобилност с цел образование от държави извън ЕС и в тях, както и за сътрудничество и политически диалог с органи/институции/организации от тези държави, ще бъде отпусната индикативна сума от 1 812 100 000 EUR от различни инструменти за външни действия (Инструмент за сътрудничество за развитие, Европейски инструмент за съседство, Инструмент за предприсъединителна помощ, Инструмент за партньорство и Европейския фонд за развитие). По отношение на усвояването на тези средства ще се прилагат разпоредбите на Регламента Еразъм за всички.

3.   Според посоченото в член 13, параграф 2 от Регламента „Еразъм за всички“ с цел насърчаване на международното измерение на висшето образование за действия за мобилност с цел образование от държави извън ЕС и в тях, както и за сътрудничество и политически диалог с органи/институции/организации от тези държави, ще бъде отпусната индикативна сума от 1 812 100 000 EUR от различни инструменти за външни действия (Инструмент за сътрудничество за развитие, Европейски инструмент за съседство, Инструмент за предприсъединителна помощ, Инструмент за партньорство и Европейския фонд за развитие). По отношение на усвояването на тези средства ще се прилагат разпоредбите на Регламента „Еразъм за всички“.

4.   Средствата ще бъдат предоставени посредством 2 многогодишни транша, които покриват съответно само първите 4 години и оставащите 3 години. Това финансиране ще бъде отразено в многогодишното индикативно програмиране на тези инструменти спрямо установените нужди и приоритети на съответните държави. Размерът на отпуснатите средства може да бъде преразгледан в случай на непредвидени обстоятелства или на значителни политически промени в съответствие с външните приоритети на ЕС

4.   Средствата ще бъдат предоставени посредством 2 многогодишни транша, които покриват съответно само първите 4 години и оставащите 3 години. Това финансиране ще бъде отразено в многогодишното индикативно програмиране на тези инструменти спрямо установените нужди и приоритети на съответните държави. Размерът на отпуснатите средства може да бъде преразгледан в случай на непредвидени обстоятелства или на значителни политически промени в съответствие с външните приоритети на ЕС.

Изложение на мотивите

Изменението е следствие от предходното изменение – изграждането на капацитет на местно и регионално равнище следва да е един от приоритетите, които трябва да бъдат отразени във финансовото разпределение (въз основа на параграф 45 от общите бележки).

Изменение 5

COM(2011) 839 final

Член 18

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 18 | Член 18 |
| 1.   Финансовият пакет за изпълнение на настоящия регламент за периода от 2014 г. до 2020 г. е в размер на 18 182 300 000 EUR (по текущи цени). До 5 % от финансовия пакет се разпределят за програмите за трансгранично сътрудничество, посочени в член 6, параграф 1, буква в). | 1.   Финансовият пакет за изпълнение на настоящия регламент за периода от 2014 г. до 2020 г. е в размер на 18 182 300 000 EUR (по текущи цени). До 5 % от финансовия пакет се разпределят за програмите за трансгранично сътрудничество, посочени в член 6, параграф 1, буква в). |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Член 18

Член 18

1.   Финансовият пакет за изпълнение на настоящия регламент за периода от 2014 г. до 2020 г. е в размер на 18 182 300 000 EUR (по текущи цени). До 5 % от финансовия пакет се разпределят за програмите за трансгранично сътрудничество, посочени в член 6, параграф 1, буква в).

1.   Финансовият пакет за изпълнение на настоящия регламент за периода от 2014 г. до 2020 г. е в размер на 18 182 300 000 EUR (по текущи цени). До 5 % от финансовия пакет се разпределят за програмите за трансгранично сътрудничество, посочени в член 6, параграф 1, буква в).

Изложение на мотивите

Развитието на демокрацията на местно и регионално равнище е важна предпоставка за други свързани с държавата цели на този инструмент. С оглед на това трябва да се предвиди определена сума за финансова помощ за проекти в тази област. Изменението се отнася до параграф 34 от становището.

Брюксел, 9 октомври 2012 г.

Председател на Комитета на регионите

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите – Повишаване на въздействието на политиката на ЕС за развитие: програма за промяна, COM(2011) 637 final.

1

(2)  „Европа в света“ или „глобална Европа“ включва COM(2011) 865, COM(2011) 842, COM(2011) 837, COM(2011) 838, COM(2011) 839, COM(2011) 840, COM(2011) 843 и COM(2011) 844.

2

(3)  Дневен ред 21 (приет през 1992 г. в Рио де Жанейро), Среща на върха на Хилядолетието на ООН през 2000 г., Парижка декларация от 2005 г., Бусан – 2011 г.; резолюция 251 (2008) на Съвета на Европа относно „Дипломацията на градовете“ и Форум за сътрудничество за развитие на ООН, 6 юли 2012 г.

3

(4)  TAIEX: „Инструмент за техническа помощ и информационен обмен“ – инструмент за подкрепа на партньорските държави при постигане на съответствие със законодателството на ЕС.

4

---

| 18.12.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 391/120 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 391/120

---

Становище на Комитета на регионите относно „Преразглеждане на директивата относно повторната употреба на информацията в обществения сектор и свободно достъпните данни“

2012/C 391/12

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | приветства инициативата на Комисията да преразгледа Директивата относно повторната употреба на информацията в обществения сектор (ИОС) и придружаващото я Съобщение относно свободно достъпните данни, тъй като те имат потенциала да се превърнат в ценни придобивки за гражданите, бизнеса и обществените власти и могат да помогнат за създаването на работни места и за подобряване на качеството на обществените услуги; |
| --- | --- |

—

приветства инициативата на Комисията да преразгледа Директивата относно повторната употреба на информацията в обществения сектор (ИОС) и придружаващото я Съобщение относно свободно достъпните данни, тъй като те имат потенциала да се превърнат в ценни придобивки за гражданите, бизнеса и обществените власти и могат да помогнат за създаването на работни места и за подобряване на качеството на обществените услуги;

| — | в предходен свой документ подчерта колко е важно да има общи правила и практики, регламентиращи повторната употреба и експлоатацията на информацията от обществения сектор, за да се гарантира, че спрямо всички участници на европейския информационен пазар се прилагат еднакви основни условия, че условията за повторното използване на такава информация са по-прозрачни и че са отстранени факторите, нарушаващи функционирането на вътрешния пазар; |
| --- | --- |

—

в предходен свой документ подчерта колко е важно да има общи правила и практики, регламентиращи повторната употреба и експлоатацията на информацията от обществения сектор, за да се гарантира, че спрямо всички участници на европейския информационен пазар се прилагат еднакви основни условия, че условията за повторното използване на такава информация са по-прозрачни и че са отстранени факторите, нарушаващи функционирането на вътрешния пазар;

| — | отбелязва, че местните и регионалните власти са сред основните целеви групи на мерките по Програмата в областта на цифровите технологии, които включват преразглеждане на Директивата относно ИОС и Съобщението относно свободно достъпните данни, и че те играят особено важна роля за насърчаване на прилагането ѝ; |
| --- | --- |

—

отбелязва, че местните и регионалните власти са сред основните целеви групи на мерките по Програмата в областта на цифровите технологии, които включват преразглеждане на Директивата относно ИОС и Съобщението относно свободно достъпните данни, и че те играят особено важна роля за насърчаване на прилагането ѝ;

| — | счита за важно повторната употреба на данни от обществения сектор да се извършва при пълно зачитане на законодателството на ЕС и на държавите членки за неприкосновеността на личния живот. При използването на свободно достъпни данни също трябва да се спазват правата на интелектуална собственост на трети лица и да се гарантира, че при комбинирането на публични данни в комерсиалната повторна употреба се осигурява същото качество на защита на данните и неприкосновеност на личния живот, както за данните в обществения сектор; |
| --- | --- |

—

счита за важно повторната употреба на данни от обществения сектор да се извършва при пълно зачитане на законодателството на ЕС и на държавите членки за неприкосновеността на личния живот. При използването на свободно достъпни данни също трябва да се спазват правата на интелектуална собственост на трети лица и да се гарантира, че при комбинирането на публични данни в комерсиалната повторна употреба се осигурява същото качество на защита на данните и неприкосновеност на личния живот, както за данните в обществения сектор;

| Докладчик | Anne KARJALAINEN (FI/ПЕС), член на Градския съвет на Керава |
| --- | --- |
| Отправни документи | „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2003/98/ЕО относно повторната употреба на информацията в обществения сектор“
  COM (2011) 877 final
  „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Свободно достъпните данни: двигател за иновации, растеж и прозрачно управление“
  COM(2011) 882 final |

Докладчик

Anne KARJALAINEN (FI/ПЕС), член на Градския съвет на Керава

Отправни документи

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2003/98/ЕО относно повторната употреба на информацията в обществения сектор“

COM (2011) 877 final

„Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Свободно достъпните данни: двигател за иновации, растеж и прозрачно управление“

COM(2011) 882 final

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

Въведение

| 1. | приветства инициативата на Комисията да преразгледа Директивата относно повторната употреба на информацията в обществения сектор (ИОС) и придружаващото я Съобщение относно свободно достъпните данни, тъй като те имат потенциала да се превърнат в ценни придобивки за гражданите, бизнеса и обществените власти и могат да помогнат за създаването на работни места и за подобряване на качеството на обществените услуги (1); |
| --- | --- |

1.

приветства инициативата на Комисията да преразгледа Директивата относно повторната употреба на информацията в обществения сектор (ИОС) и придружаващото я Съобщение относно свободно достъпните данни, тъй като те имат потенциала да се превърнат в ценни придобивки за гражданите, бизнеса и обществените власти и могат да помогнат за създаването на работни места и за подобряване на качеството на обществените услуги (1);

| 2. | отбелязва, че целта на настоящата Директива за ИОС, приета през 2003 г., беше да се улесни комерсиалната повторна употреба на информацията от обществения сектор в целия Европейски съюз чрез хармонизиране на основните условия за по-лесната повторна употреба. Директивата за ИОС съдържа също така разпоредби за недискриминационния подход, таксуването, договореностите за изключителни права, прозрачността, лицензирането, както и практически средства за улесняване на намирането и повторната употреба на документи от обществения сектор. Градовете и регионите са едновременно автори и доставчици на такива документи; |
| --- | --- |

2.

отбелязва, че целта на настоящата Директива за ИОС, приета през 2003 г., беше да се улесни комерсиалната повторна употреба на информацията от обществения сектор в целия Европейски съюз чрез хармонизиране на основните условия за по-лесната повторна употреба. Директивата за ИОС съдържа също така разпоредби за недискриминационния подход, таксуването, договореностите за изключителни права, прозрачността, лицензирането, както и практически средства за улесняване на намирането и повторната употреба на документи от обществения сектор. Градовете и регионите са едновременно автори и доставчици на такива документи;

| 3. | посочва, че в своето Съобщение от 2011 г. относно свободно достъпните данни Комисията отбелязва, че въпреки постигнатия напредък, все още съществуват редица пречки пред употребата на информацията от обществения сектор, като неспособност да се съзре нейният икономически потенциал, липса на информация относно наличната ИОС, технически и практически въпроси, които възпрепятстват повторната употреба; |
| --- | --- |

3.

посочва, че в своето Съобщение от 2011 г. относно свободно достъпните данни Комисията отбелязва, че въпреки постигнатия напредък, все още съществуват редица пречки пред употребата на информацията от обществения сектор, като неспособност да се съзре нейният икономически потенциал, липса на информация относно наличната ИОС, технически и практически въпроси, които възпрепятстват повторната употреба;

| 4. | отбелязва, че преразглеждането на директивата е част от Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, която сама по себе си е част от стратегията „Европа 2020“, целяща превръщането на Европа в „интелигентна, устойчива и приобщаваща икономика с високи равнища на заетост, производителност и социално сближаване“ (2); |
| --- | --- |

4.

отбелязва, че преразглеждането на директивата е част от Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, която сама по себе си е част от стратегията „Европа 2020“, целяща превръщането на Европа в „интелигентна, устойчива и приобщаваща икономика с високи равнища на заетост, производителност и социално сближаване“ (2);

| 5. | подчертава, че най-голямото предизвикателство пред Европа в близко бъдеще ще бъде да се създаде икономически растеж, като същевременно се насърчава устойчивото развитие. Налице е противопоставяне между тези цели, което се разглежда в стратегията „Европа 2020“ посредством превръщането на устойчивото развитие в основен приоритет. Устойчиво развитие означава развитие, което отговаря на нуждите на съвременното общество, без да се правят компромиси, които да бъдат изплащани от бъдещите поколения. Цифровата икономика притежава най-големия потенциал за създаване на устойчив растеж (3); |
| --- | --- |

5.

подчертава, че най-голямото предизвикателство пред Европа в близко бъдеще ще бъде да се създаде икономически растеж, като същевременно се насърчава устойчивото развитие. Налице е противопоставяне между тези цели, което се разглежда в стратегията „Европа 2020“ посредством превръщането на устойчивото развитие в основен приоритет. Устойчиво развитие означава развитие, което отговаря на нуждите на съвременното общество, без да се правят компромиси, които да бъдат изплащани от бъдещите поколения. Цифровата икономика притежава най-големия потенциал за създаване на устойчив растеж (3);

| 6. | в предходен свой документ изтъкна значението на повторната употреба на информацията от обществения сектор както за търговски, така и за нетърговски цели, на инвестициите в научни изследвания в подкрепа на конкретни дейности и на разработването на бъдещи приложения за повишаване на стойността на сектора на ИКТ (4); |
| --- | --- |

6.

в предходен свой документ изтъкна значението на повторната употреба на информацията от обществения сектор както за търговски, така и за нетърговски цели, на инвестициите в научни изследвания в подкрепа на конкретни дейности и на разработването на бъдещи приложения за повишаване на стойността на сектора на ИКТ (4);

| 7. | в предходен свой документ подчерта колко е важно да има общи правила и практики, регламентиращи повторната употреба и експлоатацията на информацията от обществения сектор, за да се гарантира, че спрямо всички участници на европейския информационен пазар се прилагат еднакви основни условия, че условията за повторното използване на такава информация са по-прозрачни и че са отстранени факторите, нарушаващи функционирането на вътрешния пазар (5); |
| --- | --- |

7.

в предходен свой документ подчерта колко е важно да има общи правила и практики, регламентиращи повторната употреба и експлоатацията на информацията от обществения сектор, за да се гарантира, че спрямо всички участници на европейския информационен пазар се прилагат еднакви основни условия, че условията за повторното използване на такава информация са по-прозрачни и че са отстранени факторите, нарушаващи функционирането на вътрешния пазар (5);

| 8. | отбелязва, че местните и регионалните власти са сред основните целеви групи на мерките по Програмата в областта на цифровите технологии, които включват преразглеждане на Директивата относно ИОС и Съобщението относно свободно достъпните данни, и че те играят особено важна роля за насърчаване на прилагането ѝ (6); |
| --- | --- |

8.

отбелязва, че местните и регионалните власти са сред основните целеви групи на мерките по Програмата в областта на цифровите технологии, които включват преразглеждане на Директивата относно ИОС и Съобщението относно свободно достъпните данни, и че те играят особено важна роля за насърчаване на прилагането ѝ (6);

| 9. | отбелязва, че обществените органи създават, събират и притежават огромно количество информация и съдържание. Информацията от обществения сектор е важна суровина за продуктите и услугите с цифрово съдържание, като значителният ѝ потенциал в рамките на Европейския съюз все още не е напълно оползотворен; |
| --- | --- |

9.

отбелязва, че обществените органи създават, събират и притежават огромно количество информация и съдържание. Информацията от обществения сектор е важна суровина за продуктите и услугите с цифрово съдържание, като значителният ѝ потенциал в рамките на Европейския съюз все още не е напълно оползотворен;

| 10. | отбелязва, че за да се развие пазар за повторната употреба на ИОС, е необходимо да се преразгледат договорите, делегиращи изключителни права на органи от обществения сектор и на частни фирми, и да се прилагат политики, при които се използват модели за лицензиране и таксуване, които улесняват и оптимизират повторната употреба на ИОС, като същевременно се осигури финансиране за запазването и актуализирането на документите. Важно е също така да разгледа и изясни по какъв начин могат да бъдат организирани механизмите – много от които вече се използват за управлението на данните от обществения сектор – така че да се осигури максимална съгласуваност и по този начин да се постигне високо равнище на синергии (7); |
| --- | --- |

10.

отбелязва, че за да се развие пазар за повторната употреба на ИОС, е необходимо да се преразгледат договорите, делегиращи изключителни права на органи от обществения сектор и на частни фирми, и да се прилагат политики, при които се използват модели за лицензиране и таксуване, които улесняват и оптимизират повторната употреба на ИОС, като същевременно се осигури финансиране за запазването и актуализирането на документите. Важно е също така да разгледа и изясни по какъв начин могат да бъдат организирани механизмите – много от които вече се използват за управлението на данните от обществения сектор – така че да се осигури максимална съгласуваност и по този начин да се постигне високо равнище на синергии (7);

| 11. | счита, че е важно да се определи начин за обективно измерване на икономическата стойност на информацията, като се има предвид общественият ѝ характер и връзката ѝ с обществените власти (8); |
| --- | --- |

11.

счита, че е важно да се определи начин за обективно измерване на икономическата стойност на информацията, като се има предвид общественият ѝ характер и връзката ѝ с обществените власти (8);

| 12. | подчертава, че пълният потенциал на повторното използване на информацията от обществения сектор може да бъде достигнат чрез по-голямо участие на местните и регионалните власти, които са способни да допринесат значително за насърчаването на този процес, като по този начин подобрят условията за бизнеса и създадат работни места (9); |
| --- | --- |

12.

подчертава, че пълният потенциал на повторното използване на информацията от обществения сектор може да бъде достигнат чрез по-голямо участие на местните и регионалните власти, които са способни да допринесат значително за насърчаването на този процес, като по този начин подобрят условията за бизнеса и създадат работни места (9);

| 13. | насърчава политиците на местно и регионално равнище да обмислят как местните и регионалните власти могат да улесняват свободния достъп до данни от обществения сектор и повторната употреба на информация; |
| --- | --- |

13.

насърчава политиците на местно и регионално равнище да обмислят как местните и регионалните власти могат да улесняват свободния достъп до данни от обществения сектор и повторната употреба на информация;

| 14. | счита за важно повторната употреба на данни от обществения сектор да се извършва при пълно зачитане на законодателството на ЕС и на държавите членки за неприкосновеността на личния живот. При използването на свободно достъпни данни също трябва да се спазват правата на интелектуална собственост на трети лица и да се гарантира, че при комбинирането на публични данни в комерсиалната повторна употреба се осигурява същото качество на защита на данните и неприкосновеност на личния живот, както за данните в обществения сектор; |
| --- | --- |

14.

счита за важно повторната употреба на данни от обществения сектор да се извършва при пълно зачитане на законодателството на ЕС и на държавите членки за неприкосновеността на личния живот. При използването на свободно достъпни данни също трябва да се спазват правата на интелектуална собственост на трети лица и да се гарантира, че при комбинирането на публични данни в комерсиалната повторна употреба се осигурява същото качество на защита на данните и неприкосновеност на личния живот, както за данните в обществения сектор;

| 15. | подчерта необходимостта от участие на местните и регионалните власти в широко сътрудничество за подобряване на оперативната съвместимост на системите на обществената администрация и за по-ефективно предоставяне на обществени услуги (10); |
| --- | --- |

15.

подчерта необходимостта от участие на местните и регионалните власти в широко сътрудничество за подобряване на оперативната съвместимост на системите на обществената администрация и за по-ефективно предоставяне на обществени услуги (10);

Принципи на Директивата относно повторната употреба на информацията в обществения сектор

| 16. | отбелязва, че преразгледаната стратегия на Комисията за свободно достъпните данни от обществения сектор се основава на три взаимно подсилващи се политически насоки:






  — | адаптиране на правната рамка за повторната употреба на данни; |
| --- | --- | --- |

16.

отбелязва, че преразгледаната стратегия на Комисията за свободно достъпните данни от обществения сектор се основава на три взаимно подсилващи се политически насоки:

—

адаптиране на правната рамка за повторната употреба на данни;

| — | мобилизиране на финансови инструменти в подкрепа на свободно достъпните данни и действия за разпространение на тази практика, като създаване на европейски портали за данни; |
| --- | --- |

—

мобилизиране на финансови инструменти в подкрепа на свободно достъпните данни и действия за разпространение на тази практика, като създаване на европейски портали за данни;

| — | улесняване на координацията и обмена на опит между държавите членки; |
| --- | --- |

—

улесняване на координацията и обмена на опит между държавите членки;

| 17. | отбелязва, че при преразглеждането на директивата се въвежда принципът, че цялата информация от обществения сектор, която не е изрично обхваната от едно от изключенията, може да бъде повторно използвана за търговски и нетърговски цели; |
| --- | --- |

17.

отбелязва, че при преразглеждането на директивата се въвежда принципът, че цялата информация от обществения сектор, която не е изрично обхваната от едно от изключенията, може да бъде повторно използвана за търговски и нетърговски цели;

| 18. | посочва, че предложението, което разширява обхвата на директивата така, че да включи библиотеки (включително университетски библиотеки), архиви и музеи, би трябвало да отчита специалното предназначение на тези институции, чиито сбирки са обществено достъпни; изтъква, че разширяването на обхвата на директивата би трябвало да сведе до минимум възможните финансови последици и да не налага значителна административна тежест и големи допълнителни разходи за тези институции; подчертава, че въпреки че културните институции не бива да се принуждават да извършват цифровизация, предложеният начин за определяне на такси, които надхвърлят пределните разходи, не бива, поради големите разходи за цифровизация и за съхранение на данните, както и поради ограничените възможности за реализиране на доходи, да пречи на усилията на горепосочените институции за цифровизация и дългосрочно архивиране; |
| --- | --- |

18.

посочва, че предложението, което разширява обхвата на директивата така, че да включи библиотеки (включително университетски библиотеки), архиви и музеи, би трябвало да отчита специалното предназначение на тези институции, чиито сбирки са обществено достъпни; изтъква, че разширяването на обхвата на директивата би трябвало да сведе до минимум възможните финансови последици и да не налага значителна административна тежест и големи допълнителни разходи за тези институции; подчертава, че въпреки че културните институции не бива да се принуждават да извършват цифровизация, предложеният начин за определяне на такси, които надхвърлят пределните разходи, не бива, поради големите разходи за цифровизация и за съхранение на данните, както и поради ограничените възможности за реализиране на доходи, да пречи на усилията на горепосочените институции за цифровизация и дългосрочно архивиране;

| 19. | посочва, че предложението също така ограничава сумата, която може да бъде налагана за информация от обществения сектор, до не повече от пределните разходи за производството и разпространението ѝ, освен в изключителни случаи, когато органът от обществения сектор формира значителна част от финансирането, свързано с изпълнението на задачите му за предоставяне на обществени услуги, от експлоатацията на неговите права на интелектуална собственост; предлага в определянето на сумата да могат да бъдат вземани предвид като цяло и разходите, възникнали при изпълнението на изискванията на Директивата за ИОС; |
| --- | --- |

19.

посочва, че предложението също така ограничава сумата, която може да бъде налагана за информация от обществения сектор, до не повече от пределните разходи за производството и разпространението ѝ, освен в изключителни случаи, когато органът от обществения сектор формира значителна част от финансирането, свързано с изпълнението на задачите му за предоставяне на обществени услуги, от експлоатацията на неговите права на интелектуална собственост; предлага в определянето на сумата да могат да бъдат вземани предвид като цяло и разходите, възникнали при изпълнението на изискванията на Директивата за ИОС;

| 20. | отбелязва, че съгласно предложението държавите членки са длъжни да организират надзор от независими органи по въпроси, отнасящи се до повторната употреба на информация от обществения сектор; счита обаче, че такива не са необходими, ако в държавите членки вече са предприети достатъчно мерки, които да гарантират надзор на обществения сектор. Държавите членки трябва да представят годишен доклад на Комисията относно ситуацията с повторната употреба на информация от обществения сектор и процедурите и мерките за осигуряването ѝ; |
| --- | --- |

20.

отбелязва, че съгласно предложението държавите членки са длъжни да организират надзор от независими органи по въпроси, отнасящи се до повторната употреба на информация от обществения сектор; счита обаче, че такива не са необходими, ако в държавите членки вече са предприети достатъчно мерки, които да гарантират надзор на обществения сектор. Държавите членки трябва да представят годишен доклад на Комисията относно ситуацията с повторната употреба на информация от обществения сектор и процедурите и мерките за осигуряването ѝ;

| 21. | отбелязва, че Комисията възнамерява да работи заедно с държавите членки, органите от обществения сектор и регионалните агрегатори, за да се създаде общоевропейски портал за данни, който да даде пряк достъп до разнообразни масиви от данни от целия ЕС, включително до данните, достъпни чрез портала на Комисията; |
| --- | --- |

21.

отбелязва, че Комисията възнамерява да работи заедно с държавите членки, органите от обществения сектор и регионалните агрегатори, за да се създаде общоевропейски портал за данни, който да даде пряк достъп до разнообразни масиви от данни от целия ЕС, включително до данните, достъпни чрез портала на Комисията;

| 22. | призовава Комисията да подкрепи мерки за насърчаване на свободния достъп до данни от обществения сектор в програмите си за финансиране, като вземе предвид местните и регионалните органи на управление; |
| --- | --- |

22.

призовава Комисията да подкрепи мерки за насърчаване на свободния достъп до данни от обществения сектор в програмите си за финансиране, като вземе предвид местните и регионалните органи на управление;

| 23. | призовава обществените органи да публикуват данните в машинно четим формат, когато е възможно, но отбелязва, че директивата няма да изисква всички данни да бъдат преобразувани в машинно четим формат; това следва също да бъде ясно посочено в съображенията на директивата; |
| --- | --- |

23.

призовава обществените органи да публикуват данните в машинно четим формат, когато е възможно, но отбелязва, че директивата няма да изисква всички данни да бъдат преобразувани в машинно четим формат; това следва също да бъде ясно посочено в съображенията на директивата;

Възможности

| 24. | вярва, че повторната употреба на свободно достъпна информация от обществения сектор е от полза за обществото като цяло. Разработването на нови практики, използващи свързани, свободно достъпни данни, е стъпка към процеси на обслужване, при които потребителят заема централно място. Други ползи могат да бъдат реализирани под формата на иновационни услуги, нови бизнес модели и увеличена ефективност на обществения сектор (11); |
| --- | --- |

24.

вярва, че повторната употреба на свободно достъпна информация от обществения сектор е от полза за обществото като цяло. Разработването на нови практики, използващи свързани, свободно достъпни данни, е стъпка към процеси на обслужване, при които потребителят заема централно място. Други ползи могат да бъдат реализирани под формата на иновационни услуги, нови бизнес модели и увеличена ефективност на обществения сектор (11);

| 25. | отбелязва, че според проучвания на Комисията безпрепятственият достъп до данни от обществения сектор увеличава икономическия растеж и създава нови възможности за бизнес, включително за малки предприятия, независимо от тяхното местоположение; Във връзка с това МСП следва по-специално да бъдат насърчавани да участват в повторната употреба и да бъде гарантирано рефинансирането, необходимо за изготвянето, съхраняването и актуализирането на документи от обществения сектор; |
| --- | --- |

25.

отбелязва, че според проучвания на Комисията безпрепятственият достъп до данни от обществения сектор увеличава икономическия растеж и създава нови възможности за бизнес, включително за малки предприятия, независимо от тяхното местоположение; Във връзка с това МСП следва по-специално да бъдат насърчавани да участват в повторната употреба и да бъде гарантирано рефинансирането, необходимо за изготвянето, съхраняването и актуализирането на документи от обществения сектор;

| 26. | отбелязва, че повторната употреба на информация от обществения сектор и значението на свободно достъпните данни за бизнеса могат да имат положително въздействие върху развитието на цял регион; |
| --- | --- |

26.

отбелязва, че повторната употреба на информация от обществения сектор и значението на свободно достъпните данни за бизнеса могат да имат положително въздействие върху развитието на цял регион;

| 27. | отбелязва, че проучванията, извършени от Комисията, и други международни проучвания подкрепят мнението, че социалните и макроикономическите ползи от предоставянето на свободен достъп до ресурси на данни от обществения сектор за повторна употреба са, при една консервативна оценка, значително по-големи от загубата на бъдещи приходи от продажби. Възможно е обаче да са необходими целенасочени мерки (за подпомагане) от Европейския съюз, за да се поемат допълнителните разходи за изпълнение на изискванията във връзка с ИОС в сегашния момент на стриктни бюджетни условия и едновременен спад на приходите, който може да продължи и в обозримо бъдеще; |
| --- | --- |

27.

отбелязва, че проучванията, извършени от Комисията, и други международни проучвания подкрепят мнението, че социалните и макроикономическите ползи от предоставянето на свободен достъп до ресурси на данни от обществения сектор за повторна употреба са, при една консервативна оценка, значително по-големи от загубата на бъдещи приходи от продажби. Възможно е обаче да са необходими целенасочени мерки (за подпомагане) от Европейския съюз, за да се поемат допълнителните разходи за изпълнение на изискванията във връзка с ИОС в сегашния момент на стриктни бюджетни условия и едновременен спад на приходите, който може да продължи и в обозримо бъдеще;

| 28. | отбелязва, че икономическата стойност на информацията зависи от съдържанието ѝ. Икономическите ползи и новите иновации се създават по-специално чрез съчетаване на информация, напр. географска със служебна информация; |
| --- | --- |

28.

отбелязва, че икономическата стойност на информацията зависи от съдържанието ѝ. Икономическите ползи и новите иновации се създават по-специално чрез съчетаване на информация, напр. географска със служебна информация;

| 29. | отбелязва, че отварянето на ИОС за повторна употреба ще има положителен ефект и върху прозрачността, ефективността и отговорността на обществените власти, ще допринесе за по-голямото оправомощяване на гражданите и за утвърждаването на демокрацията. Тогава информацията ще бъде контролируема и прозрачна; |
| --- | --- |

29.

отбелязва, че отварянето на ИОС за повторна употреба ще има положителен ефект и върху прозрачността, ефективността и отговорността на обществените власти, ще допринесе за по-голямото оправомощяване на гражданите и за утвърждаването на демокрацията. Тогава информацията ще бъде контролируема и прозрачна;

| 30. | посочва, че свободно достъпните данни от обществения сектор подобряват знанията, на които се основава вземането на решения и неговото качество, какъвто е примерът с решенията в областта на транспорта, земеползването и изменението на климата, за вземането на които е необходима информация; |
| --- | --- |

30.

посочва, че свободно достъпните данни от обществения сектор подобряват знанията, на които се основава вземането на решения и неговото качество, какъвто е примерът с решенията в областта на транспорта, земеползването и изменението на климата, за вземането на които е необходима информация;

| 31. | отбелязва, че свободно достъпните ресурси на данни от обществения сектор и принципът за принос на доброволни начала в интернет („crowd-sourcing“) предоставят значителна възможност на местните медии да представят процеса на вземане на решения, осъществяван на местно равнище, по един разбираем и интересен начин; |
| --- | --- |

31.

отбелязва, че свободно достъпните ресурси на данни от обществения сектор и принципът за принос на доброволни начала в интернет („crowd-sourcing“) предоставят значителна възможност на местните медии да представят процеса на вземане на решения, осъществяван на местно равнище, по един разбираем и интересен начин;

| 32. | посочва, че свободно достъпните данни от обществения сектор също така дават възможност обществените електронни услуги да се предоставят с по-голяма разходна ефективност и да се съхранява по-малко повтаряща се информация; |
| --- | --- |

32.

посочва, че свободно достъпните данни от обществения сектор също така дават възможност обществените електронни услуги да се предоставят с по-голяма разходна ефективност и да се съхранява по-малко повтаряща се информация;

| 33. | подчертава, че осигуряването на широк достъп до данни от обществения сектор за тяхната повторна употреба не само създава нова бизнес дейност, но и дава възможност на обществените власти да разработят свои собствени системи и процеси, както и интерфейси между тези системи; |
| --- | --- |

33.

подчертава, че осигуряването на широк достъп до данни от обществения сектор за тяхната повторна употреба не само създава нова бизнес дейност, но и дава възможност на обществените власти да разработят свои собствени системи и процеси, както и интерфейси между тези системи;

| 34. | отбелязва, че много продукти и услуги, основаващи се на информация от обществения сектор, имат трансграничен характер и смята, че на бизнеса трябва да се създадат улеснения да предоставя услуги на територията на целия ЕС; |
| --- | --- |

34.

отбелязва, че много продукти и услуги, основаващи се на информация от обществения сектор, имат трансграничен характер и смята, че на бизнеса трябва да се създадат улеснения да предоставя услуги на територията на целия ЕС;

| 35. | подчертава, че свободно достъпните данни от обществения сектор помагат за подобряване на условията за един ефективен цифров вътрешен пазар, предлагащ на потребителите лесен, безопасен и гъвкав достъп до правно цифрово съдържание и услуги (12); |
| --- | --- |

35.

подчертава, че свободно достъпните данни от обществения сектор помагат за подобряване на условията за един ефективен цифров вътрешен пазар, предлагащ на потребителите лесен, безопасен и гъвкав достъп до правно цифрово съдържание и услуги (12);

| 36. | отбелязва, че развитието на цифровия вътрешен пазар, услугите и информационните продукти, за което способстват свободно достъпните данни от обществения сектор, са в полза на европейските граждани — както като потребители и предприемачи, така и като работници в творческия и информационния сектор (13); |
| --- | --- |

36.

отбелязва, че развитието на цифровия вътрешен пазар, услугите и информационните продукти, за което способстват свободно достъпните данни от обществения сектор, са в полза на европейските граждани — както като потребители и предприемачи, така и като работници в творческия и информационния сектор (13);

| 37. | посочва, че местните оператори от обществения сектор често не разполагат с достатъчно ресурси, експертни знания или финансиране за разработването на ориентирани към потребителите иновации в областта на услугите. Местните и регионалните оператори следва да бъдат подкрепяни и насърчавани да оптимизират данните от обществения сектор, до които е бил даден достъп за повторна употреба на разработчиците и бизнеса, включително МСП, като по този начин осигурят нови възможности за бизнес и за създаване на работни места, като същевременно създадат условията за напълно нови цифрови услуги, които евентуално биха могли да бъдат от полза и за местния и регионалния обществен сектор; |
| --- | --- |

37.

посочва, че местните оператори от обществения сектор често не разполагат с достатъчно ресурси, експертни знания или финансиране за разработването на ориентирани към потребителите иновации в областта на услугите. Местните и регионалните оператори следва да бъдат подкрепяни и насърчавани да оптимизират данните от обществения сектор, до които е бил даден достъп за повторна употреба на разработчиците и бизнеса, включително МСП, като по този начин осигурят нови възможности за бизнес и за създаване на работни места, като същевременно създадат условията за напълно нови цифрови услуги, които евентуално биха могли да бъдат от полза и за местния и регионалния обществен сектор;

| 38. | отбелязва, че опазването на запасите от природни ресурси и намаляването на въглеродния отпечатък са ключови аспекти на устойчивото развитие, но ограничават растежа, който зависи от производството. Икономическият растеж на Европа трябва да се основава на нещо по-различно от увеличаване на производството на потребителски стоки. Продукти и услуги, които могат да бъдат направени и продадени цифрово, могат да създават растеж, налагайки по-малка тежест върху природните ресурси; подчертава обаче, че по-значителното използване на цифрови процеси, не на последно място и поради търсенето на продукти и услуги, за които по-рано не е имало такова, ще доведе до повишено потребление на енергия и на ресурсите, необходими за производството на цифрови устройства; |
| --- | --- |

38.

отбелязва, че опазването на запасите от природни ресурси и намаляването на въглеродния отпечатък са ключови аспекти на устойчивото развитие, но ограничават растежа, който зависи от производството. Икономическият растеж на Европа трябва да се основава на нещо по-различно от увеличаване на производството на потребителски стоки. Продукти и услуги, които могат да бъдат направени и продадени цифрово, могат да създават растеж, налагайки по-малка тежест върху природните ресурси; подчертава обаче, че по-значителното използване на цифрови процеси, не на последно място и поради търсенето на продукти и услуги, за които по-рано не е имало такова, ще доведе до повишено потребление на енергия и на ресурсите, необходими за производството на цифрови устройства;

| 39. | отбелязва, че свободно достъпните данни от обществения сектор създават нови начини за развиване на новаторска цифрова бизнес дейност. Увеличаващото се предлагане на информация от обществения сектор за повторна употреба в машинно четим формат позволява на дружествата да разработват и предлагат нови видове услуги, използвайки тази информация. Интерфейсите между информационните услуги и функцията за автоматизирана проверка на данните са средства, които намаляват ръчното съхранение на данни и работата по коригирането им; |
| --- | --- |

39.

отбелязва, че свободно достъпните данни от обществения сектор създават нови начини за развиване на новаторска цифрова бизнес дейност. Увеличаващото се предлагане на информация от обществения сектор за повторна употреба в машинно четим формат позволява на дружествата да разработват и предлагат нови видове услуги, използвайки тази информация. Интерфейсите между информационните услуги и функцията за автоматизирана проверка на данните са средства, които намаляват ръчното съхранение на данни и работата по коригирането им;

| 40. | подчертава, че свободно достъпните данни от обществения сектор могат да генерират иновации не само от бизнеса, но и от обществените власти и научноизследователските центрове, третия сектор и физическите лица; |
| --- | --- |

40.

подчертава, че свободно достъпните данни от обществения сектор могат да генерират иновации не само от бизнеса, но и от обществените власти и научноизследователските центрове, третия сектор и физическите лица;

| 41. | посочва, че по-широкото използване на информация поражда икономически и социални мултиплициращи ефекти и синергии, например чрез увеличаване на наличните източници на данни в областта на научните изследвания и образованието; |
| --- | --- |

41.

посочва, че по-широкото използване на информация поражда икономически и социални мултиплициращи ефекти и синергии, например чрез увеличаване на наличните източници на данни в областта на научните изследвания и образованието;

| 42. | отбелязва, че свободно достъпните за повторна употреба данни от обществения сектор носят ползи за туризма, като улесняват предоставянето на услуги и подробна информация за дестинациите на туристите на собствения им език; |
| --- | --- |

42.

отбелязва, че свободно достъпните за повторна употреба данни от обществения сектор носят ползи за туризма, като улесняват предоставянето на услуги и подробна информация за дестинациите на туристите на собствения им език;

| 43. | отбелязва, че повторната употреба на наличната информация спомага за повишаването на потенциала на информационните и комуникационните технологии да подобряват енергийната ефективност, а оттук и да повишават конкурентоспособността на Европейския съюз, и спомага за увеличаването на възможностите за бизнес на местно и регионално ниво (14); |
| --- | --- |

43.

отбелязва, че повторната употреба на наличната информация спомага за повишаването на потенциала на информационните и комуникационните технологии да подобряват енергийната ефективност, а оттук и да повишават конкурентоспособността на Европейския съюз, и спомага за увеличаването на възможностите за бизнес на местно и регионално ниво (14);

| 44. | подчертава, че иновационните възможности, предоставяни от свободно достъпните данни от обществения сектор, трябва също да бъдат взети предвид при прилагането на рамковата програма „Хоризонт 2020“ на ЕС; |
| --- | --- |

44.

подчертава, че иновационните възможности, предоставяни от свободно достъпните данни от обществения сектор, трябва също да бъдат взети предвид при прилагането на рамковата програма „Хоризонт 2020“ на ЕС;

| 45. | приветства факта, че през периода 2014–2020 г. финансирането за европейската инфраструктура за електронни услуги с данни от обществения сектор ще дойде от Механизма за свързване на Европа. Когато се заделя това финансиране, е важно да се вземат предвид нуждите на местните и регионалните власти и предизвикателствата, пред които ги изправя осигуряването на свободен достъп до ресурси от данни за повторна употреба; |
| --- | --- |

45.

приветства факта, че през периода 2014–2020 г. финансирането за европейската инфраструктура за електронни услуги с данни от обществения сектор ще дойде от Механизма за свързване на Европа. Когато се заделя това финансиране, е важно да се вземат предвид нуждите на местните и регионалните власти и предизвикателствата, пред които ги изправя осигуряването на свободен достъп до ресурси от данни за повторна употреба;

Предизвикателства

| 46. | счита, че когато органите от обществения сектор генерират значителна част от своите оперативни разходи, свързани с изпълнението на задачите им за предоставяне на обществени услуги, от експлоатацията на своите права на интелектуална собственост, е важно да им бъде позволено да налагат такси за повторната употреба на документи над размера на пределните разходи; |
| --- | --- |

46.

счита, че когато органите от обществения сектор генерират значителна част от своите оперативни разходи, свързани с изпълнението на задачите им за предоставяне на обществени услуги, от експлоатацията на своите права на интелектуална собственост, е важно да им бъде позволено да налагат такси за повторната употреба на документи над размера на пределните разходи;

| 47. | отбелязва, че местните и регионалните власти вероятно продължават да изпитват проблеми по отношение на достъпа, събирането, обработката и повторната употреба на данни, получени от националните органи. Местните, регионалните и националните власти трябва да си сътрудничат по-тясно, за да се осигури ефективност при използването на свободно достъпните ресурси на данни от обществения сектор; |
| --- | --- |

47.

отбелязва, че местните и регионалните власти вероятно продължават да изпитват проблеми по отношение на достъпа, събирането, обработката и повторната употреба на данни, получени от националните органи. Местните, регионалните и националните власти трябва да си сътрудничат по-тясно, за да се осигури ефективност при използването на свободно достъпните ресурси на данни от обществения сектор;

| 48. | смята, че трябва да се обърне особено внимание на възникналите пред местните и регионалните власти и разработчици пречки и проблеми във връзка с използването на информацията от обществения сектор, и да се обмисли какво трябва да направи, за да се разрешат тези проблеми. Важно е също така документите да бъдат предоставяни в машинно четим формат и заедно със свързаните с тях метаданни в случаите, в които това е възможно и подходящо; |
| --- | --- |

48.

смята, че трябва да се обърне особено внимание на възникналите пред местните и регионалните власти и разработчици пречки и проблеми във връзка с използването на информацията от обществения сектор, и да се обмисли какво трябва да направи, за да се разрешат тези проблеми. Важно е също така документите да бъдат предоставяни в машинно четим формат и заедно със свързаните с тях метаданни в случаите, в които това е възможно и подходящо;

| 49. | посочва, че технологията, необходима за осигуряване на свободен достъп до данни от обществения сектор, е вече доста напреднала, но че на местно и регионално равнище тя вероятно все още не е достатъчно добре усвоена и че все още липсват необходимите инструменти, за да бъде намерена информацията, годна за повторна употреба. Налице е също така липса на умения, което означава, че свободно достъпните данни от обществения сектор не се използват достатъчно ефективно в областта на услугите, предоставяни на широката общественост; |
| --- | --- |

49.

посочва, че технологията, необходима за осигуряване на свободен достъп до данни от обществения сектор, е вече доста напреднала, но че на местно и регионално равнище тя вероятно все още не е достатъчно добре усвоена и че все още липсват необходимите инструменти, за да бъде намерена информацията, годна за повторна употреба. Налице е също така липса на умения, което означава, че свободно достъпните данни от обществения сектор не се използват достатъчно ефективно в областта на услугите, предоставяни на широката общественост;

| 50. | отбелязва, че местните и регионалните власти, особено най-малките общини, не винаги разполагат с ресурси или капацитет за въвеждане на мащабни мерки за осигуряване на достъпност на данните, а се нуждаят от помощ за изпълнението на тази задача (насоки и препоръки, възпроизводима техническа инфраструктура, общи каталози на данни, финансиране и др.); |
| --- | --- |

50.

отбелязва, че местните и регионалните власти, особено най-малките общини, не винаги разполагат с ресурси или капацитет за въвеждане на мащабни мерки за осигуряване на достъпност на данните, а се нуждаят от помощ за изпълнението на тази задача (насоки и препоръки, възпроизводима техническа инфраструктура, общи каталози на данни, финансиране и др.);

| 51. | отбелязва, че ако свободно достъпните данни от обществения сектор бъдат напълно децентрализирани без каквото и да е централно управление, на разработчиците и бизнеса ще им е по-трудно да разработват приложения на базата на такива данни; |
| --- | --- |

51.

отбелязва, че ако свободно достъпните данни от обществения сектор бъдат напълно децентрализирани без каквото и да е централно управление, на разработчиците и бизнеса ще им е по-трудно да разработват приложения на базата на такива данни;

| 52. | отбелязва, че предвид разнообразието от местни и регионални действащи лица в Европа, на разработчиците може да им е трудно да създават възпроизводими технически платформи и приложения, и би препоръчал да се организират общоевропейски проекти, при които приложенията да се разработват и изпитват по координиран начин. Пример за това е проектът CitySDK, в рамките на който редица европейски градове си сътрудничат в разработването на приложения и споделят своя опит; |
| --- | --- |

52.

отбелязва, че предвид разнообразието от местни и регионални действащи лица в Европа, на разработчиците може да им е трудно да създават възпроизводими технически платформи и приложения, и би препоръчал да се организират общоевропейски проекти, при които приложенията да се разработват и изпитват по координиран начин. Пример за това е проектът CitySDK, в рамките на който редица европейски градове си сътрудничат в разработването на приложения и споделят своя опит;

| 53. | посочва, че след като сe положат и затвърдят основите на свободно достъпните данни от обществения сектор, поддържането им няма да изисква толкова много ресурси, колкото по време на проучвателната фаза. Трябва да бъдат организирани курсове за обучение на местните и регионалните служители във връзка със свободно достъпните данни от обществения сектор, което би увеличило разбирането им за значението на тези данни в тяхната собствена организация; |
| --- | --- |

53.

посочва, че след като сe положат и затвърдят основите на свободно достъпните данни от обществения сектор, поддържането им няма да изисква толкова много ресурси, колкото по време на проучвателната фаза. Трябва да бъдат организирани курсове за обучение на местните и регионалните служители във връзка със свободно достъпните данни от обществения сектор, което би увеличило разбирането им за значението на тези данни в тяхната собствена организация;

| 54. | отбелязва, че не е достатъчно данните да бъдат свободно достъпни за взимащите решения лица и гражданите, тъй като използването на информация изисква специфични умения. Необходимо е да се организират курсове за преподаване на умения за управление и анализ на данни, както и да се осигури продължаващо обучение на различни нива; |
| --- | --- |

54.

отбелязва, че не е достатъчно данните да бъдат свободно достъпни за взимащите решения лица и гражданите, тъй като използването на информация изисква специфични умения. Необходимо е да се организират курсове за преподаване на умения за управление и анализ на данни, както и да се осигури продължаващо обучение на различни нива;

| 55. | обръща специално внимание на факта, че предложението за директива не следва да засяга основните дейности на библиотеките, архивите и музеите в цифровата среда. Предложението не трябва да доведе до ситуация, застрашаваща способността на даден обществен орган да управлява своята основна дейност поради това, че директивата значително намалява неговите възможности за развиване на икономически устойчиви дейности посредством обединения в сътрудничество с операторите от обществения и частния сектор. Особено по отношение на договорните споразумения, например проектите за цифровизация в голям мащаб, би следвало да е възможно да се делегират изключителни права за един преходен период, ако се докаже, че са необходими за предоставянето на услуга от обществен интерес; |
| --- | --- |

55.

обръща специално внимание на факта, че предложението за директива не следва да засяга основните дейности на библиотеките, архивите и музеите в цифровата среда. Предложението не трябва да доведе до ситуация, застрашаваща способността на даден обществен орган да управлява своята основна дейност поради това, че директивата значително намалява неговите възможности за развиване на икономически устойчиви дейности посредством обединения в сътрудничество с операторите от обществения и частния сектор. Особено по отношение на договорните споразумения, например проектите за цифровизация в голям мащаб, би следвало да е възможно да се делегират изключителни права за един преходен период, ако се докаже, че са необходими за предоставянето на услуга от обществен интерес;

| 56. | счита, че трябва да се обърне специално внимание на логистиката, необходима за обработката на голямото количество данни, които ще бъдат използвани от разработените приложения и от обществените администрации; |
| --- | --- |

56.

счита, че трябва да се обърне специално внимание на логистиката, необходима за обработката на голямото количество данни, които ще бъдат използвани от разработените приложения и от обществените администрации;

| 57. | отбелязва, че има различни нива на достъпност на информация от обществения сектор и че данните, чиято достъпност повишава социалната прозрачност (например информация за данъка на физическите лица), могат, когато са достъпни при поискване, да създадат проблем за защитата на неприкосновеността на личния живот, ако бъдат публикувани в режим на повторна употреба на свободно достъпни данни от обществения сектор; |
| --- | --- |

57.

отбелязва, че има различни нива на достъпност на информация от обществения сектор и че данните, чиято достъпност повишава социалната прозрачност (например информация за данъка на физическите лица), могат, когато са достъпни при поискване, да създадат проблем за защитата на неприкосновеността на личния живот, ако бъдат публикувани в режим на повторна употреба на свободно достъпни данни от обществения сектор;

| 58. | счита, че е критично важно да бъдат изпълнявани изискванията за сигурност на всяко ниво, за да се гарантират оптимални равнища на неприкосновеност на личния живот и защита на личните данни, и да се предотвратява незаконното проследяване на всякакъв вид лична информация и рискът от профилиране, въз основа на данни като предпочитанията за пазаруване, медицинското състояние, здравното досие и др. Защитата на личния живот трябва да се разглежда и от гледна точка на възможността за автоматично сливане на данните от различни файлове с цел създаването на силно персонализирани профили на отделни хора; |
| --- | --- |

58.

счита, че е критично важно да бъдат изпълнявани изискванията за сигурност на всяко ниво, за да се гарантират оптимални равнища на неприкосновеност на личния живот и защита на личните данни, и да се предотвратява незаконното проследяване на всякакъв вид лична информация и рискът от профилиране, въз основа на данни като предпочитанията за пазаруване, медицинското състояние, здравното досие и др. Защитата на личния живот трябва да се разглежда и от гледна точка на възможността за автоматично сливане на данните от различни файлове с цел създаването на силно персонализирани профили на отделни хора;

| 59. | отбелязва, че осигуряването на свободен достъп до данни, съдържащи лична информация, включително за използване в областта на научните изследвания и развитието (напр. научни медицински изследвания), трябва да се извършва при условие, че се премахват данните, позволяващи персонална идентификация, и се определят ограничения пред извършването на подобно комбиниране на данни. Органите, управляващи основните данни, трябва да се насърчават да придават анонимност на своите данни. Анонимизираните данни могат да бъдат използвани и при разработването на услуги както в обществения, така и в частния сектор, доколкото при комбинирането им с други данни няма риск да бъде направена достатъчно ясна връзка с дадено лице, което се нуждае от защита. Разходите за анонимизирането трябва да бъдат включени в определянето на разходите; |
| --- | --- |

59.

отбелязва, че осигуряването на свободен достъп до данни, съдържащи лична информация, включително за използване в областта на научните изследвания и развитието (напр. научни медицински изследвания), трябва да се извършва при условие, че се премахват данните, позволяващи персонална идентификация, и се определят ограничения пред извършването на подобно комбиниране на данни. Органите, управляващи основните данни, трябва да се насърчават да придават анонимност на своите данни. Анонимизираните данни могат да бъдат използвани и при разработването на услуги както в обществения, така и в частния сектор, доколкото при комбинирането им с други данни няма риск да бъде направена достатъчно ясна връзка с дадено лице, което се нуждае от защита. Разходите за анонимизирането трябва да бъдат включени в определянето на разходите;

| 60. | отбелязва, че мета-данните са важен аспект на повторната употреба на информацията и че публикуването на мета-данни в стандартизиран формат може по-специално да ускори трансграничния обмен на информация. Комисията следва да изготви препоръка за стандартизиран модел за мета-данни и да се ориентира към съществуващите стандарти (включително и по насоките за мета-данните във връзка с Директивата относно INSPIRE); |
| --- | --- |

60.

отбелязва, че мета-данните са важен аспект на повторната употреба на информацията и че публикуването на мета-данни в стандартизиран формат може по-специално да ускори трансграничния обмен на информация. Комисията следва да изготви препоръка за стандартизиран модел за мета-данни и да се ориентира към съществуващите стандарти (включително и по насоките за мета-данните във връзка с Директивата относно INSPIRE);

Заключения

| 61. | посочва, че предложението за директива не трябва да възпрепятства изпълнението на основните задачи на местните, регионалните и националните власти; |
| --- | --- |

61.

посочва, че предложението за директива не трябва да възпрепятства изпълнението на основните задачи на местните, регионалните и националните власти;

| 62. | счита за необходимо ключовите обществени интереси да бъдат защитавани на всички равнища. Трябва да се предотврати всяко използване на данните, което застрашава обществените интереси; |
| --- | --- |

62.

счита за необходимо ключовите обществени интереси да бъдат защитавани на всички равнища. Трябва да се предотврати всяко използване на данните, което застрашава обществените интереси;

| 63. | счита, че в този си вид действията, описани в предложението за директива, не пораждат риск от влизане в противоречие с принципите на субсидиарност и пропорционалност. За да се предотврати евентуалното нарушение на тези принципи, местните и регионалните власти трябва да бъдат систематично консултирани в процеса на разработване, прилагане и управление на мерките, предназначени да се стимулира повторната употреба на информацията от обществения сектор с цел насърчаване на икономическия растеж и създаване на работни места; |
| --- | --- |

63.

счита, че в този си вид действията, описани в предложението за директива, не пораждат риск от влизане в противоречие с принципите на субсидиарност и пропорционалност. За да се предотврати евентуалното нарушение на тези принципи, местните и регионалните власти трябва да бъдат систематично консултирани в процеса на разработване, прилагане и управление на мерките, предназначени да се стимулира повторната употреба на информацията от обществения сектор с цел насърчаване на икономическия растеж и създаване на работни места;

| 64. | смята, че е особено важно да се прилага принципът на субсидиарност в координирани действия на Европейския съюз, държавите членки и местните и регионалните власти, което да доведе до разпределяне на отговорността между различните нива на управление, въз основа на всички източници на демократична легитимност и на представителния характер на различните участници, както е посочено в Бялата книга на КР за многостепенното управление (15); |
| --- | --- |

64.

смята, че е особено важно да се прилага принципът на субсидиарност в координирани действия на Европейския съюз, държавите членки и местните и регионалните власти, което да доведе до разпределяне на отговорността между различните нива на управление, въз основа на всички източници на демократична легитимност и на представителния характер на различните участници, както е посочено в Бялата книга на КР за многостепенното управление (15);

| 65. | отбелязва, че целта на предложението за изменение на директивата не е да се реши какви документи в държавите членки трябва да са обществено достояние. Законодателството, уреждащо обществения достъп до информация, ще продължи да бъде от изключителната компетенция на държавите членки. Предложените разпоредби ще се отнасят до повторната употреба на документи в случаи, когато те са общодостъпни, включително съгласно националните правила за достъп. Във връзка с това обаче трябва да се поиска определение на понятието „общодостъпен публичен документ”, което трябва да обхваща само онези документи, за които в правната система на дадена държава членка се предвижда право на достъп; |
| --- | --- |

65.

отбелязва, че целта на предложението за изменение на директивата не е да се реши какви документи в държавите членки трябва да са обществено достояние. Законодателството, уреждащо обществения достъп до информация, ще продължи да бъде от изключителната компетенция на държавите членки. Предложените разпоредби ще се отнасят до повторната употреба на документи в случаи, когато те са общодостъпни, включително съгласно националните правила за достъп. Във връзка с това обаче трябва да се поиска определение на понятието „общодостъпен публичен документ”, което трябва да обхваща само онези документи, за които в правната система на дадена държава членка се предвижда право на достъп;

| 66. | счита, че е важно членовете на обществото и бизнеса да разполагат с ясни процедури за оплаквания и жалби във връзка с нередности, касаещи повторната употреба на информация; |
| --- | --- |

66.

счита, че е важно членовете на обществото и бизнеса да разполагат с ясни процедури за оплаквания и жалби във връзка с нередности, касаещи повторната употреба на информация;

| 67. | отбелязва, че подобряването и отварянето на достъпа до информация от обществения сектор за повторна употреба трябва да бъде добре планирано, въз основа на данни от проучвания, съществуващ опит и добри практики; |
| --- | --- |

67.

отбелязва, че подобряването и отварянето на достъпа до информация от обществения сектор за повторна употреба трябва да бъде добре планирано, въз основа на данни от проучвания, съществуващ опит и добри практики;

| 68. | отбелязва, че до този момент обществените онлайн услуги се състоят в твърде голяма степен в прехвърлянето на хартиената бюрокрация в онлайн режим. ЕС и държавите членки следва да са пионерите, водещият фактор в усилията на европейско и национално равнище, в тясно сътрудничество с местните и регионалните власти, за реализирането на по-значителна промяна в процедурите и структурите на обществената администрация, чрез използването на ИКТ, включително на свободно достъпни данни, за подобряване на значимостта, качеството и производителността на работата и ефикасността на обществените власти и за намаляването на бюрокрацията по отношение на широката общественост и бизнеса; |
| --- | --- |

68.

отбелязва, че до този момент обществените онлайн услуги се състоят в твърде голяма степен в прехвърлянето на хартиената бюрокрация в онлайн режим. ЕС и държавите членки следва да са пионерите, водещият фактор в усилията на европейско и национално равнище, в тясно сътрудничество с местните и регионалните власти, за реализирането на по-значителна промяна в процедурите и структурите на обществената администрация, чрез използването на ИКТ, включително на свободно достъпни данни, за подобряване на значимостта, качеството и производителността на работата и ефикасността на обществените власти и за намаляването на бюрокрацията по отношение на широката общественост и бизнеса;

| 69. | счита, че Комисията трябва да насърчава свободно достъпните данни от обществения сектор чрез технически насоки и препоръки, като публикува общ каталог на данни и въведе общ лиценз за свободно достъпни данни; |
| --- | --- |

69.

счита, че Комисията трябва да насърчава свободно достъпните данни от обществения сектор чрез технически насоки и препоръки, като публикува общ каталог на данни и въведе общ лиценз за свободно достъпни данни;

II.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Изменение 1

Член 1.6.1, параграф 2

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| „В изключителни случаи, по-специално когато органите от обществения сектор покриват значителна част от оперативните си разходи, свързани с изпълнението на своите обществени задачи, като се възползват от правата си върху интелектуална собственост, на органите от обществения сектор може да се позволи да налагат такси за повторната употреба на документи, надхвърлящи допълнителните разходи, в съответствие с обективни, прозрачни и проверими критерии, стига това да е в интерес на обществото и да бъде одобрено от независимия орган, споменат в член 4, параграф 4, и да не засяга параграфи 3 и 4 от настоящия член.“ | „В изключителни случаи, по-специално когато органите от обществения сектор покриват значителна част от оперативните си разходи, свързани с изпълнението на своите обществени задачи, на органите от обществения сектор може да се позволи да налагат такси за повторната употреба на документи, надхвърлящи допълнителните разходи, в съответствие с обективни, прозрачни и проверими критерии, стига това да е в интерес на обществото и засяга параграфи 3 и 4 от настоящия член.“ |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

„В изключителни случаи, по-специално когато органите от обществения сектор покриват значителна част от оперативните си разходи, свързани с изпълнението на своите обществени задачи, като се възползват от правата си върху интелектуална собственост, на органите от обществения сектор може да се позволи да налагат такси за повторната употреба на документи, надхвърлящи допълнителните разходи, в съответствие с обективни, прозрачни и проверими критерии, стига това да е в интерес на обществото и да бъде одобрено от независимия орган, споменат в член 4, параграф 4, и да не засяга параграфи 3 и 4 от настоящия член.“

„В изключителни случаи, по-специално когато органите от обществения сектор покриват значителна част от оперативните си разходи, свързани с изпълнението на своите обществени задачи, на органите от обществения сектор може да се позволи да налагат такси за повторната употреба на документи, надхвърлящи допълнителните разходи, в съответствие с обективни, прозрачни и проверими критерии, стига това да е в интерес на обществото и засяга параграфи 3 и 4 от настоящия член.“

Изложение на мотивите

Изразните средства, използвани в този раздел, са неясни и могат лесно да доведат до погрешни тълкувания по начин, който да се окаже съдбоносен за прилагането на директивата. Изменението е предназначено да опише по-прецизно естеството на изключителните случаи и да предотврати появата на недоразумения в резултат на погрешно тълкувание на текста.

Изменение 2

Член 1.4.2

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Средствата за правна защита включват възможността за преразглеждане от независим орган, на който са предоставени специфични регулаторни правомощия по отношение на повторната употреба на информация от обществения сектор и чиито решения са задължителни за съответния орган от обществения сектор. | Средствата за правна защита включват възможността за преразглеждане от независим орган, чиито решения са задължителни за съответния орган от обществения сектор. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Средствата за правна защита включват възможността за преразглеждане от независим орган, на който са предоставени специфични регулаторни правомощия по отношение на повторната употреба на информация от обществения сектор и чиито решения са задължителни за съответния орган от обществения сектор.

Средствата за правна защита включват възможността за преразглеждане от независим орган, чиито решения са задължителни за съответния орган от обществения сектор.

Изложение на мотивите

Не е ясно какво се има предвид под „орган, на който са предоставени специфични регулаторни правомощия по отношение на повторната употреба на информация от обществения сектор“. След като не е ясна ползата от създаването на независим орган в тази област и тя не съответства на разходите, които трябва да бъдат поети на равнище държави членки, то предложението се оценява критично и съответно се отхвърля.

Брюксел, 10 октомври 2012 г.

Председател на Комитета на регионите

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 247/2009.

1

(2)  CdR 104/2010.

2

(3)  Пак там.

3

(4)  CdR 247/2009.

4

(5)  Пак там.

5

(6)  CdR 104/2010.

6

(7)  CdR 247/2009.

7

(8)  Пак там.

8

(9)  Пак там.

9

(10)  CdR 10/2009.

10

(11)  CdR 104/2010.

11

(12)  CdR 104/2010.

12

(13)  Пак там.

13

(14)  CdR 65/2011.

14

(15)  CdR 89/2009.

15

---

| 18.12.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 391/127 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 391/127

---

Становище на Комитета на регионите относно „Пакет от законодателни актове за защита на данните“

2012/C 391/13

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | приветства предложенията за реформа на европейското законодателство за защита на данните като принос на Европейския съюз за световния дебат във връзка с подходящата защита на неприкосновеността на личния живот в един цифров свят; |
| --- | --- |

—

приветства предложенията за реформа на европейското законодателство за защита на данните като принос на Европейския съюз за световния дебат във връзка с подходящата защита на неприкосновеността на личния живот в един цифров свят;

| — | счита за задължително да се изяснят основни въпроси, свързани със защитата на личните данни, в рамките на обикновената законодателна процедура, която единствена гарантира прозрачността и демократичната легитимност чрез цялостното участие на Съвета на Европейския съюз и Европейския парламент в процеса на вземане на решения, както и чрез участието на представителите на европейските местни и регионални власти; |
| --- | --- |

—

счита за задължително да се изяснят основни въпроси, свързани със защитата на личните данни, в рамките на обикновената законодателна процедура, която единствена гарантира прозрачността и демократичната легитимност чрез цялостното участие на Съвета на Европейския съюз и Европейския парламент в процеса на вземане на решения, както и чрез участието на представителите на европейските местни и регионални власти;

| — | посочва, че независимо от откритите въпроси относно съвместимостта на основната концепция на регламента с принципа на субсидиарност и принципа на пропорционалност, от подробното регламентиране произтичат и допълнителни нецелесъобразни разграничения за законодателството на държавите членки в областта на обработването на данни от страна на органите на публичната администрация; |
| --- | --- |

—

посочва, че независимо от откритите въпроси относно съвместимостта на основната концепция на регламента с принципа на субсидиарност и принципа на пропорционалност, от подробното регламентиране произтичат и допълнителни нецелесъобразни разграничения за законодателството на държавите членки в областта на обработването на данни от страна на органите на публичната администрация;

| — | счита също за целесъобразно в предложението за регламент да се предостави по-широко поле за вземане на решения на държавите членки, и съответно на регионите, за да може, в съответствие с националното право, да се регулират общите условия, приложими по отношение на членовете на надзорния орган, с цел да се гарантира тяхната независимост при изпълнението на задълженията им. |
| --- | --- |

—

счита също за целесъобразно в предложението за регламент да се предостави по-широко поле за вземане на решения на държавите членки, и съответно на регионите, за да може, в съответствие с националното право, да се регулират общите условия, приложими по отношение на членовете на надзорния орган, с цел да се гарантира тяхната независимост при изпълнението на задълженията им.

| Докладчик | г-жа Ursula MÄNNLE (DE/ЕНП), член на Ландтага на Бавария |
| --- | --- |
| Отправни документи | „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите - Защитата на правото на личен живот във взаимосвързания свят - Европейска рамка за защита на данните за 21-ви век“,
  COM(2012) 9 final
  „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни от компетентните органи за целите на предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на престъпления или изпълнението на наказателни санкции и относно свободното движение на такива данни“,
  COM(2012) 10 final
  „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни и относно свободното движение на такива данни (общ регламент относно защитата на данните)“,
  COM(2012) 11 final |

Докладчик

г-жа Ursula MÄNNLE (DE/ЕНП), член на Ландтага на Бавария

Отправни документи

„Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите - Защитата на правото на личен живот във взаимосвързания свят - Европейска рамка за защита на данните за 21-ви век“,

COM(2012) 9 final

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни от компетентните органи за целите на предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на престъпления или изпълнението на наказателни санкции и относно свободното движение на такива данни“,

COM(2012) 10 final

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни и относно свободното движение на такива данни (общ регламент относно защитата на данните)“,

COM(2012) 11 final

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

С оглед на условията на обработване на данни във всички сфери на съвременното информационно общество регламентирането на защитата на данните е от основно значение за икономическото развитие, доброто функциониране и ефективността на дейността на държавната администрация и личните свободи на европейските граждани. Поради това адаптирането на защитата на данните към променените изисквания на един цифров свят, който е взаимосвързан посредством интернет във все повече области, е понастоящем част от основните проекти за осъществяване на реформи не само за Европейския съюз, а и за други държавни обединения или държави като Съвета на Европа и Съединените американски щати. Защитата на личните данни поставя въпроси, свързани с всички области на политиките. С оглед на хоризонталното естество на въпроса защитата на данните е свързана с политиката в областта на сигурността и правната политика, както и икономиката, секторите на комуникациите, образованието и здравеопазването, администрацията или защитата на потребителите. Поради това по-нататъшното развитие на законодателството за защита на данните играе ключова роля и за регионите и градовете в Европа, с оглед на запазването и доразвиването на тяхната жизнеспособност във време на основни технологични промени и глобална конкуренция.

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | приветства предложенията за реформа на европейското законодателство за защита на данните като принос на Европейския съюз за световния дебат във връзка с подходящата защита на неприкосновеността на личния живот в един цифров свят; |
| --- | --- |

1.

приветства предложенията за реформа на европейското законодателство за защита на данните като принос на Европейския съюз за световния дебат във връзка с подходящата защита на неприкосновеността на личния живот в един цифров свят;

| 2. | напомня решаващата роля на местните и регионалните власти (МРВ) при прилагането на препоръките във връзка с Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Те са движеща сила на икономическия растеж на местно и регионално равнище и произвеждат, използват и управляват много цифрови информационни продукти и услуги, които се основават на бази данни с информация от публичния сектор. Поради това те трябва цялостно и по ефективен начин да оказват влияние върху законите, които ще имат въздействие върху защитата на данните в областта на техните правомощия. Регламентът ще доведе до ново административно и допълнително финансово натоварване за общините и регионите, което по мнение на Комитета е абсолютно несъразмерно спрямо ползата за гражданите; |
| --- | --- |

2.

напомня решаващата роля на местните и регионалните власти (МРВ) при прилагането на препоръките във връзка с Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Те са движеща сила на икономическия растеж на местно и регионално равнище и произвеждат, използват и управляват много цифрови информационни продукти и услуги, които се основават на бази данни с информация от публичния сектор. Поради това те трябва цялостно и по ефективен начин да оказват влияние върху законите, които ще имат въздействие върху защитата на данните в областта на техните правомощия. Регламентът ще доведе до ново административно и допълнително финансово натоварване за общините и регионите, което по мнение на Комитета е абсолютно несъразмерно спрямо ползата за гражданите;

| 3. | подкрепя общите цели на пакета за реформи да осигури, в съответствие с член 8 от Хартата на основните права и член 16 от Договора за функционирането на Европейския съюз, хармонизация на европейско равнище на защитата на лицата по отношение на обработването на лични данни; |
| --- | --- |

3.

подкрепя общите цели на пакета за реформи да осигури, в съответствие с член 8 от Хартата на основните права и член 16 от Договора за функционирането на Европейския съюз, хармонизация на европейско равнище на защитата на лицата по отношение на обработването на лични данни;

| 4. | посочва, че хармонизирането на изискванията във връзка със защитата на данните посредством общи задължителни условия води до това, че процедурите за обработка на данни на предприятия, административни институции и частни лица не подлежат на същите изисквания въпреки коренно различните условия, свързани с риска, и различните оперативни среди. Според Комитета регламентът засяга по неприемлив и негативен начин публичните служби и оставя неясноти по отношение на техните правомощия, както и в трудово-правната област. Освен това регламентът съдържа редица задължения за публичните служби на регионално и местно равнище (напр. по-обемиста документация, задължение за гарантиране на преносимостта на данни и др.), които не са балансирани от ясни подобрения за правата на субектите на данни. Комитетът обръща внимание, че - поради степента си на абстрактност – законодателен акт под формата на регламент може да разкрие възможност за злоупотреба с член 290 от ДФЕС, който предоставя на Комисията правомощието да определя и други правила, дори по съществени въпроси, и следователно не е в съзвучие с принципите на субсидиарност и на пропорционалност. Поради това Комитетът настоява обработката на лични данни от страна на публични служби и в трудово-правната област да бъдат извадени от приложното поле на регламента, така че обработката на лични данни от страна на публични служби и трудово-правните аспекти и занапред да се регулират в директива; |
| --- | --- |

4.

посочва, че хармонизирането на изискванията във връзка със защитата на данните посредством общи задължителни условия води до това, че процедурите за обработка на данни на предприятия, административни институции и частни лица не подлежат на същите изисквания въпреки коренно различните условия, свързани с риска, и различните оперативни среди. Според Комитета регламентът засяга по неприемлив и негативен начин публичните служби и оставя неясноти по отношение на техните правомощия, както и в трудово-правната област. Освен това регламентът съдържа редица задължения за публичните служби на регионално и местно равнище (напр. по-обемиста документация, задължение за гарантиране на преносимостта на данни и др.), които не са балансирани от ясни подобрения за правата на субектите на данни. Комитетът обръща внимание, че - поради степента си на абстрактност – законодателен акт под формата на регламент може да разкрие възможност за злоупотреба с член 290 от ДФЕС, който предоставя на Комисията правомощието да определя и други правила, дори по съществени въпроси, и следователно не е в съзвучие с принципите на субсидиарност и на пропорционалност. Поради това Комитетът настоява обработката на лични данни от страна на публични служби и в трудово-правната област да бъдат извадени от приложното поле на регламента, така че обработката на лични данни от страна на публични служби и трудово-правните аспекти и занапред да се регулират в директива;

| 5. | подчертава основната отговорност на независимите контролни органи за гарантиране на защитата на данни; въпреки това в свързан свят с повсеместна възможност за обработка на данни висока степен на защита на данните няма да бъда гарантирана единствено чрез опити за укрепване на законово установените задължения, но се изискват и допълнителни инструменти за стимул на обработващите информация лица за възнаграждение на усилията им във връзка със защита на данните, например да се облекчи тежестта за предоставяне на доказателства за обработващите информация лица, които се ангажират със строги стандарти за саморегулиране или кодекси за поведение или изготвят доброволно оценки на въздействието във връзка със защита на данните; |
| --- | --- |

5.

подчертава основната отговорност на независимите контролни органи за гарантиране на защитата на данни; въпреки това в свързан свят с повсеместна възможност за обработка на данни висока степен на защита на данните няма да бъда гарантирана единствено чрез опити за укрепване на законово установените задължения, но се изискват и допълнителни инструменти за стимул на обработващите информация лица за възнаграждение на усилията им във връзка със защита на данните, например да се облекчи тежестта за предоставяне на доказателства за обработващите информация лица, които се ангажират със строги стандарти за саморегулиране или кодекси за поведение или изготвят доброволно оценки на въздействието във връзка със защита на данните;

| 6. | счита за задължително да се изяснят основни въпроси, свързани със защитата на личните данни, в рамките на обикновената законодателна процедура, която единствена гарантира прозрачността и демократичната легитимност чрез цялостното участие на Съвета на Европейския съюз и Европейския парламент в процеса на вземане на решения, както и чрез участието на представителите на европейските местни и регионални власти; |
| --- | --- |

6.

счита за задължително да се изяснят основни въпроси, свързани със защитата на личните данни, в рамките на обикновената законодателна процедура, която единствена гарантира прозрачността и демократичната легитимност чрез цялостното участие на Съвета на Европейския съюз и Европейския парламент в процеса на вземане на решения, както и чрез участието на представителите на европейските местни и регионални власти;

| 7. | признава принципното изискване за създаване в рамките на сътрудничеството между полицейските и съдебните органи на обвързващи разпоредби за защита на личните данни при трансграничен обмен на данни; |
| --- | --- |

7.

признава принципното изискване за създаване в рамките на сътрудничеството между полицейските и съдебните органи на обвързващи разпоредби за защита на личните данни при трансграничен обмен на данни;

| 8. | предупреждава в усилието за укрепване на защитата на личните данни гражданите да не бъдат прекалено ограничавани при упражняването на своето право на информационно самоопределение, като им се отказва възможността да дават своето съгласие, по-специално по отношение на публичните служби, както в областта на приложното поле на Общия регламент относно защитата на данните, така и на Директивата за защита на данните; |
| --- | --- |

8.

предупреждава в усилието за укрепване на защитата на личните данни гражданите да не бъдат прекалено ограничавани при упражняването на своето право на информационно самоопределение, като им се отказва възможността да дават своето съгласие, по-специално по отношение на публичните служби, както в областта на приложното поле на Общия регламент относно защитата на данните, така и на Директивата за защита на данните;

| 9. | счита за необходимо следните отделни въпроси да бъдат разгледани в рамките на по-нататъшната законодателна процедура въз основа на настоящите съображения: |
| --- | --- |

9.

счита за необходимо следните отделни въпроси да бъдат разгледани в рамките на по-нататъшната законодателна процедура въз основа на настоящите съображения:

Субсидиарност и пропорционалност

| 10. | счита, че опитът части от европейското законодателството за защита на данните да бъдат напълно хармонизирани чрез преминаването към уреждане посредством регламент трябва да бъде обоснован с убедителни аргументи що се отнася до частния сектор; |
| --- | --- |

10.

счита, че опитът части от европейското законодателството за защита на данните да бъдат напълно хармонизирани чрез преминаването към уреждане посредством регламент трябва да бъде обоснован с убедителни аргументи що се отнася до частния сектор;

| 11. | посочва обаче, че относно цялостния пакет, състоящ се от общ регламент относно защитата на данните и директива за защита на данните по отношение на полицейските и съдебните органи, при едновременното запазване на редица европейски и национални разпоредби за защита на данните, именно в областта на телекомуникациите, в процеса на консултациите често се изразяват принципни възражения относно съвместимостта му с принципа на субсидиарност и принципа на пропорционалност. Представените опасения се отнасят до:






  — | обхвата на законодателните правомощия на Европейския съюз съгласно член 16, параграф 2 от ДФЕС, който поставя граници пред желаната пълна хармонизация именно по отношение на обработката на данни от публични служби и във връзка с предложението за директива за защита на данните по отношение на полицейските и съдебните органи поставя въпроси относно разширяването на обхвата на прилагане, включвайки теми от вътрешните работи на държавите членки; |
| --- | --- | --- |

11.

посочва обаче, че относно цялостния пакет, състоящ се от общ регламент относно защитата на данните и директива за защита на данните по отношение на полицейските и съдебните органи, при едновременното запазване на редица европейски и национални разпоредби за защита на данните, именно в областта на телекомуникациите, в процеса на консултациите често се изразяват принципни възражения относно съвместимостта му с принципа на субсидиарност и принципа на пропорционалност. Представените опасения се отнасят до:

—

обхвата на законодателните правомощия на Европейския съюз съгласно член 16, параграф 2 от ДФЕС, който поставя граници пред желаната пълна хармонизация именно по отношение на обработката на данни от публични служби и във връзка с предложението за директива за защита на данните по отношение на полицейските и съдебните органи поставя въпроси относно разширяването на обхвата на прилагане, включвайки теми от вътрешните работи на държавите членки;

| — | степента на абстрактност на регламента, която е сравнима с тази на една директива на Европейския съюз, но поради липсата на актове за прилагане от държавите членки предоставя твърде малко правна сигурност. Предоставянето на Европейската комисия на правомощие да приема делегирани актове (вж. член 86) по немаловажни въпроси е проблематично; |
| --- | --- |

—

степента на абстрактност на регламента, която е сравнима с тази на една директива на Европейския съюз, но поради липсата на актове за прилагане от държавите членки предоставя твърде малко правна сигурност. Предоставянето на Европейската комисия на правомощие да приема делегирани актове (вж. член 86) по немаловажни въпроси е проблематично;

| — | липсата на яснота по отношение на приложното поле на националните закони (Глава IX) в случаите, касаещи повече от една държава членка; |
| --- | --- |

—

липсата на яснота по отношение на приложното поле на националните закони (Глава IX) в случаите, касаещи повече от една държава членка;

| — | липсата на съгласуваност между бъдещите разпоредби на регламента и значителна част от разпоредбите в директивите в областта на телекомуникациите (например Директива 2002/58/ЕО), които са от основно значение за използването на интернет; |
| --- | --- |

—

липсата на съгласуваност между бъдещите разпоредби на регламента и значителна част от разпоредбите в директивите в областта на телекомуникациите (например Директива 2002/58/ЕО), които са от основно значение за използването на интернет;

| — | слабости при гарантирането на ефективна правна защита при евентуално нарушаване на основни права, тъй като за тази цел не e на разположение процедура за подаване на жалба пред Съда на Европейския съюз, която да дава възможност за пряка индивидуална правна защита; |
| --- | --- |

—

слабости при гарантирането на ефективна правна защита при евентуално нарушаване на основни права, тъй като за тази цел не e на разположение процедура за подаване на жалба пред Съда на Европейския съюз, която да дава възможност за пряка индивидуална правна защита;

| — | незадоволителното решаване на конфликти между интересите, свързани със защитата на данните и други защитени интереси във връзка с основните права като правото на изразяване на мнение и принципа на публичен достъп; |
| --- | --- |

—

незадоволителното решаване на конфликти между интересите, свързани със защитата на данните и други защитени интереси във връзка с основните права като правото на изразяване на мнение и принципа на публичен достъп;

| — | неясни са също и границите между приложното поле на предложението за регламент и предложението за директива; |
| --- | --- |

—

неясни са също и границите между приложното поле на предложението за регламент и предложението за директива;

| 12. | подчертава, че тези съмнения отразяват възраженията на много европейски местни и регионални власти срещу предложенията за регламентиране, които например правят невъзможно запазването на националните особености при защитата на данните в областта на социалните грижи или представляват натоварване за дейността на публичната администрация с изисквания относно защитата на данните като правото на преносимост на данни, които могат да изглеждат целесъобразни единствено за процесите на обработка на данни в икономическата област и които водят до тежки с оглед на финансовите ресурси на местните власти административни санкции; |
| --- | --- |

12.

подчертава, че тези съмнения отразяват възраженията на много европейски местни и регионални власти срещу предложенията за регламентиране, които например правят невъзможно запазването на националните особености при защитата на данните в областта на социалните грижи или представляват натоварване за дейността на публичната администрация с изисквания относно защитата на данните като правото на преносимост на данни, които могат да изглеждат целесъобразни единствено за процесите на обработка на данни в икономическата област и които водят до тежки с оглед на финансовите ресурси на местните власти административни санкции;

| 13. | счита, че в предложението за регламент относно защитата на данните трябва да се изтъкне по-ясно, че посочените в член 83 ограничения за обработването на данните за исторически и статистически цели, както и за целите на научни изследвания, не трябва да ограничават възможностите на публичните органи за съхраняване на документи в съответствие с националните разпоредби относно архивите и за консултиране на административни документи; |
| --- | --- |

13.

счита, че в предложението за регламент относно защитата на данните трябва да се изтъкне по-ясно, че посочените в член 83 ограничения за обработването на данните за исторически и статистически цели, както и за целите на научни изследвания, не трябва да ограничават възможностите на публичните органи за съхраняване на документи в съответствие с националните разпоредби относно архивите и за консултиране на административни документи;

| 14. | счита поради това за необходимо в по-нататъшната законодателна процедура още веднъж по-задълбочено отпреди да се разгледа решението относно правната форма и очертаването на граници между приложното поле на предложението за регламент и предложението за директива по отношение на евентуални алтернативи, които да съответстват в по-голяма степен на принципа на субсидиарност и принципа на пропорционалност отколкото сегашният цялостен пакет. Сред тези алтернативи е възможността обработката на лични данни от страна на публични служби, както и трудово-правната област и занапред да се регулират в директива, така че обработката на лични данни от страна на публични служби и обработката на данни в трудово-правната област да бъдат изключени от приложното поле на общия регламент; |
| --- | --- |

14.

счита поради това за необходимо в по-нататъшната законодателна процедура още веднъж по-задълбочено отпреди да се разгледа решението относно правната форма и очертаването на граници между приложното поле на предложението за регламент и предложението за директива по отношение на евентуални алтернативи, които да съответстват в по-голяма степен на принципа на субсидиарност и принципа на пропорционалност отколкото сегашният цялостен пакет. Сред тези алтернативи е възможността обработката на лични данни от страна на публични служби, както и трудово-правната област и занапред да се регулират в директива, така че обработката на лични данни от страна на публични служби и обработката на данни в трудово-правната област да бъдат изключени от приложното поле на общия регламент;

Международна съгласуваност вместо принципа на мястото на пазара

| 15. | подкрепя целта за прокарване на зачитането на европейските стандарти за защита на данните включително и за информационните услуги на световни доставчици; |
| --- | --- |

15.

подкрепя целта за прокарване на зачитането на европейските стандарти за защита на данните включително и за информационните услуги на световни доставчици;

| 16. | е на мнение, че представената едновременно с това от правителството на САЩ инициатива за правна рамка за защита на личния живот в рамките на световния ИТ-сектор предлага възможността за обединяване на насочените към реформи подходи в общи стандарти за защита на данните в основни области на международния поток на данни, като по този начин не само бъдат наложени ефективни разпоредби за защита на данните, а и бъдат избегнати различните условия на конкуренция по по-ефективен начин от ограничения в практическото си приложение принцип на мястото на пазара. |
| --- | --- |

16.

е на мнение, че представената едновременно с това от правителството на САЩ инициатива за правна рамка за защита на личния живот в рамките на световния ИТ-сектор предлага възможността за обединяване на насочените към реформи подходи в общи стандарти за защита на данните в основни области на международния поток на данни, като по този начин не само бъдат наложени ефективни разпоредби за защита на данните, а и бъдат избегнати различните условия на конкуренция по по-ефективен начин от ограничения в практическото си приложение принцип на мястото на пазара.

Жизнеспособност на концепцията за реформи

| 17. | посочва, че проектът за общ регламент относно защитата на данните се основава по материалното си естество на принципите на Директивата за защита на данните 95/46 ЕО, които се доразвиват единствено по отношение на отделни елементи като принципа „Защита на данните още при проектирането“, но иначе биват изменени. За разлика от периода на възникването на Директивата за защита на данните рисковете за обработване на лични данни в информационното общество – както за частни ползватели, така и за публични органи – вече не се характеризират с отношения 1:1. Цифровизацията и свързването в мрежа създават по-скоро системи, в които в обработването на данните участват множество служби, например при сравняването на данни или при обмена на информация между ведомства; |
| --- | --- |

17.

посочва, че проектът за общ регламент относно защитата на данните се основава по материалното си естество на принципите на Директивата за защита на данните 95/46 ЕО, които се доразвиват единствено по отношение на отделни елементи като принципа „Защита на данните още при проектирането“, но иначе биват изменени. За разлика от периода на възникването на Директивата за защита на данните рисковете за обработване на лични данни в информационното общество – както за частни ползватели, така и за публични органи – вече не се характеризират с отношения 1:1. Цифровизацията и свързването в мрежа създават по-скоро системи, в които в обработването на данните участват множество служби, например при сравняването на данни или при обмена на информация между ведомства;

| 18. | подчертава, че поставените по този начин въпроси във връзка със защитата на лични данни посредством традиционни двуполюсни концепции като понятието „отговарящите за обработване на данните“, правото на субекта на данни „да бъде забравен“ или установения във връзка с отношението между държавата и гражданите принцип на забрана (член 6 и член 9 от проекта за регламент), едва ли могат да бъдат считани за подходящи. Отделните промени по отношение на разпоредбите на директивата като например наново формулираните определения за „лични данни“ или „съгласие“ допринасят в по-голяма степен за засилване на вече съществуващата правна несигурност отколкото за нейното изясняване; |
| --- | --- |

18.

подчертава, че поставените по този начин въпроси във връзка със защитата на лични данни посредством традиционни двуполюсни концепции като понятието „отговарящите за обработване на данните“, правото на субекта на данни „да бъде забравен“ или установения във връзка с отношението между държавата и гражданите принцип на забрана (член 6 и член 9 от проекта за регламент), едва ли могат да бъдат считани за подходящи. Отделните промени по отношение на разпоредбите на директивата като например наново формулираните определения за „лични данни“ или „съгласие“ допринасят в по-голяма степен за засилване на вече съществуващата правна несигурност отколкото за нейното изясняване;

| 19. | поради това е на мнение, че – ако Комисията продължи да държи на желанието си за регламент – в регламента следва категорично да става ясно, че работодател има право да обработва данни въз основа на дадено от служителя съгласие; това се отнася и за публичните служби, както в областта на приложното поле на Общия регламент относно защитата на данните, така и на Директивата за защита на данните; съгласно регламента държавите членки могат да приемат законови разпоредби, уреждащи обработването на личните данни на работниците в трудовоправни отношения; |
| --- | --- |

19.

поради това е на мнение, че – ако Комисията продължи да държи на желанието си за регламент – в регламента следва категорично да става ясно, че работодател има право да обработва данни въз основа на дадено от служителя съгласие; това се отнася и за публичните служби, както в областта на приложното поле на Общия регламент относно защитата на данните, така и на Директивата за защита на данните; съгласно регламента държавите членки могат да приемат законови разпоредби, уреждащи обработването на личните данни на работниците в трудовоправни отношения;

| 20. | поради това счита, че е необходимо, доколкото по-нататъшната законодателна процедура не може да бъде използвана за нови основни концептуални развития, да се преосмислят механизмите за прилагане, насочени досега твърде стриктно към правоприлагащи и двуполюсни инструменти като разпоредби или санкции. Именно от гледна точка на местните и регионалните власти, които са най-близко до засегнатите страни, особено значение могат да имат:






  — | мерки за повишаване на информираността по въпроси, свързани със защитата на данните, сред всички поколения и слоеве от населението, |
| --- | --- | --- |

20.

поради това счита, че е необходимо, доколкото по-нататъшната законодателна процедура не може да бъде използвана за нови основни концептуални развития, да се преосмислят механизмите за прилагане, насочени досега твърде стриктно към правоприлагащи и двуполюсни инструменти като разпоредби или санкции. Именно от гледна точка на местните и регионалните власти, които са най-близко до засегнатите страни, особено значение могат да имат:

—

мерки за повишаване на информираността по въпроси, свързани със защитата на данните, сред всички поколения и слоеве от населението,

| — | механизми за обмен на най-добри или технологично напреднали концепции за защита на данните, например в рамките на етикети за качество, |
| --- | --- |

—

механизми за обмен на най-добри или технологично напреднали концепции за защита на данните, например в рамките на етикети за качество,

| — | стандартизирана, лесно разбираема информация и пояснения по „принципа на светофара“, |
| --- | --- |

—

стандартизирана, лесно разбираема информация и пояснения по „принципа на светофара“,

| — | обвързващо регламентирана процедура за сертифициране, |
| --- | --- |

—

обвързващо регламентирана процедура за сертифициране,

| — | или процедури за регламентирано саморегулиране на заинтересованите страни; |
| --- | --- |

—

или процедури за регламентирано саморегулиране на заинтересованите страни;

| 21. | подчертава във връзка с това, че в проекта за общ регламент относно защитата на данните на тези задачи, които като цяло се поемат от надзорните органи, досега се отдава единствено второстепенно значение, напр. в рамките на общия мандат за разпространяване на информация съгласно член 52, параграф 2 от проекта за регламент относно защитата на данните (общ регламент) или разпоредбите относно кодексите за поведение (член 38 от същия проект за регламент). |
| --- | --- |

21.

подчертава във връзка с това, че в проекта за общ регламент относно защитата на данните на тези задачи, които като цяло се поемат от надзорните органи, досега се отдава единствено второстепенно значение, напр. в рамките на общия мандат за разпространяване на информация съгласно член 52, параграф 2 от проекта за регламент относно защитата на данните (общ регламент) или разпоредбите относно кодексите за поведение (член 38 от същия проект за регламент).

Запазване на възможността за маневриране на националното законодателство

| 22. | посочва, че независимо от откритите въпроси относно съвместимостта на основната концепция на регламента с принципа на субсидиарност и принципа на пропорционалност, от подробното регламентиране произтичат и допълнителни нецелесъобразни разграничения за законодателството на държавите членки в областта на обработването на данни от страна на органите на публичната администрация; |
| --- | --- |

22.

посочва, че независимо от откритите въпроси относно съвместимостта на основната концепция на регламента с принципа на субсидиарност и принципа на пропорционалност, от подробното регламентиране произтичат и допълнителни нецелесъобразни разграничения за законодателството на държавите членки в областта на обработването на данни от страна на органите на публичната администрация;

| 23. | поради това застъпва виждането, че обработването на лични данни от страна на публични служби и трудово-правните аспекти и занапред би трябвало да бъдат регулирани с директива; |
| --- | --- |

23.

поради това застъпва виждането, че обработването на лични данни от страна на публични служби и трудово-правните аспекти и занапред би трябвало да бъдат регулирани с директива;

| 24. | поради това счита, че, ако Комисията продължи да държи на желанието си за регламент, който да се отнася и за публичните органи и за трудово-правната област:






  — | предвиденият в член 6, параграф 3 от проекта за общ регламент относно защитата на данните интерфейс за регулиране между държавите членки с цел обосноваване на задължения, свързани с обработването на данни, не трябва да бъде усложняван допълнително чрез включване на ограниченията на член 52 от Хартата на основните права, което надхвърля реалното му приложно поле; |
| --- | --- | --- |

24.

поради това счита, че, ако Комисията продължи да държи на желанието си за регламент, който да се отнася и за публичните органи и за трудово-правната област:

—

предвиденият в член 6, параграф 3 от проекта за общ регламент относно защитата на данните интерфейс за регулиране между държавите членки с цел обосноваване на задължения, свързани с обработването на данни, не трябва да бъде усложняван допълнително чрез включване на ограниченията на член 52 от Хартата на основните права, което надхвърля реалното му приложно поле;

| — | същото се отнася до предоставянето на правомощия на Комисията да урежда подробно в рамките на делегирани актове границите на оставените на държавите членки области на регулиране като например обработването на данни, свързани със здравеопазването или защита на данните в контекста на трудово правоотношение, или за исторически и статистически цели или за целите на научни изследвания; |
| --- | --- |

—

същото се отнася до предоставянето на правомощия на Комисията да урежда подробно в рамките на делегирани актове границите на оставените на държавите членки области на регулиране като например обработването на данни, свързани със здравеопазването или защита на данните в контекста на трудово правоотношение, или за исторически и статистически цели или за целите на научни изследвания;

| — | възможността за даване на съгласие трябва да бъде изрично посочена и за двете области; това се отнася също и за отношенията с публичните служби в областта на приложното поле на Директивата за защита на данните; |
| --- | --- |

—

възможността за даване на съгласие трябва да бъде изрично посочена и за двете области; това се отнася също и за отношенията с публичните служби в областта на приложното поле на Директивата за защита на данните;

| — | по отношение на всички делегирани актове (член 86) Комисията следва да бъде задължена да извършва цялостна оценка на въздействието и да се консултира със Съвета, парламентите на държавите членки и заинтересованите обществени кръгове, както и с комитетите, които съгласно ДФЕС участват при въвеждането на законодателните актове, и с Европейския комитет по защита на данните, така че наред с другото да се гарантира спазването на принципите на пропорционалност и субсидиарност. За издаването на актове за изпълнение също трябва да се изберат процедури, които да гарантират навременното и всеобхватното участие на всички заинтересовани кръгове; |
| --- | --- |

—

по отношение на всички делегирани актове (член 86) Комисията следва да бъде задължена да извършва цялостна оценка на въздействието и да се консултира със Съвета, парламентите на държавите членки и заинтересованите обществени кръгове, както и с комитетите, които съгласно ДФЕС участват при въвеждането на законодателните актове, и с Европейския комитет по защита на данните, така че наред с другото да се гарантира спазването на принципите на пропорционалност и субсидиарност. За издаването на актове за изпълнение също трябва да се изберат процедури, които да гарантират навременното и всеобхватното участие на всички заинтересовани кръгове;

| — | освен правомощията за ограничения в съответствие с член 21 от проекта за общ регламент относно защитата на данните в регламента, би трябвало да се предостави поне поле за маневриране за законодателството на държавите членки, което предвижда различни предпазни клаузи за обработването на данни за изпълняване на свързани със суверенитета задачи в съответствие с целите на член 8 от Хартата на основните права, така както това се предвижда понастоящем в регламента; |
| --- | --- |

—

освен правомощията за ограничения в съответствие с член 21 от проекта за общ регламент относно защитата на данните в регламента, би трябвало да се предостави поне поле за маневриране за законодателството на държавите членки, което предвижда различни предпазни клаузи за обработването на данни за изпълняване на свързани със суверенитета задачи в съответствие с целите на член 8 от Хартата на основните права, така както това се предвижда понастоящем в регламента;

| — | освен това още при определянето на приложното поле трябва да се уточни, че разпоредбите на регламента обхващат само дейности, които са включени в „приложното поле на правото на ЕС“, по отношение на които Европейският съюз има правомощия за приемане на обвързващи разпоредби, но не и области, които или продължават да спадат към изключителните национални компетенции, или за които договорите изрично изключват компетенции за хармонизиране на правни и административни разпоредби, напр. в областта на образованието (член 165, параграф 4 от ДФЕС); |
| --- | --- |

—

освен това още при определянето на приложното поле трябва да се уточни, че разпоредбите на регламента обхващат само дейности, които са включени в „приложното поле на правото на ЕС“, по отношение на които Европейският съюз има правомощия за приемане на обвързващи разпоредби, но не и области, които или продължават да спадат към изключителните национални компетенции, или за които договорите изрично изключват компетенции за хармонизиране на правни и административни разпоредби, напр. в областта на образованието (член 165, параграф 4 от ДФЕС);

| — | в член 82 на регламента следва ясно да бъде посочено, че се предоставя възможност специфични разпоредби за обработването на лични данни в контекста на трудово правоотношение да бъдат определяни чрез колективни споразумения; |
| --- | --- |

—

в член 82 на регламента следва ясно да бъде посочено, че се предоставя възможност специфични разпоредби за обработването на лични данни в контекста на трудово правоотношение да бъдат определяни чрез колективни споразумения;

| — | с регламента следва да се гарантира, че не се ограничава правомощието за даване на указания, например по отношение на назначаването/освобождаването на администратор на данни; |
| --- | --- |

—

с регламента следва да се гарантира, че не се ограничава правомощието за даване на указания, например по отношение на назначаването/освобождаването на администратор на данни;

| — | следва да се гарантира, че при правомощията за санкциониране на нарушенията на защита на данните трябва да се прави ясно разграничение между частни органи, целящи постигането на печалба, и други органи, по-специално в областта на публичната администрация, където целта за постигане на печалба не е подходяща и вместо това по-голяма ефективност имат политически механизми за контрол. |
| --- | --- |

—

следва да се гарантира, че при правомощията за санкциониране на нарушенията на защита на данните трябва да се прави ясно разграничение между частни органи, целящи постигането на печалба, и други органи, по-специално в областта на публичната администрация, където целта за постигане на печалба не е подходяща и вместо това по-голяма ефективност имат политически механизми за контрол.

Засилване на демократичната отговорност

| 25. | изразява голяма загриженост, че конкретизирането и доразвиването на свързаните с защитата на данните изисквания се отлага с влизането в сила на регламента, който за разлика от законодателството на държавите членки и на Европейския съюз или прилагането на националното и европейското право чрез парламентарно контролираните администрации на държавите членки, не предлага нито гаранции за прозрачност, нито за достатъчна демократична легитимност; |
| --- | --- |

25.

изразява голяма загриженост, че конкретизирането и доразвиването на свързаните с защитата на данните изисквания се отлага с влизането в сила на регламента, който за разлика от законодателството на държавите членки и на Европейския съюз или прилагането на националното и европейското право чрез парламентарно контролираните администрации на държавите членки, не предлага нито гаранции за прозрачност, нито за достатъчна демократична легитимност;

| 26. | обосновава това с факта, че се предвижда проектът за регламент да създаде чрез особено абстрактни разпоредби обвързващи и едновременно с това единни задължения, които подлежат на санкции, в основна област за реализиране на различни основни правни принципи, която обаче още сега се характеризира с трудно описуем спектър от различни случаи на прилагане и обхваща от частен бележник с адреси през официалния регистър на населението до базите данни на социалните мрежи или доставчиците на търсачки в интернет. Във връзка с това почти неизбежните слабости във връзка с яснотата на стандартите, правната сигурност и възможността за прилагане трябва да се компенсират от една страна от многото случаи на предоставяне на правомощие за издаване на делегирани актове, които често засягат значителни елементи на концепцията за регулиране като например предоставянето на правомощие в член 6, параграф 5 от проекта за общ регламент относно защитата на данните. От друга страна независимите контролни органи получават правомощия, които надхвърлят значително класическите задачи – също да изготвят на практика абстрактни и общи разпоредби в рамките на общи насоки за тълкуване на Регламента относно защитата на данните. Освен това те са подчинени в рамките на т.нар. механизъм за съгласуваност на нецелесъобразни права за оказване на влияние от страна на Комисията, което поставя под въпрос гарантираната им съгласно член 16, параграф 2, второ изречение от ДФЕС независимост; |
| --- | --- |

26.

обосновава това с факта, че се предвижда проектът за регламент да създаде чрез особено абстрактни разпоредби обвързващи и едновременно с това единни задължения, които подлежат на санкции, в основна област за реализиране на различни основни правни принципи, която обаче още сега се характеризира с трудно описуем спектър от различни случаи на прилагане и обхваща от частен бележник с адреси през официалния регистър на населението до базите данни на социалните мрежи или доставчиците на търсачки в интернет. Във връзка с това почти неизбежните слабости във връзка с яснотата на стандартите, правната сигурност и възможността за прилагане трябва да се компенсират от една страна от многото случаи на предоставяне на правомощие за издаване на делегирани актове, които често засягат значителни елементи на концепцията за регулиране като например предоставянето на правомощие в член 6, параграф 5 от проекта за общ регламент относно защитата на данните. От друга страна независимите контролни органи получават правомощия, които надхвърлят значително класическите задачи – също да изготвят на практика абстрактни и общи разпоредби в рамките на общи насоки за тълкуване на Регламента относно защитата на данните. Освен това те са подчинени в рамките на т.нар. механизъм за съгласуваност на нецелесъобразни права за оказване на влияние от страна на Комисията, което поставя под въпрос гарантираната им съгласно член 16, параграф 2, второ изречение от ДФЕС независимост;

| 27. | поради това счита за необходимо принципно да бъдат променени механизмите за участие на Комисията в рамките на механизма за съгласуваност с оглед на запазване на независимостта на надзорните органи по защита на данните, по-специално на техните правомощия в съответствие с член 60 и член 62, параграф 1, буква а) от проекта за общ регламент относно защитата на данните, както и да бъде дадено определение на „сериозни съмнения“ по смисъла на същите членове, въз основа на което да се определя намесата на Комисията; |
| --- | --- |

27.

поради това счита за необходимо принципно да бъдат променени механизмите за участие на Комисията в рамките на механизма за съгласуваност с оглед на запазване на независимостта на надзорните органи по защита на данните, по-специално на техните правомощия в съответствие с член 60 и член 62, параграф 1, буква а) от проекта за общ регламент относно защитата на данните, както и да бъде дадено определение на „сериозни съмнения“ по смисъла на същите членове, въз основа на което да се определя намесата на Комисията;

| 28. | счита също за целесъобразно в предложението за регламент да се предостави по-широко поле за вземане на решения на държавите членки, и съответно на регионите, за да може, в съответствие с националното право, да се регулират общите условия, приложими по отношение на членовете на надзорния орган, с цел да се гарантира тяхната независимост при изпълнението на задълженията им; |
| --- | --- |

28.

счита също за целесъобразно в предложението за регламент да се предостави по-широко поле за вземане на решения на държавите членки, и съответно на регионите, за да може, в съответствие с националното право, да се регулират общите условия, приложими по отношение на членовете на надзорния орган, с цел да се гарантира тяхната независимост при изпълнението на задълженията им;

| 29. | счита наред с това, че следва да бъдат разработени в по-голяма степен признатите и от Съда на европейския съюз инструменти за насочване на независимите надзорни органи, например в рамките на доклади и други редовни процедури за консултация със законодателните органи, за да се предостави на Парламента и Съвета, както и на Комитета на регионите, в рамките на правата му на участие, редовен преглед относно прилагането на европейското законодателство в областта на защитата на данните и да се им се даде възможност да инициират инициативи за по-нататъшното му развитие. Наред с това в съответствие с принципа на правото на изслушване надзорните органи, както и Европейският комитет по защита на данните следва да бъдат задължени чрез допълнително регламентиране на процедурите, да включват засегнати от решения от принципно значение (напр. от член 58, параграф 2 от проекта за общ регламент относно защитата на данните) сдружения и представителства на интереси в прозрачен процес на конкретизиране и по-нататъшно развитие на законодателството в областта на защитата на данните, например чрез процедури на изслушване или консултация. |
| --- | --- |

29.

счита наред с това, че следва да бъдат разработени в по-голяма степен признатите и от Съда на европейския съюз инструменти за насочване на независимите надзорни органи, например в рамките на доклади и други редовни процедури за консултация със законодателните органи, за да се предостави на Парламента и Съвета, както и на Комитета на регионите, в рамките на правата му на участие, редовен преглед относно прилагането на европейското законодателство в областта на защитата на данните и да се им се даде възможност да инициират инициативи за по-нататъшното му развитие. Наред с това в съответствие с принципа на правото на изслушване надзорните органи, както и Европейският комитет по защита на данните следва да бъдат задължени чрез допълнително регламентиране на процедурите, да включват засегнати от решения от принципно значение (напр. от член 58, параграф 2 от проекта за общ регламент относно защитата на данните) сдружения и представителства на интереси в прозрачен процес на конкретизиране и по-нататъшно развитие на законодателството в областта на защитата на данните, например чрез процедури на изслушване или консултация.

Граници на хармонизацията в областта на защитата на данните по отношение на полицейските и съдебните органи

| 30. | изразява също съмнения дали регламентирането на изключителните национални компетенции в областта на обработването на данни в рамките на предложението за директива за защита на данните по отношение на полицейските и съдебните органи е съвместимо със законодателните компетенции на Европейския съюз и е необходимо в съответствие с принципа на субсидиарност и принципа на пропорционалност. Извън рамките на задачите, свързани с борбата срещу тероризма, организираната престъпност или киберпрестъпността продължават да съществуват значителни по обем бази данни на полицията и на органите на наказателното производство, които се обработват само на национално равнище и поради това не изискват регламентиране на защитата на данните на европейско равнище. Освен това трябва да се отчита, че разпоредбите за защита на данните се отразяват пряко на другите правни актове, свързани с дейността на полицията и с наказателното производство, като създават непряко необходимост от хармонизация и в тази област, въпреки че Европейският съюз не разполага с достатъчно компетенции в това отношение; |
| --- | --- |

30.

изразява също съмнения дали регламентирането на изключителните национални компетенции в областта на обработването на данни в рамките на предложението за директива за защита на данните по отношение на полицейските и съдебните органи е съвместимо със законодателните компетенции на Европейския съюз и е необходимо в съответствие с принципа на субсидиарност и принципа на пропорционалност. Извън рамките на задачите, свързани с борбата срещу тероризма, организираната престъпност или киберпрестъпността продължават да съществуват значителни по обем бази данни на полицията и на органите на наказателното производство, които се обработват само на национално равнище и поради това не изискват регламентиране на защитата на данните на европейско равнище. Освен това трябва да се отчита, че разпоредбите за защита на данните се отразяват пряко на другите правни актове, свързани с дейността на полицията и с наказателното производство, като създават непряко необходимост от хармонизация и в тази област, въпреки че Европейският съюз не разполага с достатъчно компетенции в това отношение;

| 31. | изразява изненада от факта, че европейските институции и органи, като се започне с Евроюст и Европол, са изключени от приложното поле на директивата; |
| --- | --- |

31.

изразява изненада от факта, че европейските институции и органи, като се започне с Евроюст и Европол, са изключени от приложното поле на директивата;

| 32. | отправя искане независимо от тези принципни възражения в по-нататъшната законодателна процедура да се провери:






  — | доколко значителните задължения за протоколиране и уведомяване могат да доведат до забавяне на разследването от страна на полицейските органи и на наказателното производство; |
| --- | --- | --- |

32.

отправя искане независимо от тези принципни възражения в по-нататъшната законодателна процедура да се провери:

—

доколко значителните задължения за протоколиране и уведомяване могат да доведат до забавяне на разследването от страна на полицейските органи и на наказателното производство;

| — | дали разпоредбите в букви б), в) и г) на член 7 от проектодирективата са съвместими с член 1, параграф 1, в който се определят предметът и целите на директивата; |
| --- | --- |

—

дали разпоредбите в букви б), в) и г) на член 7 от проектодирективата са съвместими с член 1, параграф 1, в който се определят предметът и целите на директивата;

| — | докато доказалият се обмен на данни с трети страни не бива да се ограничава или усложнява, по отношение на дерогациите, свързани с международния обмен, в отделни случаи (член 36) следва да се прилагат подходящи предпазни механизми; |
| --- | --- |

—

докато доказалият се обмен на данни с трети страни не бива да се ограничава или усложнява, по отношение на дерогациите, свързани с международния обмен, в отделни случаи (член 36) следва да се прилагат подходящи предпазни механизми;

| — | кои случаи на предоставяне на Комисията на правомощия за приемане на делегирани актове и на разпоредби за прилагане могат да бъдат ограничени от държавите членки още в правния акт или чрез съответна отворена клауза с оглед на по-конкретни разпоредби. |
| --- | --- |

—

кои случаи на предоставяне на Комисията на правомощия за приемане на делегирани актове и на разпоредби за прилагане могат да бъдат ограничени от държавите членки още в правния акт или чрез съответна отворена клауза с оглед на по-конкретни разпоредби.

| 33. | запазва си правото да представи допълнително становище, в което по-специално да предложи конкретни изменения, в момента когато станат ясни позициите на Съвета на Европейския съюз и на Европейския парламент по посочените въпроси в рамките на по-нататъшната законодателна процедура. |
| --- | --- |

33.

запазва си правото да представи допълнително становище, в което по-специално да предложи конкретни изменения, в момента когато станат ясни позициите на Съвета на Европейския съюз и на Европейския парламент по посочените въпроси в рамките на по-нататъшната законодателна процедура.

II.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Изменение 1

Член 36

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Чрез дерогация от членове 34 и 35 държавите-членки предвиждат, че предаване на лични данни на трета държава или международна организация може да се извърши само при условие че: | Чрез дерогация от членове 34 и 35 държавите-членки предвиждат, че предаване на лични данни на трета държава или международна организация може да се извърши само при условие че: |
| а) | предаването е необходимо, за да бъдат защитени жизненоважни интереси на субекта на данни или на друго лице; или |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Чрез дерогация от членове 34 и 35 държавите-членки предвиждат, че предаване на лични данни на трета държава или международна организация може да се извърши само при условие че:

Чрез дерогация от членове 34 и 35 държавите-членки предвиждат, че предаване на лични данни на трета държава или международна организация може да се извърши само при условие че:

а)

предаването е необходимо, за да бъдат защитени жизненоважни интереси на субекта на данни или на друго лице; или

| а) | предаването е необходимо, за да бъдат защитени жизненоважни интереси на субекта на данни или на друго лице; или |
| --- | --- |

а)

предаването е необходимо, за да бъдат защитени жизненоважни интереси на субекта на данни или на друго лице; или

| б) | предаването е необходимо, за да бъдат защитени законни интереси на субекта на данните, когато законодателството на държавата-членка, която предава данните, предвижда това; или |
| --- | --- |

б)

предаването е необходимо, за да бъдат защитени законни интереси на субекта на данните, когато законодателството на държавата-членка, която предава данните, предвижда това; или

| б) | предаването е необходимо, за да бъдат защитени законни интереси на субекта на данните, когато законодателството на държавата-членка, която предава данните, предвижда това; или |
| --- | --- |

б)

предаването е необходимо, за да бъдат защитени законни интереси на субекта на данните, когато законодателството на държавата-членка, която предава данните, предвижда това; или

| в) | предаването на данните е от съществено значение за предотвратяването на непосредствена и сериозна заплаха за обществената сигурност на държава-членка или на трета държава; или |
| --- | --- |

в)

предаването на данните е от съществено значение за предотвратяването на непосредствена и сериозна заплаха за обществената сигурност на държава-членка или на трета държава; или

| в) | предаването на данните е от съществено значение за предотвратяването на непосредствена и сериозна заплаха за обществената сигурност на държава-членка или на трета държава; или |
| --- | --- |

в)

предаването на данните е от съществено значение за предотвратяването на непосредствена и сериозна заплаха за обществената сигурност на държава-членка или на трета държава; или

| г) | предаването е необходимо в отделни случаи за целите на предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на престъпления или за изпълнението на наказателни санкции; или |
| --- | --- |

г)

предаването е необходимо в отделни случаи за целите на предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на престъпления или за изпълнението на наказателни санкции; или

| г) | предаването е необходимо в отделни случаи за целите на предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на престъпления или за изпълнението на наказателни санкции; или |
| --- | --- |

г)

предаването е необходимо в отделни случаи за целите на предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на престъпления или за изпълнението на наказателни санкции; или

| д) | предаването е необходимо в отделни случаи за установяването, упражняването или защитата на правни претенции, свързани с предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на конкретно престъпление или за изпълнението на конкретна наказателна санкция. |
| --- | --- |

д)

предаването е необходимо в отделни случаи за установяването, упражняването или защитата на правни претенции, свързани с предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на конкретно престъпление или за изпълнението на конкретна наказателна санкция.

| д) | предаването е необходимо в отделни случаи за установяването, упражняването или защитата на правни претенции, свързани с предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на конкретно престъпление или за изпълнението на конкретна наказателна санкция. |
| --- | --- |

д)

предаването е необходимо в отделни случаи за установяването, упражняването или защитата на правни претенции, свързани с предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на конкретно престъпление или за изпълнението на конкретна наказателна санкция.

Изложение на мотивите

Формулировката „е необходимо“ е твърде неясна и оставя възможност за неограничено ползване на дерогациите, което противоречи на духа на този член.

Изменение 2

Член 86, параграф 6

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Изложение на мотивите

Включването на задължение Комисията да се консултира с Европейския комитет по защита на данните (ЕКЗД) по отношение на всички делегирани актове и актове за изпълнение представлява жизненоважна предпазна мярка.

Брюксел, 10 октомври 2012 г.

Председател на Комитета на регионите

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 18.12.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 391/134 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 391/134

---

Становище на Комитета на регионите „Пакет за защита на легалната икономика“

2012/C 391/14

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | приветства предложенията на Европейската комисия, които обединяват по последователен начин нормативните мерки и стратегиите, които трябва да се приложат, за да се гарантира ползотворна и бърза защита на легалната икономика; |
| --- | --- |

—

приветства предложенията на Европейската комисия, които обединяват по последователен начин нормативните мерки и стратегиите, които трябва да се приложат, за да се гарантира ползотворна и бърза защита на легалната икономика;

| — | одобрява инициативите на Комисията, които имат за цел да предотвратят нездрави практики, като конфликти на интереси, фаворитизъм и корупция, посредством инкриминирането на поведения, които някои държави все още не санкционират и които препятстват свободния достъп до обществените поръчки; |
| --- | --- |

—

одобрява инициативите на Комисията, които имат за цел да предотвратят нездрави практики, като конфликти на интереси, фаворитизъм и корупция, посредством инкриминирането на поведения, които някои държави все още не санкционират и които препятстват свободния достъп до обществените поръчки;

| — | подкрепя създаването на нов механизъм за оценка, съгласно който от 2013 г. на всеки две години ще бъде изготвян доклад на ЕС за борбата с корупцията; |
| --- | --- |

—

подкрепя създаването на нов механизъм за оценка, съгласно който от 2013 г. на всеки две години ще бъде изготвян доклад на ЕС за борбата с корупцията;

| — | оценява положително предложението за директива относно налагането на обезпечителни мерки и конфискацията на облаги от престъпна дейност в Европейския съюз, които са необходими инструменти за защитата на глобалната икономика, за да може престъпленията и придобитите по незаконен път активи да не носят печалби; |
| --- | --- |

—

оценява положително предложението за директива относно налагането на обезпечителни мерки и конфискацията на облаги от престъпна дейност в Европейския съюз, които са необходими инструменти за защитата на глобалната икономика, за да може престъпленията и придобитите по незаконен път активи да не носят печалби;

| — | одобрява логиката на Програмата от Стокхолм, съгласно която е по-добре да се въведат задължителни минимални стандарти по силата на член 83 от ДФЕС (включително разширена конфискация и конфискация на равностойно имущество, конфискация на активи, прехвърлени на трети лица и неоснована на присъда конфискация), вместо да се правят опити за усъвършенстване на настоящия механизъм на Съюза, в който липсва ефективно налагане на принуда; |
| --- | --- |

—

одобрява логиката на Програмата от Стокхолм, съгласно която е по-добре да се въведат задължителни минимални стандарти по силата на член 83 от ДФЕС (включително разширена конфискация и конфискация на равностойно имущество, конфискация на активи, прехвърлени на трети лица и неоснована на присъда конфискация), вместо да се правят опити за усъвършенстване на настоящия механизъм на Съюза, в който липсва ефективно налагане на принуда;

| — | отправя искане държавите членки да предвидят част от отнетото имущество, придобито посредством организирана престъпна дейност, да бъде отдадено на местни и/или регионални власти (след като бъдат удовлетворени законните искания за възстановяване), тъй като те са първите жертви на престъпните организации, които дестабилизират социалния ред по места. Те са и в най-добра позиция за предприемане на действия на местно равнище с цел изкореняване на дълбоките причини за престъпността. Това е начин да се придаде положителен облик на дейността на публичните власти и да се създаде система, нетолерираща престъпността, която да обединява заемащите изборни длъжности, гражданското общество и семействата; |
| --- | --- |

—

отправя искане държавите членки да предвидят част от отнетото имущество, придобито посредством организирана престъпна дейност, да бъде отдадено на местни и/или регионални власти (след като бъдат удовлетворени законните искания за възстановяване), тъй като те са първите жертви на престъпните организации, които дестабилизират социалния ред по места. Те са и в най-добра позиция за предприемане на действия на местно равнище с цел изкореняване на дълбоките причини за престъпността. Това е начин да се придаде положителен облик на дейността на публичните власти и да се създаде система, нетолерираща престъпността, която да обединява заемащите изборни длъжности, гражданското общество и семействата;

| — | насърчава местните представители на изборни длъжности в началото на мандата да подписват деонтологична харта „Obliti privatorum, publica curate“ („Забравете личните си дела, занимавайте се публичните“), което би допринесло за изграждането и запазването на доверие между гражданите и управляващите; |
| --- | --- |

—

насърчава местните представители на изборни длъжности в началото на мандата да подписват деонтологична харта „Obliti privatorum, publica curate“ („Забравете личните си дела, занимавайте се публичните“), което би допринесло за изграждането и запазването на доверие между гражданите и управляващите;

| — | насърчава заемащите изборни длъжности да подадат в независима публична институция декларация за имотното си състояние и търговските си или бизнес връзки. |
| --- | --- |

—

насърчава заемащите изборни длъжности да подадат в независима публична институция декларация за имотното си състояние и търговските си или бизнес връзки.

| Главен докладчик | г-н Christophe ROUILLON (FR/ПЕС), кмет на Coulaines |
| --- | --- |
| Отправни документи | Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за обезпечаване и конфискация на облаги от престъпна дейност в Европейския съюз
  COM(2012) 85 final
  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Икономическия и социален комитет и до Комитета на регионите относно защитата на финансовите интереси на Европейския съюз чрез наказателното право и чрез административни разследвания – Интегрирана политика за защита на парите на данъкоплатците
  COM(2011) 293 final
  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет – Борба с корупцията в Европейския съюз
  COM(2011) 308 final
  Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно борбата с измамите, засягащи финансовите интереси на Съюза, по наказателноправен ред
  COM(2012) 363 final |

Главен докладчик

г-н Christophe ROUILLON (FR/ПЕС), кмет на Coulaines

Отправни документи

Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за обезпечаване и конфискация на облаги от престъпна дейност в Европейския съюз

COM(2012) 85 final

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Икономическия и социален комитет и до Комитета на регионите относно защитата на финансовите интереси на Европейския съюз чрез наказателното право и чрез административни разследвания – Интегрирана политика за защита на парите на данъкоплатците

COM(2011) 293 final

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет – Борба с корупцията в Европейския съюз

COM(2011) 308 final

Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно борбата с измамите, засягащи финансовите интереси на Съюза, по наказателноправен ред

COM(2012) 363 final

I.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

| 1. | констатира, че корупцията, организираната престъпност и измамите представляват бич за Европейския съюз. Според „Transparency International“ тези практики водят до загуби от 120 млрд. евро годишно, което представлява 1 % от БВП на ЕС. Нелегалната икономика задълбочава държавните дефицити, препятства действията на публичните власти за справяне с кризата, намалява равнището на инвестиции, благоприятства изтичането на капитали и подкопава доверието на гражданите в техните представители и в институциите; |
| --- | --- |

1.

констатира, че корупцията, организираната престъпност и измамите представляват бич за Европейския съюз. Според „Transparency International“ тези практики водят до загуби от 120 млрд. евро годишно, което представлява 1 % от БВП на ЕС. Нелегалната икономика задълбочава държавните дефицити, препятства действията на публичните власти за справяне с кризата, намалява равнището на инвестиции, благоприятства изтичането на капитали и подкопава доверието на гражданите в техните представители и в институциите;

| 2. | припомня, че Договорът от Лисабон предостави на ЕС разширени средства за борба срещу трансграничната престъпност посредством определянето на задачите на Евроюст, възможността за учредяване на Европейска прокуратура (член 85 и член 86 от ДФЕС) и разпоредби относно борбата срещу измамите и всяка друга незаконна дейност, която засяга финансовите интереси на Съюза (член 310, параграф 6 и член 325 от ДФЕС); |
| --- | --- |

2.

припомня, че Договорът от Лисабон предостави на ЕС разширени средства за борба срещу трансграничната престъпност посредством определянето на задачите на Евроюст, възможността за учредяване на Европейска прокуратура (член 85 и член 86 от ДФЕС) и разпоредби относно борбата срещу измамите и всяка друга незаконна дейност, която засяга финансовите интереси на Съюза (член 310, параграф 6 и член 325 от ДФЕС);

| 3. | изтъква, че според Евробарометър 75 % от европейските граждани считат корупцията за сериозен проблем за държавите членки; |
| --- | --- |

3.

изтъква, че според Евробарометър 75 % от европейските граждани считат корупцията за сериозен проблем за държавите членки;

| 4. | констатира, че обезпечителните мерки и конфискуването на активи, придобити от престъпна дейност, бяха признати за ефикасни инструменти в борбата срещу тежките форми на организирана престъпност и бяха издигнати в ранг на стратегически приоритет на равнището на ЕС; |
| --- | --- |

4.

констатира, че обезпечителните мерки и конфискуването на активи, придобити от престъпна дейност, бяха признати за ефикасни инструменти в борбата срещу тежките форми на организирана престъпност и бяха издигнати в ранг на стратегически приоритет на равнището на ЕС;

| 5. | смята, че защитата на интересите на Съюза налага подобряване на контрола върху използването на субсидиите, отпускани по линия на европейските социални фондове, фондовете за териториално сближаване и тези по линия на Общата селскостопанска политика; измамите биха могли да поставят под въпрос легитимността на тези интегрирани европейски политики в полза на териториалните единици; |
| --- | --- |

5.

смята, че защитата на интересите на Съюза налага подобряване на контрола върху използването на субсидиите, отпускани по линия на европейските социални фондове, фондовете за териториално сближаване и тези по линия на Общата селскостопанска политика; измамите биха могли да поставят под въпрос легитимността на тези интегрирани европейски политики в полза на териториалните единици;

| 6. | констатира, че на местно равнище организираната престъпност се насочва към отговорните за вземането на решения в органите на местното самоуправление във връзка с възлагането на обществените поръчки и концесиите на обществени услуги, издаването на разрешителни за строеж или търговска дейност; |
| --- | --- |

6.

констатира, че на местно равнище организираната престъпност се насочва към отговорните за вземането на решения в органите на местното самоуправление във връзка с възлагането на обществените поръчки и концесиите на обществени услуги, издаването на разрешителни за строеж или търговска дейност;

| 7. | констатира, че дейностите на организираната престъпност, като трафика на наркотици и на хора, излагат трайно на риск обществения ред, общественото здраве и социалното сближаване; |
| --- | --- |

7.

констатира, че дейностите на организираната престъпност, като трафика на наркотици и на хора, излагат трайно на риск обществения ред, общественото здраве и социалното сближаване;

| 8. | припомня, че посредством привидно законното използване на европейското данъчно облагане, понякога много новаторско, както при данъка върху въглеродните емисии, организираната престъпност ограбва и води до обедняване на държавите членки на Съюза, но също и на неговите териториални единици; |
| --- | --- |

8.

припомня, че посредством привидно законното използване на европейското данъчно облагане, понякога много новаторско, както при данъка върху въглеродните емисии, организираната престъпност ограбва и води до обедняване на държавите членки на Съюза, но също и на неговите териториални единици;

| 9. | подчертава, че корупцията в спорта (измами в спортните залагания, подкупи за избора на мястото на провеждане на големи спортни състезания, липса на прозрачност при комисиите във връзка с трансфера на играчи и др.) е източник на особено безпокойство, тъй като засяга човешките ценности, споделяни от милиони непрофесионални спортисти и доброволци в спортни сдружения; |
| --- | --- |

9.

подчертава, че корупцията в спорта (измами в спортните залагания, подкупи за избора на мястото на провеждане на големи спортни състезания, липса на прозрачност при комисиите във връзка с трансфера на играчи и др.) е източник на особено безпокойство, тъй като засяга човешките ценности, споделяни от милиони непрофесионални спортисти и доброволци в спортни сдружения;

| 10. | счита, че в съответствие с принципа на субсидиарност органите на местното самоуправление, които привеждат в изпълнение политиките на свобода, сигурност и правосъдие, са основни фактори в областта на защитата на легалната икономика. |
| --- | --- |

10.

счита, че в съответствие с принципа на субсидиарност органите на местното самоуправление, които привеждат в изпълнение политиките на свобода, сигурност и правосъдие, са основни фактори в областта на защитата на легалната икономика.

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 11. | отбелязва пропуските в действащото право на ЕС относно борбата с измамите, корупцията и конфискацията на активи от престъпна дейност; |
| --- | --- |

11.

отбелязва пропуските в действащото право на ЕС относно борбата с измамите, корупцията и конфискацията на активи от престъпна дейност;

Борба с измамите

| 12. | отбелязва, че във втория си доклад за прилагането на Конвенцията от 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Съюза (СOM (2008) 77) Комисията стига до заключението, че само пет държави членки са предприели „всички“ необходими мерки за „задоволителното“ ѝ прилагане; |
| --- | --- |

12.

отбелязва, че във втория си доклад за прилагането на Конвенцията от 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Съюза (СOM (2008) 77) Комисията стига до заключението, че само пет държави членки са предприели „всички“ необходими мерки за „задоволителното“ ѝ прилагане;

Борба с корупцията

| 13. | изразява съжаление, че Рамково решение 2003/568/ПВР, което инкриминира борбата с активната и пасивната корупция в частния сектор и определя правила за отговорностите на юридическите лица, все още не е транспонирано; |
| --- | --- |

13.

изразява съжаление, че Рамково решение 2003/568/ПВР, което инкриминира борбата с активната и пасивната корупция в частния сектор и определя правила за отговорностите на юридическите лица, все още не е транспонирано;

| 14. | отбелязва с голямо съжаление, че някои държави членки все още не са ратифицирали наказателноправните конвенции на Съвета на Европа, на ООН и на ОИСР; |
| --- | --- |

14.

отбелязва с голямо съжаление, че някои държави членки все още не са ратифицирали наказателноправните конвенции на Съвета на Европа, на ООН и на ОИСР;

Обезпечаване и конфискуване на активи от престъпна дейност

| 15. | констатира, че петте рамкови решения в тази област не са били транспонирани в достатъчна степен:






  — | Рамково решение 2005/212/ПВР, което дава възможност за конфискация на равностойно имущество и разширена конфискация, е прието само частично от повечето държави членки; |
| --- | --- | --- |

15.

констатира, че петте рамкови решения в тази област не са били транспонирани в достатъчна степен:

—

Рамково решение 2005/212/ПВР, което дава възможност за конфискация на равностойно имущество и разширена конфискация, е прието само частично от повечето държави членки;

| — | в Рамково решение 2003/577/ПВР се предвижда принципът на взаимно признаване на решенията за обезпечаване, но Комисията изразява съжаление поради факта, че разполага с твърде малко информация относно прилагането му; |
| --- | --- |

—

в Рамково решение 2003/577/ПВР се предвижда принципът на взаимно признаване на решенията за обезпечаване, но Комисията изразява съжаление поради факта, че разполага с твърде малко информация относно прилагането му;

| — | Рамково решение 2006/783/ПВР, в което се предвижда взаимно признаване на решенията за конфискация, не можа да бъде съвместено с режима на незадължителни правила за разширена конфискация, установен с Рамково решение 2005/212/ПВР. Освен това Рамково решение 2006/783/ПВР се отнася само за решенията за конфискация в рамките на наказателни, а не на граждански производства за конфискация, които обаче се наблюдават все по-често; |
| --- | --- |

—

Рамково решение 2006/783/ПВР, в което се предвижда взаимно признаване на решенията за конфискация, не можа да бъде съвместено с режима на незадължителни правила за разширена конфискация, установен с Рамково решение 2005/212/ПВР. Освен това Рамково решение 2006/783/ПВР се отнася само за решенията за конфискация в рамките на наказателни, а не на граждански производства за конфискация, които обаче се наблюдават все по-често;

| — | Решение 2007/845/ПВР на Съвета относно сътрудничеството между службите за възстановяване на активи, задължаващо държавите членки да създадат национални служби за възстановяване на активи, за да се даде възможност за сътрудничество между тях и да се улесни проследяването на активите, не беше приложено във всички държави членки. |
| --- | --- |

—

Решение 2007/845/ПВР на Съвета относно сътрудничеството между службите за възстановяване на активи, задължаващо държавите членки да създадат национални служби за възстановяване на активи, за да се даде възможност за сътрудничество между тях и да се улесни проследяването на активите, не беше приложено във всички държави членки.

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 16. | приветства предложенията на Европейската комисия, които обединяват по последователен начин нормативните мерки и стратегиите, които трябва да се приложат, за да се гарантира ползотворна и бърза защита на легалната икономика; |
| --- | --- |

16.

приветства предложенията на Европейската комисия, които обединяват по последователен начин нормативните мерки и стратегиите, които трябва да се приложат, за да се гарантира ползотворна и бърза защита на легалната икономика;

| 17. | припомня, че правните основания за нормативно действие в тази област са предвидени в ДФЕС в членове 82, 83, член 310, параграф 6 и член 325; |
| --- | --- |

17.

припомня, че правните основания за нормативно действие в тази област са предвидени в ДФЕС в членове 82, 83, член 310, параграф 6 и член 325;

| 18. | придава голямо значение на защитата на публичните средства на ЕС срещу измамите и отклоняването на средства, но същевременно посочва, че нови правни актове на Съюза в областта на наказателното право са целесъобразни от гледна точка на субсидиарността и ефективността само дотолкова, доколкото могат да помогнат за отстраняване на конкретно установени слабости на практиката на държавите членки в областта на правоприлагането; |
| --- | --- |

18.

придава голямо значение на защитата на публичните средства на ЕС срещу измамите и отклоняването на средства, но същевременно посочва, че нови правни актове на Съюза в областта на наказателното право са целесъобразни от гледна точка на субсидиарността и ефективността само дотолкова, доколкото могат да помогнат за отстраняване на конкретно установени слабости на практиката на държавите членки в областта на правоприлагането;

| 19. | одобрява определянето на равнището на ЕС на основни нарушения като измамата и отклоняването на публични средства; |
| --- | --- |

19.

одобрява определянето на равнището на ЕС на основни нарушения като измамата и отклоняването на публични средства;

| 20. | одобрява инициативите на Комисията, които имат за цел да предотвратят нездрави практики като конфликти на интереси, фаворитизъм и корупция посредством инкриминирането на поведения, които някои държави все още не санкционират и които препятстват свободния достъп до обществените поръчки (1); |
| --- | --- |

20.

одобрява инициативите на Комисията, които имат за цел да предотвратят нездрави практики като конфликти на интереси, фаворитизъм и корупция посредством инкриминирането на поведения, които някои държави все още не санкционират и които препятстват свободния достъп до обществените поръчки (1);

| 21. | одобрява насоките на реформата на OLAF за защита на парите на данъкоплатците:






  — | съгласно правилото „de minimis“, според което OLAF ще дава приоритет на разследванията на случаи на сериозни измами; |
| --- | --- | --- |

21.

одобрява насоките на реформата на OLAF за защита на парите на данъкоплатците:

—

съгласно правилото „de minimis“, според което OLAF ще дава приоритет на разследванията на случаи на сериозни измами;

| — | задължението за проследяване на административните разследвания, съгласно което държавите членки, които досега не са били задължени да предприемат последващи действия във връзка с разследванията на OLAF, ще бъдат задължени най-малкото да информират OLAF за последващите действия във връзка със съответните досиета; |
| --- | --- |

—

задължението за проследяване на административните разследвания, съгласно което държавите членки, които досега не са били задължени да предприемат последващи действия във връзка с разследванията на OLAF, ще бъдат задължени най-малкото да информират OLAF за последващите действия във връзка със съответните досиета;

| 22. | изразява пълното си удовлетворение от политическия импулс, даден на борбата с корупцията в рамките на Европейския съюз и от цялостния подход, възприет от Комисията по този въпрос; |
| --- | --- |

22.

изразява пълното си удовлетворение от политическия импулс, даден на борбата с корупцията в рамките на Европейския съюз и от цялостния подход, възприет от Комисията по този въпрос;

| 23. | подкрепя създаването на нов механизъм за оценка, съгласно който от 2013 г. на всеки две години ще бъде изготвян доклад на ЕС за борбата с корупцията; |
| --- | --- |

23.

подкрепя създаването на нов механизъм за оценка, съгласно който от 2013 г. на всеки две години ще бъде изготвян доклад на ЕС за борбата с корупцията;

| 24. | подкрепя предложението на Комисията за приспособяване към вече съществуващите механизми като тези на ОИСР и на Съвета на Европа; |
| --- | --- |

24.

подкрепя предложението на Комисията за приспособяване към вече съществуващите механизми като тези на ОИСР и на Съвета на Европа;

| 25. | въпреки това привлича вниманието на Комисията върху необходимостта от бързо извличане на поуки от този цялостен механизъм, основаващ се на взаимното доверие между държавите и припомня нуждата от законотворчество, за да се наложат добри практики съгласно член 83 от ДФЕС; |
| --- | --- |

25.

въпреки това привлича вниманието на Комисията върху необходимостта от бързо извличане на поуки от този цялостен механизъм, основаващ се на взаимното доверие между държавите и припомня нуждата от законотворчество, за да се наложат добри практики съгласно член 83 от ДФЕС;

| 26. | изразява пълното си удовлетворение от цялостния подход на Комисията, при който тя насочва вниманието си и към счетоводните стандарти и одиторския контрол на предприятията в ЕС. |
| --- | --- |

26.

изразява пълното си удовлетворение от цялостния подход на Комисията, при който тя насочва вниманието си и към счетоводните стандарти и одиторския контрол на предприятията в ЕС.

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 27. | оценява положително предложението за директива относно налагането на обезпечителни мерки и конфискацията на облаги от престъпна дейност в Европейския съюз, които са необходими инструменти за защитата на глобалната икономика, за да може престъпленията и придобитите по незаконен път активи да не носят печалби; |
| --- | --- |

27.

оценява положително предложението за директива относно налагането на обезпечителни мерки и конфискацията на облаги от престъпна дейност в Европейския съюз, които са необходими инструменти за защитата на глобалната икономика, за да може престъпленията и придобитите по незаконен път активи да не носят печалби;

| 28. | одобрява логиката на Програмата от Стокхолм, съгласно която е по-добре да се въведат задължителни минимални стандарти по силата на член 83 от ДФЕС (включително разширена конфискация и конфискация на равностойно имущество, конфискация на активи, прехвърлени на трети лица и неоснована на присъда конфискация), вместо да се правят опити за усъвършенстване на настоящия механизъм на Съюза, в който липсва ефективно налагане на принуда; |
| --- | --- |

28.

одобрява логиката на Програмата от Стокхолм, съгласно която е по-добре да се въведат задължителни минимални стандарти по силата на член 83 от ДФЕС (включително разширена конфискация и конфискация на равностойно имущество, конфискация на активи, прехвърлени на трети лица и неоснована на присъда конфискация), вместо да се правят опити за усъвършенстване на настоящия механизъм на Съюза, в който липсва ефективно налагане на принуда;

| 29. | подкрепя предложението за директива, тъй като в него се възпроизвеждат разпоредбите и правните понятия, които вече са определени в предходните рамкови решения относно конфискацията на облаги в резултат на извършени престъпления и инструменти за тяхното извършване, както и конфискацията на имущество, равностойно на това на облагите, придобити от престъпна дейност; |
| --- | --- |

29.

подкрепя предложението за директива, тъй като в него се възпроизвеждат разпоредбите и правните понятия, които вече са определени в предходните рамкови решения относно конфискацията на облаги в резултат на извършени престъпления и инструменти за тяхното извършване, както и конфискацията на имущество, равностойно на това на облагите, придобити от престъпна дейност;

| 30. | оценява положително факта, че от друга страна, тя въвежда разпоредби, които позволяват понятието „облаги от престъплението“ да бъде разбирано много широко (посредством понятието повторна употреба на облаги под формата на права или имущество) и да бъде наложен запор върху имущество като обезпечителна мярка за периода от време до произнасяне на присъдата; |
| --- | --- |

30.

оценява положително факта, че от друга страна, тя въвежда разпоредби, които позволяват понятието „облаги от престъплението“ да бъде разбирано много широко (посредством понятието повторна употреба на облаги под формата на права или имущество) и да бъде наложен запор върху имущество като обезпечителна мярка за периода от време до произнасяне на присъдата;

| 31. | що се отнася до разширената конфискация
  , въпреки че КР одобрява премахването на алтернативите, с които разполагаха държавите съгласно Рамковото решение от 2005 г., и смята, че така се подобряват съществуващите разпоредби относно разширената конфискация, той счита за желателно да бъде усъвършенстван текстът на член 4, параграф 1, който е твърде неточен. При разширената конфискация законът цели да позволи конфискуването на имущество извън преките облаги от престъплението, тъй като може да се предположи наличието на връзка между престъплението и имуществото или правата обект на конфискация. КР предлага „конкретните факти“, въз основа на които съдът взема решение, да се подкрепят, например, от несъответствие между стойността на имуществото и законните доходи. Освен това този най-чест пример за „конкретни факти“ подчертава, че в този случай именно засегнатото лице трябва да докаже, че имуществото или правата, които не са пряко придобити вследствие на престъплението, но предстои да бъдат конфискувани, произлизат от други, законни източници на доходи; |
| --- | --- |

31.

що се отнася до разширената конфискация
  , въпреки че КР одобрява премахването на алтернативите, с които разполагаха държавите съгласно Рамковото решение от 2005 г., и смята, че така се подобряват съществуващите разпоредби относно разширената конфискация, той счита за желателно да бъде усъвършенстван текстът на член 4, параграф 1, който е твърде неточен. При разширената конфискация законът цели да позволи конфискуването на имущество извън преките облаги от престъплението, тъй като може да се предположи наличието на връзка между престъплението и имуществото или правата обект на конфискация. КР предлага „конкретните факти“, въз основа на които съдът взема решение, да се подкрепят, например, от несъответствие между стойността на имуществото и законните доходи. Освен това този най-чест пример за „конкретни факти“ подчертава, че в този случай именно засегнатото лице трябва да докаже, че имуществото или правата, които не са пряко придобити вследствие на престъплението, но предстои да бъдат конфискувани, произлизат от други, законни източници на доходи;

| 32. | изразява задоволство от възможността за
  конфискация на активи на трети лица
  . Тъй като имуществото и правата никога не се водят на името на извършителите на престъпления, той припомня, че третата страна, чиято роля е да прикрива или да препродаде имуществото, често е юридическо лице и организираната престъпност отдавна използва много усъвършенствани юридически похвати, за да се избегне конфискацията на имуществото. Затова КР препоръчва настоятелно включването на допълнения към принципа на наказателна отговорност за юридическите лица и въвеждането на понятието „фактически бенефициер“; |
| --- | --- |

32.

изразява задоволство от възможността за
  конфискация на активи на трети лица
  . Тъй като имуществото и правата никога не се водят на името на извършителите на престъпления, той припомня, че третата страна, чиято роля е да прикрива или да препродаде имуществото, често е юридическо лице и организираната престъпност отдавна използва много усъвършенствани юридически похвати, за да се избегне конфискацията на имуществото. Затова КР препоръчва настоятелно включването на допълнения към принципа на наказателна отговорност за юридическите лица и въвеждането на понятието „фактически бенефициер“;

| 33. | предлага също така в настоящото предложение да се включи понятие, което да дава възможност да се счита, че третата страна се държи като истински собственик и/или единствен икономически бенефициер. Доказателството може да бъде приведено чрез установяване на: управление де юре или де факто от юридическо лице за лични цели, финансиране на имуществото, безвъзмездно предоставяне на имуществото и др. По този начин това понятие, добре познато в Люксембург, например, позволява да бъде задържан истинският правоимащ по отношение на дадено дружество и допълва принципа за отговорност на юридическите лица; |
| --- | --- |

33.

предлага също така в настоящото предложение да се включи понятие, което да дава възможност да се счита, че третата страна се държи като истински собственик и/или единствен икономически бенефициер. Доказателството може да бъде приведено чрез установяване на: управление де юре или де факто от юридическо лице за лични цели, финансиране на имуществото, безвъзмездно предоставяне на имуществото и др. По този начин това понятие, добре познато в Люксембург, например, позволява да бъде задържан истинският правоимащ по отношение на дадено дружество и допълва принципа за отговорност на юридическите лица;

| 34. | изразява резервите си по отношение на неоснованата на присъда конфискация, тъй като в повечето държави членки конфискацията е санкция, която е свързана с наказателна присъда. От друга страна неоснованата на присъда конфискация се основава на граждански процедури и не е обхваната от правното основание, съдържащо се в член 82, параграф 2 от ДФЕС, на което изрично се опира настоящото предложение и което се отнася само до санкциите в наказателноправната област. Освен това тя засяга правните традиции на някои държави членки като Франция, в които правото на собственост е издигнато в ранг на конституционна ценност; |
| --- | --- |

34.

изразява резервите си по отношение на неоснованата на присъда конфискация, тъй като в повечето държави членки конфискацията е санкция, която е свързана с наказателна присъда. От друга страна неоснованата на присъда конфискация се основава на граждански процедури и не е обхваната от правното основание, съдържащо се в член 82, параграф 2 от ДФЕС, на което изрично се опира настоящото предложение и което се отнася само до санкциите в наказателноправната област. Освен това тя засяга правните традиции на някои държави членки като Франция, в които правото на собственост е издигнато в ранг на конституционна ценност;

| 35. | отбелязва, че неоснованата на присъда конфискация попада извън обхвата и на член 83, параграф 1 от ДФЕС, в който се уточнява, че Парламентът и Съветът „могат да установят минимални правила относно определянето на престъпленията и на санкциите в областта на особено тежката престъпност с трансгранично измерение“; |
| --- | --- |

35.

отбелязва, че неоснованата на присъда конфискация попада извън обхвата и на член 83, параграф 1 от ДФЕС, в който се уточнява, че Парламентът и Съветът „могат да установят минимални правила относно определянето на престъпленията и на санкциите в областта на особено тежката престъпност с трансгранично измерение“;

| 36. | предлага решения от наказателноправно естество, за да се стигне до еквивалентна степен на ефикасност на правото на отнемане на имущество и конфискация въз основа на наказателни разпоредби, доказали своята ефективност; |
| --- | --- |

36.

предлага решения от наказателноправно естество, за да се стигне до еквивалентна степен на ефикасност на правото на отнемане на имущество и конфискация въз основа на наказателни разпоредби, доказали своята ефективност;

| 37. | във връзка с това припомня, че гражданската конфискация се опира на препоръка No 3 на Специалната група за финансови действия (FATF), с която страните се насърчават да предприемат мерки за конфискация „без предварителна наказателна присъда“. В същата препоръка се добавя, че страните могат да предприемат и „мерки, задължаващи предполагаемия извършител на престъплението да приведе доказателства за законния произход на имуществото, за което се твърди, че подлежи на конфискация“. Следователно стремежът тук е да се обърне тежестта на доказването, което е и основната цел на неоснованата на присъда конфискация. Но инкриминирането на ново деяние за притежание на активи „с незаконен произход“ или средства с недоказан произход дава възможност да се постигне същият резултат. (Вж. например новия член 321-6 от френския Наказателен кодекс, който санкционира по принцип факта, че дадено лице не може да оправдае средствата, отговарящи на начина му на живот или произхода на дадено имущество и което е в обичайна връзка с извършители на престъпления, наказуеми с най-малко пет години лишаване от свобода). По този начин се извършва обръщането на тежестта на доказване. |
| --- | --- |

37.

във връзка с това припомня, че гражданската конфискация се опира на препоръка No 3 на Специалната група за финансови действия (FATF), с която страните се насърчават да предприемат мерки за конфискация „без предварителна наказателна присъда“. В същата препоръка се добавя, че страните могат да предприемат и „мерки, задължаващи предполагаемия извършител на престъплението да приведе доказателства за законния произход на имуществото, за което се твърди, че подлежи на конфискация“. Следователно стремежът тук е да се обърне тежестта на доказването, което е и основната цел на неоснованата на присъда конфискация. Но инкриминирането на ново деяние за притежание на активи „с незаконен произход“ или средства с недоказан произход дава възможност да се постигне същият резултат. (Вж. например новия член 321-6 от френския Наказателен кодекс, който санкционира по принцип факта, че дадено лице не може да оправдае средствата, отговарящи на начина му на живот или произхода на дадено имущество и което е в обичайна връзка с извършители на престъпления, наказуеми с най-малко пет години лишаване от свобода). По този начин се извършва обръщането на тежестта на доказване.

| 38. | Съгласно принципа на субсидиарност настоящото предложение трябва да оставя на държавите членки възможността да включат или не неоснованата на присъда конфискация, след като са в състояние да докажат, че законодателството им е също толкова ефикасно и че няма да се противопоставят на принципа на признаването. |
| --- | --- |

38.

Съгласно принципа на субсидиарност настоящото предложение трябва да оставя на държавите членки възможността да включат или не неоснованата на присъда конфискация, след като са в състояние да докажат, че законодателството им е също толкова ефикасно и че няма да се противопоставят на принципа на признаването.

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 39. | изразява не толкова големи резерви относно разписването на прекалено подробни гаранции на различните етапи от процедурата за налагане на обезпечения и конфискуване на активи от престъпна дейност, доколкото това крие опасност от евентуално блокиране на новата правна база за отнемането на имущество и конфискацията в Европейския съюз; |
| --- | --- |

39.

изразява не толкова големи резерви относно разписването на прекалено подробни гаранции на различните етапи от процедурата за налагане на обезпечения и конфискуване на активи от престъпна дейност, доколкото това крие опасност от евентуално блокиране на новата правна база за отнемането на имущество и конфискацията в Европейския съюз;

| 40. | изтъква обаче необходимостта от учредяване на Европейска прокуратура и още отсега подчертава нуждата от укрепване на полицейските и съдебните структури, отговарящи за организираната престъпност в държавите членки. |
| --- | --- |

40.

изтъква обаче необходимостта от учредяване на Европейска прокуратура и още отсега подчертава нуждата от укрепване на полицейските и съдебните структури, отговарящи за организираната престъпност в държавите членки.

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 41. | смята, че създаването на европейска прокуратура може да допринесе за по-голяма ефективност на реформата на OLAF; |
| --- | --- |

41.

смята, че създаването на европейска прокуратура може да допринесе за по-голяма ефективност на реформата на OLAF;

| 42. | счита, че финансовите разследвания относно корупцията и участието на влиятелни икономически и политически фигури и разследванията на трансграничните престъпни мрежи биха се водили по по-ефикасен и сигурен начин от Европейска прокуратура; |
| --- | --- |

42.

счита, че финансовите разследвания относно корупцията и участието на влиятелни икономически и политически фигури и разследванията на трансграничните престъпни мрежи биха се водили по по-ефикасен и сигурен начин от Европейска прокуратура;

| 43. | счита, че развиването на Еврюст като основа за Европейска прокуратура, с възможността да започва наказателни разследвания, най-малкото когато са сериозно застрашени интересите на Съюза, и възможността да предприема съдебно разследване, представлява ефективен начин да се избегнат ситуации като тази, упомената в съобщението на Комисията относно защитата на финансовите интереси COM(2011) 293 final, предмет на настоящото становище. КР би желал да припомни, че членове 85 и 86 от ДФЕС предвиждат това необходимо развитие с оглед на двойното предизвикателство, което представляват заплахата от финансовата криза и тежките престъпления; |
| --- | --- |

43.

счита, че развиването на Еврюст като основа за Европейска прокуратура, с възможността да започва наказателни разследвания, най-малкото когато са сериозно застрашени интересите на Съюза, и възможността да предприема съдебно разследване, представлява ефективен начин да се избегнат ситуации като тази, упомената в съобщението на Комисията относно защитата на финансовите интереси COM(2011) 293 final, предмет на настоящото становище. КР би желал да припомни, че членове 85 и 86 от ДФЕС предвиждат това необходимо развитие с оглед на двойното предизвикателство, което представляват заплахата от финансовата криза и тежките престъпления;

| 44. | смята, че подобна насока не изключва по никакъв начин обща европейска програма за обучение на финансови следователи, чието създаване и осъществяване следва да бъде приоритет за Комисията; |
| --- | --- |

44.

смята, че подобна насока не изключва по никакъв начин обща европейска програма за обучение на финансови следователи, чието създаване и осъществяване следва да бъде приоритет за Комисията;

| 45. | смята, че ефективната защита на подаващите сигнали от ответни деяния спрямо тях е основен аспект на антикорупционните политики, както и на борбата срещу организираната престъпност. Правната рамка, уреждаща този аспект в Съюза, обаче се различава в отделните държави членки. Затова КР оценява много положително инициативите на Комисията във връзка със защитата на подаващите сигнали за нарушения; |
| --- | --- |

45.

смята, че ефективната защита на подаващите сигнали от ответни деяния спрямо тях е основен аспект на антикорупционните политики, както и на борбата срещу организираната престъпност. Правната рамка, уреждаща този аспект в Съюза, обаче се различава в отделните държави членки. Затова КР оценява много положително инициативите на Комисията във връзка със защитата на подаващите сигнали за нарушения;

За укрепване на ролята на местните власти в борбата срещу корупцията и организираната престъпност

| 46. | отправя искане държавите членки да предвидят част от отнетото имущество, придобито посредством организирана престъпна дейност, да бъде отдадено на местни и/или регионални власти (след като бъдат удовлетворени законните искания за възстановяване), тъй като те са първите жертви на престъпните организации, които дестабилизират социалния ред по места. Те са и в най-добра позиция за предприемане на действия на местно равнище с цел изкореняване на дълбоките причини за престъпността. Тази практика съществува в Италия, където една трета от дванадесетте хиляди отнети недвижими имота бяха разпределени или препродадени в полза на местните и териториалните власти за осъществяване на социални дейности. В случая става въпрос да се придаде положителен облик на дейността на публичните власти и да се създаде система, нетолерираща престъпността, която да обединява заемащите изборни длъжности, гражданското общество и семействата; |
| --- | --- |

46.

отправя искане държавите членки да предвидят част от отнетото имущество, придобито посредством организирана престъпна дейност, да бъде отдадено на местни и/или регионални власти (след като бъдат удовлетворени законните искания за възстановяване), тъй като те са първите жертви на престъпните организации, които дестабилизират социалния ред по места. Те са и в най-добра позиция за предприемане на действия на местно равнище с цел изкореняване на дълбоките причини за престъпността. Тази практика съществува в Италия, където една трета от дванадесетте хиляди отнети недвижими имота бяха разпределени или препродадени в полза на местните и териториалните власти за осъществяване на социални дейности. В случая става въпрос да се придаде положителен облик на дейността на публичните власти и да се създаде система, нетолерираща престъпността, която да обединява заемащите изборни длъжности, гражданското общество и семействата;

| 47. | насърчава местните представители на изборни длъжности в началото на мандата да подписват деонтологична харта „Obliti privatorum, publica curate“ („Забравете личните си дела, занимавайте се публичните“), което би допринесло за изграждането и запазването на доверие между гражданите и управляващите. Тази харта следва да определя правила за безпристрастност (забрана на конфликти на интереси, отказ на покани за частен престой от физически или юридически лица, чиято дейност е свързана със съответните органи на местното самоуправление, предаване в полза на държавата на подаръците на стойност над 150 EUR, въздържане от намеса в полза на членове на семейството и др.) и интегритет (неизползване на средствата на органите на местно самоуправление за частни цели или предизборни кампании, спазване на правилата за обществените поръчки и др.); |
| --- | --- |

47.

насърчава местните представители на изборни длъжности в началото на мандата да подписват деонтологична харта „Obliti privatorum, publica curate“ („Забравете личните си дела, занимавайте се публичните“), което би допринесло за изграждането и запазването на доверие между гражданите и управляващите. Тази харта следва да определя правила за безпристрастност (забрана на конфликти на интереси, отказ на покани за частен престой от физически или юридически лица, чиято дейност е свързана със съответните органи на местното самоуправление, предаване в полза на държавата на подаръците на стойност над 150 EUR, въздържане от намеса в полза на членове на семейството и др.) и интегритет (неизползване на средствата на органите на местно самоуправление за частни цели или предизборни кампании, спазване на правилата за обществените поръчки и др.);

| 48. | насърчава заемащите изборни длъжности да подадат в независима публична институция декларация за имотното си състояние и търговските си или бизнес връзки; |
| --- | --- |

48.

насърчава заемащите изборни длъжности да подадат в независима публична институция декларация за имотното си състояние и търговските си или бизнес връзки;

| 49. | насърчава държавите членки да въведат публично финансиране на предизборните кампании, да забранят даренията от юридически лица и да създадат статут на местния представител на изборна длъжност, който да гарантира неговата независимост и финансова автономност; |
| --- | --- |

49.

насърчава държавите членки да въведат публично финансиране на предизборните кампании, да забранят даренията от юридически лица и да създадат статут на местния представител на изборна длъжност, който да гарантира неговата независимост и финансова автономност;

| 50. | насърчава ефикасната борба срещу прането на пари, чийто произход е свързан с корупция и организирана престъпност в данъчните убежища; |
| --- | --- |

50.

насърчава ефикасната борба срещу прането на пари, чийто произход е свързан с корупция и организирана престъпност в данъчните убежища;

| 51. | насърчава държавите членки да създадат истински инструменти за превенция и разкриване на посегателства срещу професионалната етика, като служби за оценка на механизмите за борба с корупцията и контрол на обществените поръчки и делегирането на обществени услуги; |
| --- | --- |

51.

насърчава държавите членки да създадат истински инструменти за превенция и разкриване на посегателства срещу професионалната етика, като служби за оценка на механизмите за борба с корупцията и контрол на обществените поръчки и делегирането на обществени услуги;

| 52. | отправя искане за създаването на европейска платформа за обмен на добри местни практики във връзка с борбата срещу корупцията и организираната престъпност и за възстановяването на отнети активи от престъпна дейност, както и за европейска конференция, посветена на борбата срещу корупцията и организираната престъпност; |
| --- | --- |

52.

отправя искане за създаването на европейска платформа за обмен на добри местни практики във връзка с борбата срещу корупцията и организираната престъпност и за възстановяването на отнети активи от престъпна дейност, както и за европейска конференция, посветена на борбата срещу корупцията и организираната престъпност;

| 53. | насърчава местните и регионалните власти да обвържат субсидиите, отпускани на големи спортисти и професионални клубове, със задължения от етично естество и строга финансова прозрачност; |
| --- | --- |

53.

насърчава местните и регионалните власти да обвържат субсидиите, отпускани на големи спортисти и професионални клубове, със задължения от етично естество и строга финансова прозрачност;

| 54. | предлага Комитетът на регионите да определи наблюдател в Специалната комисия на Европейския парламент по корупцията и Групата държави срещу корупцията на Съвета на Европа (GRECO); |
| --- | --- |

54.

предлага Комитетът на регионите да определи наблюдател в Специалната комисия на Европейския парламент по корупцията и Групата държави срещу корупцията на Съвета на Европа (GRECO);

| 55. | ще разшири анализа си на добрите управленски практики и административно управление във връзка със защитата на легалната икономика и по отношение на страните партньорки, обхванати от политиката на съседство, членки на ARLEM (Евро-средиземноморската асамблея на регионалните и местните власти) и CORLEAP (Конференцията на регионалните и местните власти за Източното партньорство). |
| --- | --- |

55.

ще разшири анализа си на добрите управленски практики и административно управление във връзка със защитата на легалната икономика и по отношение на страните партньорки, обхванати от политиката на съседство, членки на ARLEM (Евро-средиземноморската асамблея на регионалните и местните власти) и CORLEAP (Конференцията на регионалните и местните власти за Източното партньорство).

Брюксел, 10 октомври 2012 г.

Председател на Комитета на регионите

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2007) 328 final и COM(2011) 309 final. Според доклада само 9 държави членки (Белгия, България, Ирландия, Кипър, Обединеното кралство, Португалия, Финландия, Франция и Чешката република) са транспонирали правилно всички съставни елементи на престъплението „корупция“, определено с Рамковото решение от 2003 г.

1

---