# Europeiska unionens L 269/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 269 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången26 oktober 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 269

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången26 oktober 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 139 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av personbilar med avseende på bromsassistanssystem (BAS-system) [2018/1591] | 1 |
| | * | Föreskrifter nr 140 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av personbilar med avseende på system för elektronisk stabilitetskontroll (ESC-system) [2018/1592] | 17 |
| | * | Föreskrifter nr 141 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon med avseende på system för övervakning av däcktryck (TPMS) [2018/1593] | 36 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 139 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av personbilar med avseende på bromsassistanssystem (BAS-system) [2018/1591]

1

*

Föreskrifter nr 140 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av personbilar med avseende på system för elektronisk stabilitetskontroll (ESC-system) [2018/1592]

17

*

Föreskrifter nr 141 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon med avseende på system för övervakning av däcktryck (TPMS) [2018/1593]

36

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 26.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/1

---

Endast Uneces texter i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 139 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av personbilar med avseende på bromsassistanssystem (BAS-system) [2018/1591]

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 1 till föreskrifterna i deras ursprungliga lydelse – dag för ikraftträdande: 29 december 2018

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Allmänna krav |
| --- | --- |

5.

| 6. | Funktionskrav |
| --- | --- |

6.

| 7. | Allmänna provningskrav |
| --- | --- |

7.

| 8. | Bedömning av förekomsten av ett bromsassistanssystem av kategori A |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bedömning av förekomsten av ett bromsassistanssystem av kategori B |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ändring av fordonstyp eller bromsassistanssystem och utökning av godkännande |
| --- | --- |

10.

| 11. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

11.

| 12. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

12.

| 13. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

13.

| 14. | Namn på och adress till typgodkännandemyndigheter och de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar |
| --- | --- |

14.

BILAGOR

| 1. | Meddelande |
| --- | --- |

1.

| 2. | Godkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metod för bestämning av FABS och aABS |
| --- | --- |

3.

| 4. | Databehandling för bromsassistanssystem |
| --- | --- |

4.

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

1.1   Dessa föreskrifter gäller för godkännande av fordon av kategori M1 och N1
   (1) med avseende på deras bromsassistanssystem.

1

1

1

1.2   Dessa föreskrifter gäller inte för

| 1.2.1 | fordon med en konstruktiv hastighet på högst 25 km/tim, |
| --- | --- |

1.2.1

fordon med en konstruktiv hastighet på högst 25 km/tim,

| 1.2.2 | fordon anpassade för förare med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

1.2.2

fordon anpassade för förare med funktionsnedsättning.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

2.1   
  godkännande av ett fordon
  : godkännande av en fordonstyp med avseende på bromsassistanssystem.

godkännande av ett fordon

2.2   
  fordonstyp
  : kategori av fordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

fordonstyp

| 2.2.1 | tillverkarens handelsnamn eller varumärke, |
| --- | --- |

2.2.1

tillverkarens handelsnamn eller varumärke,

| 2.2.2 | fordonsegenskaper som betydligt påverkar bromsassistanssystemets prestanda (t.ex. bromssystemets utformning), |
| --- | --- |

2.2.2

fordonsegenskaper som betydligt påverkar bromsassistanssystemets prestanda (t.ex. bromssystemets utformning),

| 2.2.3 | bromsassistanssystemets utformning. |
| --- | --- |

2.2.3

bromsassistanssystemets utformning.

2.3   
  högsta vikt
  : den högsta vikt som fordonstillverkaren angett som tekniskt tillåten (denna vikt kan vara högre än den tillåtna högsta vikt som fastställts av nationella myndigheter).

högsta vikt

2.4   
  fördelning av vikten mellan axlarna
  : fördelningen av gravitationskraften på fordonets vikt och/eller last mellan axlarna.

fördelning av vikten mellan axlarna

2.5   
  hjul-axelbelastning
  : den vertikala statiska reaktionen (kraften) hos den del av vägytan som är i kontakt med hjulet eller hjulen på axeln.

hjul-axelbelastning

2.6   
  bromsassistanssystem (BAS)
  : en funktion hos bromssystemet som av förarens sätt att bromsa härleder att det är fråga om en nödbromsning och då

bromsassistanssystem (BAS)

| a) | hjälper föraren att uppnå maximal bromsverkan, eller |
| --- | --- |

a)

hjälper föraren att uppnå maximal bromsverkan, eller

| b) | är tillräcklig för att det låsningsfria bromssystemet ska börja genomföra kompletta cykler. |
| --- | --- |

b)

är tillräcklig för att det låsningsfria bromssystemet ska börja genomföra kompletta cykler.

2.6.1   
  bromsassistanssystem av kategori A
  : ett system som upptäcker en nödbromsningssituation huvudsakligen utifrån (2) det bromspedaltryck som föraren ansätter,

bromsassistanssystem av kategori A

2

2.6.2   
  bromsassistanssystem av kategori B
  : ett system som upptäcker en nödbromsningssituation huvudsakligen utifrån (2) hur snabbt föraren ansätter bromspedalen.

bromsassistanssystem av kategori B

2

3.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

3.1   Ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på bromsassistanssystem ska lämnas in av fordonstillverkaren eller dess behöriga ombud.

3.2   Ansökan ska åtföljas av nedan nämnda dokument i tre exemplar och av följande upplysningar:

| 3.2.1 | en beskrivning av fordonstypen med avseende på de uppgifter som anges i punkt 2.2. De siffror och/eller symboler som identifierar fordonstypen och motortypen ska anges. |
| --- | --- |

3.2.1

en beskrivning av fordonstypen med avseende på de uppgifter som anges i punkt 2.2. De siffror och/eller symboler som identifierar fordonstypen och motortypen ska anges.

| 3.2.2 | en förteckning över de vederbörligen identifierade komponenter som utgör bromsassistanssystemet. |
| --- | --- |

3.2.2

en förteckning över de vederbörligen identifierade komponenter som utgör bromsassistanssystemet.

| 3.2.3 | en skiss över det monterade bromsassistanssystemet och en beskrivning av komponenternas placering på fordonet. |
| --- | --- |

3.2.3

en skiss över det monterade bromsassistanssystemet och en beskrivning av komponenternas placering på fordonet.

| 3.2.4 | detaljerade ritningar av varje komponent så att den lätt kan lokaliseras och identifieras. |
| --- | --- |

3.2.4

detaljerade ritningar av varje komponent så att den lätt kan lokaliseras och identifieras.

3.3   Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska lämnas in till den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningarna.

4.   GODKÄNNANDE

4.1   Om den fordonstyp som lämnas in för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkterna 5 och 6 ska godkännande av den fordonstypen beviljas.

4.2   Varje godkänd typ ska tilldelas ett godkännandenummer vars två första siffror ska ange den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. Samma part i överenskommelsen får inte tilldela samma nummer till en annan fordonstyp med avseende på bromsassistanssystem.

4.3   Ett meddelande om beviljat eller ej beviljat godkännande av en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter tillsammans med en sammanfattning av uppgifterna i de dokument som anges i punkterna 3.2.1–3.2.4. De ritningar som tillhandahålls av den som ansöker om godkännande ska vara i ett format som inte är större än A4 (210 × 297 mm), eller vikt till detta format, och i lämplig skala.

4.4   Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska på en väl synlig och lättillgänglig plats som anges i formuläret vara märkt med ett internationellt godkännandemärke bestående av följande:

| 4.4.1 | en cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (3). |
| --- | --- |

4.4.1

en cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (3).

3

| 4.4.2 | numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.5   Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som är fogade till överenskommelsen, i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 inte upprepas. I så fall ska föreskrifternas nummer, godkännandenummer och tilläggssymboler för alla de föreskrifter enligt vilka godkännande har beviljats i det land som beviljat godkännandet enligt dessa föreskrifter anges i kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.6   Godkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

4.7   Godkännandemärket ska placeras nära eller på skylten med fordonsdata.

4.8   I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på godkännandemärkenas utformning.

5.   ALLMÄNNA KRAV

5.1   Fordon ska vara utrustade med ett bromsassistanssystem som uppfyller de funktionella kraven i punkt 6 i dessa föreskrifter. Överensstämmelse med dessa krav ska visas genom att bestämmelserna i punkterna 8 eller 9 i dessa föreskrifter uppfylls vid de provningskrav som anges i punkt 7 i dessa föreskrifter. Förutom kraven i dessa föreskrifter ska fordon utrustade med ett ABS-system i enlighet med de tekniska kraven i föreskrifter nr 13-H.

5.2   Bromsassistanssystemet ska vara utformat, konstruerat och monterat på ett sådant sätt att fordonet vid normal användning, trots de vibrationer som det kan utsättas för, överensstämmer med bestämmelserna i dessa föreskrifter.

5.3   I synnerhet ska bromsassistanssystemet vara utformat, konstruerat och monterat så att det kan motstå den korrosion och det åldrande som det utsätts för.

5.4   Bromsassistanssystemets effektivitet får inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält. Detta ska visas genom överensstämmelse med de tekniska kraven och övergångsbestämmelserna i föreskrifter nr 10 genom tillämpning av

| a) | ändringsserie 03 för fordon utan ett kopplingssystem för laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet (framdrivningsbatterier), |
| --- | --- |

a)

ändringsserie 03 för fordon utan ett kopplingssystem för laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet (framdrivningsbatterier),

| b) | ändringsserie 04 för fordon med ett kopplingssystem för laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet (framdrivningsbatterier). |
| --- | --- |

b)

ändringsserie 04 för fordon med ett kopplingssystem för laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet (framdrivningsbatterier).

5.5   Bedömningen av bromsassistanssystemets säkerhetsaspekter ska inkluderas i den övergripande säkerhetsbedömningen av bromssystemet enligt de krav i föreskrifter nr 13-H som är förenade med komplexa elektroniska styrsystem. Detta anses vara uppfyllt vid uppvisande av ett intyg enligt föreskrifter nr 13-H som omfattar det bromsassistanssystem som ska godkännas.

5.6   Bestämmelser om regelbunden teknisk inspektion av elektroniska bromsassistanssystem

5.6.1   Vid en regelbunden teknisk inspektion ska det vara möjligt att bekräfta korrekt driftstatus genom en visuell kontroll av varningssignalerna efter det att systemet slagits på.

5.6.2   Vid tidpunkten för typgodkännandet ska det under sekretess redogöras för de metoder som införts som skydd mot enkel obehörig ändring av varningssignalernas funktion. Alternativt är detta krav på skydd uppfyllt om det finns en sekundär metod för att kontrollera att systemets driftstatus är korrekt.

6.   FUNKTIONSKRAV

6.1   Allmänna prestandaegenskaper hos bromsassistanssystem av kategori A

När en nödbromsningssituation har identifierats genom en relativt stor pedalkraft ska den extra pedalkraft som krävs för att generera genomförande av kompletta cykler av ABS-systemet minskas jämfört med den pedalkraft som krävs då bromsassistanssystemet inte är i drift.

Överensstämmelse med detta krav visas om bestämmelserna i punkterna 8.1–8.3 i dessa föreskrifter är uppfyllda.

6.2   Allmänna prestandaegenskaper hos bromsassistanssystem av kategori B

När en nödbromsningssituation har identifierats genom minst en mycket snabb ansättning av pedalen, ska bromsassistanssystemet öka trycket för att åstadkomma högsta uppnåbara bromsningstakt eller generera genomförande av kompletta cykler av ABS-systemet.

Överensstämmelse med detta krav visas om bestämmelserna i punkterna 9.1–9.3 i dessa föreskrifter är uppfyllda.

7.   ALLMÄNNA PROVNINGSKRAV

7.1   Variabler

När de provningar som beskrivs i dessa föreskrifter utförs ska följande variabler mätas:

| 7.1.1 | Bromspedalkraft, Fp. |
| --- | --- |

7.1.1

Bromspedalkraft, Fp.

p

| 7.1.2 | Fordonshastighet, vx. |
| --- | --- |

7.1.2

Fordonshastighet, vx.

x

| 7.1.3 | Fordonets retardation, ax. |
| --- | --- |

7.1.3

Fordonets retardation, ax.

x

| 7.1.4 | Bromstemperatur, Td. |
| --- | --- |

7.1.4

Bromstemperatur, Td.

d

| 7.1.5 | Bromstryck, P, om tillämpligt. |
| --- | --- |

7.1.5

Bromstryck, P, om tillämpligt.

| 7.1.6 | Bromspedalens hastighet, vp, uppmätt mitt på bromspedalplattan eller på ett ställe på pedalmekanismen där förskjutningen är proportionell mot förskjutningen mitt på pedalplattan, vilket möjliggör en enkel kalibrering av mätningen. |
| --- | --- |

7.1.6

Bromspedalens hastighet, vp, uppmätt mitt på bromspedalplattan eller på ett ställe på pedalmekanismen där förskjutningen är proportionell mot förskjutningen mitt på pedalplattan, vilket möjliggör en enkel kalibrering av mätningen.

p

7.2   Mätutrustning

7.2.1   De variabler som förtecknas i punkt 7.1 ska mätas med hjälp av lämpliga givare. Noggrannhet, driftsområden, filtreringstekniker, databehandling och andra krav beskrivs i ISO-standard 15037–1:2006.

7.2.2   Mätnoggrannheten för pedalkraft och skivtemperatur ska vara följande:

| Variabel | Typiskt driftsområde för givarna | Rekommenderade maximala registreringsfel |
| --- | --- | --- |
| Pedalkraft | 0–2 000 N | ± 10 N |
| Bromstemperatur | 0–1 000 °C | ± 5 °C |
| Bromstryck (*1) | 0–20 MPa (*1) | ± 100 kPa (*1) |

Variabel

Typiskt driftsområde för givarna

Rekommenderade maximala registreringsfel

Pedalkraft

0–2 000 N

± 10 N

Bromstemperatur

0–1 000 °C

± 5 °C

Bromstryck (*1)

*1

0–20 MPa (*1)

*1

± 100 kPa (*1)

*1

7.2.3   Uppgifter om analog och digital databehandling i provningsförfarandet för bromsassistanssystemet beskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter. En provtagningsfrekvens vid datainsamling på minst 500 Hz krävs.

7.2.4   Andra mätmetoder än de som anges i punkt 7.2.3 får tillåtas, förutsatt att de uppvisar en precisionsgrad som minst är likvärdig.

7.3   Provningsförhållanden

7.3.1   Provningsfordonets lasttillstånd: Fordonet ska vara olastat. Utöver föraren får det finnas ytterligare en person i framsätet med uppgift att notera provningsresultaten.

7.3.2   Bromsprovningarna ska utföras på en torr yta som ger god friktion.

7.4   Provningsmetod

7.4.1   De provningar som beskrivs i punkterna 8 och 9 ska utföras från en provningshastighet av 100 ± 2 km/tim. Fordonet ska köras i en rak linje med provningshastigheten.

7.4.2   Färdbromsarnas medeltemperatur på fordonets varmaste axel, mätt på bromsbeläggens insida eller på skivans eller trummans bromsyta, ska vara mellan 65 och 100 °C innan bromsen ansätts.

7.4.3   Vid provningarna definieras referenstiden, t0, som det ögonblick då bromspedalkraften uppnår 20 N.

0

Anmärkning: För fordon som är utrustade med ett bromssystem som stöds av en energikälla, beror den erforderliga pedalkraften på energinivån i energilagringsanordningen. Därför ska en tillräcklig energinivå säkerställas när provningen inleds.

Anmärkning:

8.   BEDÖMNING AV FÖREKOMSTEN AV ETT BROMSASSISTANSSYSTEM AV KATEGORI A

Ett bromsassistanssystem av kategori A ska uppfylla provningskraven i punkterna 8.1 och 8.2.

8.1   Provning 1: Referensprovning för bestämning av FABS och aABS.

ABS

ABS

8.1.1   Referensvärdena FABS och aABS ska bestämmas i enlighet med förfarandet i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

ABS

ABS

8.2   Provning 2: För aktivering av bromsassistanssystemet

8.2.1   När en nödbromsningssituation har upptäckts ska system som är känsliga för pedalkraft uppvisa en betydande ökning av förhållandet mellan

| a) | bromsledningstrycket och bromspedalkraften, när så tillåts enligt punkt 8.2.5, eller |
| --- | --- |

a)

bromsledningstrycket och bromspedalkraften, när så tillåts enligt punkt 8.2.5, eller

| b) | fordonets retardation och bromspedalkraften. |
| --- | --- |

b)

fordonets retardation och bromspedalkraften.

8.2.2   Prestandakraven för ett bromsassistanssystem av kategori A är uppfyllda om ett specifikt bromsansättningsmönster kan fastställas som uppvisar en minskning med 40–80 % av den erforderliga pedalkraften för (FABS – FT) jämfört med (FABS extrapolerad – FT).

ABS

T

ABS extrapolerad

T

8.2.3   FT och aT är tröskelkraft och tröskelretardation såsom visas i figur 1. Värdena för FT och aT ska tillhandahållas den tekniska tjänsten när ansökan om typgodkännande lämnas in. Värdet för aT ska ligga på mellan 3,5 och 5,0 m/s2.

T

T

T

T

T

2

Figur 1a

Figur 1a

Pedalkraft som krävs för att uppnå maximal retardation med ett bromsassistanssystem av kategori A

Pedalkraft som krävs för att uppnå maximal retardation med ett bromsassistanssystem av kategori A

Retardation, a

FABS, extrapolated

FABS, max

FABS

FABS, min

Bromspedalkraft, F

FT

aT

aABS

Mellan 3,5 och 5,0 m/s2

8.2.4   En rak linje dras från origo genom punkten FT, aT (se figur 1a). Värdet för bromspedalkraften F, vid skärningspunkten mellan denna linje och en vågrät linje som definieras av a = aABS, definieras som FABS, extrapolerad:

T

T

ABS

ABS, extrapolerad

Formula

8.2.5   När det gäller fordon av kategori N1, eller fordon av kategori M1 som härleds från dessa fordon av kategori N1, med en bruttovikt (GVM) > 2 500 kg, kan tillverkaren som alternativ välja att pedalkraftsvärdena för FT, FABS,min, FABS,max och FABS,extrapolated härleds från tryckresponsen i bromsledningen i stället för från fordonets retardationsegenskaper. Denna ska mätas när bromspedalkraften ökar.

1

1

1

T

ABS,min

ABS,max

ABS,extrapolated

8.2.5.1   Det tryck vid vilket ABS-systemet inleder en cykel ska bestämmas med hjälp av fem provningar från 100 ± 2 km/tim under vilka bromspedalen ansätts upp till den nivå som aktiverar ABS-systemet och de fem tryck vid vilka detta sker, såsom de bestämts genom registrering av framhjulstrycket, ska registreras och medelvärdet erhållas som PABS.

ABS

8.2.5.2   Tillverkaren ska ange tröskelvärdet för trycket PT som ska motsvara en retardation i intervallet 2,5–4,5 m/s2.

T

2

8.2.5.3   Figur 1b ska konstrueras på det sätt som anges i punkt 8.2.4, men ledningstryckmätningar ska användas för att fastställa de parametrar som anges i punkt 8.2.5 i dessa föreskrifter, där

Formula

Figur 1b

Figur 1b

Pedalkraft som krävs för att uppnå maximal retardation med ett bromsassistanssystem av kategori A

Pedalkraft som krävs för att uppnå maximal retardation med ett bromsassistanssystem av kategori A

Ledningstryck, P

FABS, extrapolated

FABS, max

FABS

FABS, min

Bromspedalkraft, F

FT

PT

PABS

Kraftändringströskel

8.3   Utvärdering av data

Förekomsten av ett bromsassistanssystem av kategori A påvisas om

FABS,min ≤ FABS ≤ FABS,max

ABS,min

ABS

ABS,max

där

FABS,max – FT ≤ (FABS,extrapolerad – FT) · 0,6

ABS,max

T

ABS,extrapolerad

T

och

FABS,min – FT ≥ (FABS,extrapolated – FT) · 0,2

ABS,min

T

ABS,extrapolated

T

9.   BEDÖMNING AV FÖREKOMSTEN AV ETT BROMSASSISTANSSYSTEM AV KATEGORI B

Ett bromsassistanssystem av kategori B ska uppfylla provningskraven i punkterna 9.1 och 9.2.

9.1   Provning 1: Referensprovning för bestämning av FABS och aABS.

ABS

ABS.

9.1.1   Referensvärdena FABS och aABS ska bestämmas i enlighet med förfarandet i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

ABS

ABS

9.2   Provning 2: För aktivering av bromsassistanssystemet

Fordonet ska köras i en rak linje med den provningshastighet som anges i punkt 7.4 i dessa föreskrifter. Föraren ska hastigt ansätta bromspedalen enligt figur 2, och simulera en nödbromsning så att bromsassistanssystemet aktiveras och ABS-systemet genomför en komplett cykel.

För att aktivera bromsassistanssystemet ska bromspedalen ansättas på det sätt som biltillverkaren angett. Tillverkaren ska samtidigt som ansökan om typgodkännande lämnas in meddela den tekniska tjänsten vilket bromspedaltryck som krävs. Det ska på ett tillfredställande sätt visas för den tekniska tjänsten att bromsassistanssystemet aktiveras under de förhållanden som anges av tillverkaren i enlighet med punkt 16.1.1 eller 16.1.2 i bilaga 1.

Efter t = t0 + 0,8 s och tills fordonet har minskat hastigheten till 15 km/tim, ska bromspedalkraften bibehållas i ett intervall mellan FABS, övre och FABS, undre, där FABS, övre är 0,7 FABS och FABS, undre är 0,5 FABS.

0

ABS, övre

ABS, undre,

ABS, övre

ABS

ABS, undre

ABS

Kraven anses även uppfyllda om, efter t = t0 + 0,8 s, pedalkraften blir lägre än FABS, undre när kravet i punkt 9.3 är uppfyllt.

0

ABS, undre

9.3   Utvärdering av data

Förekomsten av ett bromsassistanssystem av kategori B påvisas om en medelretardation (aBAS) på minst 0,85 · aABS bibehålls från den tidpunkt då t = t0 + 0,8 s till den tidpunkt då fordonets hastighet minskat till 15 km/tim.

BAS

ABS

0

Figur 2

Figur 2

Exempel på provning 2 av ett bromsassistanssystem av kategori B

Exempel på provning 2 av ett bromsassistanssystem av kategori B

Fas med BAS-utvärdering (upphör med hastigheten 15 km/h)

Fas med nöd-pedalansättning

Initial pedal-kraft

Bromspedal-kraft F

FABS, undre

FABS, övre

t0

t0 + 0,8 s

tid

Retardation

aBAS

aABS

Retardation, ax

Bromspedalkraft

10.   ÄNDRING AV FORDONSTYP ELLER BROMSASSISTANSSYSTEM OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE

10.1   Varje ändring av en befintlig fordonstyp ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkände fordonstypen.

Myndigheten ska sedan antingen

| a) | i samråd med tillverkaren besluta att ett nytt typgodkännande ska beviljas, eller |
| --- | --- |

a)

i samråd med tillverkaren besluta att ett nytt typgodkännande ska beviljas, eller

| b) | tillämpa förfarandet i punkt 10.1.1 (Revidering) och, i tillämpliga fall, förfarandet i punkt 10.1.2 (Utökning). |
| --- | --- |

b)

tillämpa förfarandet i punkt 10.1.1 (Revidering) och, i tillämpliga fall, förfarandet i punkt 10.1.2 (Utökning).

10.1.1   Revidering

Om uppgifter i informationsdokumenten har ändrats och typgodkännandemyndigheten anser att ändringarna sannolikt inte kommer att få några märkbara negativa effekter och att pedalerna i vilket fall som helst fortfarande uppfyller kraven, ska ändringen betecknas som en ”revidering”.

Typgodkännandemyndigheten ska då i nödvändig utsträckning utfärda de reviderade bladen i informationsdokumenten, och på varje reviderat blad tydligt markera vilket slag av ändring det rör sig om och vilket datum det nya bladet utfärdats. En konsoliderad, uppdaterad version av informationsdokumenten tillsammans med en detaljerad beskrivning av ändringen ska anses uppfylla detta krav.

10.1.2   Utökning

Ändringen ska betecknas som en ”utökning” om något av följande förhållanden råder, utöver ändringen av uppgifterna i informationsdokumenten:

| a) | Om det krävs ytterligare kontroller eller provningar. |
| --- | --- |

a)

Om det krävs ytterligare kontroller eller provningar.

| b) | Om några uppgifter i meddelandedokumentet (med undantag för bilagorna) har ändrats. |
| --- | --- |

b)

Om några uppgifter i meddelandedokumentet (med undantag för bilagorna) har ändrats.

| c) | Om godkännande enligt en senare ändringsserie begärs efter dess ikraftträdande. |
| --- | --- |

c)

Om godkännande enligt en senare ändringsserie begärs efter dess ikraftträdande.

10.2   De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska via det förfarande som anges i punkt 4.3 underrättas om huruvida godkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts. Dessutom ska indexet till informationsdokumenten och provningsrapporterna, som ska bifogas meddelandeformuläret i bilaga 1, ändras så att datumet för den senaste revideringen eller utökningen anges.

10.3   Den behöriga myndighet som utfärdar utökningen av godkännandet ska ge varje meddelandeformulär som upprättas för en sådan utökning ett serienummer.

11.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Produktionsöverensstämmelsen ska kontrolleras enligt det förfarande som fastställts i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

11.1   Ett fordon som godkänns enligt dessa föreskrifter ska vara tillverkat så att det överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla kraven i punkterna 5 och 6.

11.2   Den myndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas på varje tillverkningsanläggning. Dessa kontroller ska normalt ske en gång vartannat år.

12.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

12.1   Ett godkännande som beviljats för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter får återkallas om kraven i punkt 11.1 inte uppfylls.

12.2   Om någon av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som den tidigare beviljat, ska den omedelbart rapportera detta till de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

13.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett godkännande som slutgiltigt upphör att tillverka en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska meddela detta till den myndighet som beviljade godkännandet. När myndigheten har mottagit det aktuella meddelandet ska den underrätta övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

14.   NAMN PÅ OCH ADRESS TILL TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETERNA OCH DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM UTFÖR GODKÄNNANDEPROVNINGAR

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn på och adress till de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar och de typgodkännandemyndigheter som beviljar godkännande och till vilka formulär om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande som utfärdats i andra länder ska skickas.

---

(1)  Fordon av kategorierna M1 och N1 definieras i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

1

1

(2)  Enligt tillverkarens uppgifter.

2

(3)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4, bilaga 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

(*1)  Tillämpligt i enlighet med punkt 8.2.5.

*1

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

(Maximiformat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

utfärdat av: Myndighetens namn:

Om (2) beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en fordonstyp med avseende på bromsassistanssystem enligt föreskrifter nr 139

Godkännande nr Utökning nr

1. Fordonets handelsnamn eller varumärke:

2. Fordonstyp:

3. Tillverkarens namn och adress:

4. Namn på och adress till tillverkarens eventuella ombud:

5. Fordonsvikt:

5.1 Högsta fordonsvikt:

5.2 Lägsta fordonsvikt:

6. Viktens fördelning på axlarna (högsta värde):

8. Motortyp:

9. Växlarnas antal och utväxlingsförhållanden:

10. Slutliga utväxlingsförhållanden:

11. Högsta vikt för släpfordon som får tillkopplas, om tillämpligt:

11.1 Obromsat släpfordon:

12. Däckdimensioner:

13. Högsta konstruktiva hastighet:

14. Kort beskrivning av bromssystemet:

15. Fordonets vikt vid provning:

Last

(kg)

Axel nr 1

Axel nr 2

Totalt

(1) Det särskilda landsnumret för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat godkännande (se villkor för godkännande i föreskrifterna).

(2) Stryk det som inte gäller.

16.1 Bromsassistanssystem av kategori A/B (2)

16.1.1 För system av kategori A: Ange den tröskelkraft vid vilken förhållandet mellan pedalkraften och bromstrycket ökar (2).

16.1.2 För system av kategori B: Ange den bromspedalhastighet som måste uppnås för att bromsassistanssystemet ska aktiveras (t.ex. pedalslagshastighet (mm/s) under ett givet tidsintervall) (2).

17. (Reserverad)

18. Fordonet är utrustat med ABS i enlighet med de tekniska kraven i föreskrifter nr 13-H Ja/Nej (2)

19. Datum då fordonet lämnades in för godkännande:

20. Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra godkännandeprovning:

21. Datum för rapporten som denna tjänst utfärdat:

22. Nummer på rapporten som denna tjänst utfärdat:

23. Godkännande beviljat/ej beviljat/utökat/återkallat (2)

24. Godkännandemärkets placering på fordonet:

25. Ort:

26. Datum:

27. Underskrift:

28. Den sammanfattning som avses i punkt 4.3 i dessa föreskrifter bifogas detta meddelande.

---

BILAGA 2

GODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

MALL A

(se punkt 4.4 i dessa föreskrifter)

Image 6

Ovanstående godkännandemärke fäst på ett fordon visar att den berörda fordonstypen har godkänts i Belgien (E 6) med avseende på bromsassistanssystemet enligt föreskrifter nr 139. De två första siffrorna i godkännandenumret visar att godkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 139 i deras ursprungliga form.

MALL B

(se punkt 4.5 i dessa föreskrifter)

Image 7

Ovanstående godkännandemärke fäst på ett fordon visar att den berörda fordonstypen har godkänts i Belgien (E 6) enligt föreskrifter nr 139 och 24 (1). (För de senare föreskrifterna är den korrigerade absorptionskoefficienten 1,30 m-1). Godkännandenumren anger att på de datum när respektive godkännanden beviljades hade föreskrifter nr 139 sin ursprungliga lydelse, medan föreskrifter nr 24 var ändrade enligt ändringsserie 02.

---

(1)  Detta nummer ges endast som exempel.

---

BILAGA 3

METOD FÖR BESTÄMNING AV FABS OCH AABS

1.1   Bromspedalkraften FABS är den minsta pedalkraft som behöver ansättas för ett givet fordon för att uppnå maximal retardation vilket indikerar att ABS-systemet genomför kompletta cykler. aABS är retardationen för ett givet fordon under ABS-retardation, enligt definitionen i punkt 1.8.

1.2   Bromspedalen ska ansättas långsamt (utan aktivering av bromsassistanssystemet när det gäller fordon av kategori B) och ge en konstant ökning av retardationen tills ABS-systemet genomför kompletta cykler (figuren).

1.3   Full retardation ska uppnås inom tidsramen 2,0 ± 0,5 s. Retardationskurvan, registrerad mot tiden, ska ligga i ett intervall av ± 0,5 s runt mittlinjen i retardationskurvans intervall. Exemplet i figuren inleds när tiden t0 skär linjen aABS vid 2 s. När full retardation har uppnåtts ska bromspedalen ansättas så att ABS-systemet fortsätter att genomföra kompletta cykler. Tidpunkten då ABS-systemet aktiveras fullt ut definieras som den tidpunkt då pedalkraften FABS uppnås. Mätningen ska ligga inom intervallet för retardationsökningens varians (se figuren nedan).

Retardationsintervall för bestämning av FABS och aABS

Intervall för retardationsökningens varians

Retardation a

aABS

tid [s]

tidsram

2 ± 0,5 s

1 s

t0

Intervall med komplett cykel för ABS

1.4   Fem provningar som uppfyller kraven i punkt 1.3 ska utföras. För var och en av dessa giltiga provningar ska fordonets retardation ritas upp som en funktion av den registrerade bromspedalkraften. Endast data som registrerats vid hastigheter över 15 km/tim ska användas vid de beräkningar som beskrivs i nedanstående punkter.

1.5   För bestämningen av aABS och FABS ska ett lågpassfilter på 2 Hz för fordonsretardation samt pedalkraft användas.

1.6   Medelvärdet för de fem enskilda kurvorna för retardation i förhållande till bromspedalkraft tas fram genom beräkning av medelretardationen för de fem enskilda kurvorna för retardation i förhållande till bromspedalkraft i steg om 1 N pedalkraft. Resultatet blir den kurva för medelretardation i förhållande till bromspedalkraft, som kallas maF-kurvan i denna bilaga.

1.7   Det maximala värdet för fordonets retardation bestäms utifrån maF-kurvan och benämns amax.

1.8   Medelvärdet beräknas av alla värden på maF-kurvan som ligger högre än 90 % av retardationsvärdet amax. Detta värde a är den retardation aABS som avses i dessa föreskrifter.

1.9   Den minsta pedalkraft (FABS) som behövs för att uppnå retardationen aABS definieras som värdet på F motsvarande a = aABS på maF-kurvan.

---

BILAGA 4

DATABEHANDLING FÖR BROMSASSISTANSSYSTEM

(se punkt 7.2.3 i dessa föreskrifter)

1.   ANALOG DATABEHANDLING

Bandbredden för hela det kombinerade givar/registreringssystemet ska vara minst 30 Hz.

För att nödvändig filtrering av signalerna ska kunna ske ska lågpassfilter av ordning 4 eller högre användas. Passbandets bredd (från 0 Hz till frekvens fo vid – 3 dB) ska vara minst 30 Hz. Amplitudfelen ska vara mindre än ± 0,5 % i det tillämpliga frekvensområdet 0–30 Hz. Alla analoga signaler ska behandlas med filter som har tillräckligt liknande faskarakteristik för att säkerställa att tidsfördröjningsskillnaderna på grund av filtreringen ligger inom den noggrannhet som krävs för tidmätningen.

Anmärkning: Vid analog filtrering av signaler med olika frekvensinnehåll kan fasförskjutningar uppstå. Därför bör en databehandlingsmetod enligt beskrivningen i punkt 2 i denna bilaga användas.

2.   DIGITAL DATABEHANDLING

2.1   Allmänna överväganden

Vid förbehandling av analoga signaler ska filteramplitudens dämpning och provtagningsfrekvensen beaktas så att problem med lågupplösningsfel samt fasförskjutning och tidsfördröjning i filter undviks. Beaktanden vid provtagning och digitalisering omfattar förstärkning av signaler före provtagning för att minimera digitaliseringsfel, antal bitar per provexemplar, antal provexemplar per cykel, provtagnings- och hållförstärkare samt tidsseparering av provexemplar. Överväganden för extra faslös digital filtrering omfattar val av passband och stoppband, dämpning och tillåtet rippel i banden samt korrigering av fasförskjutningar i filter. Samtliga dessa faktorer ska beaktas så att en relativ total datahämtningsnoggrannhet på ± 0,5 % kan uppnås.

2.2   Lågupplösningsfel

För att undvika lågupplösningsfel som inte går att korrigera ska de analoga signalerna filtreras på lämpligt sätt före provtagning och digitalisering. Ordningen på de filter som används och deras passband ska väljas både utifrån önskad planhet i det tillämpliga frekvensområdet och utifrån provtagningsfrekvensen.

De minsta filteregenskaperna och provtagningsfrekvensen ska vara sådana att

| a) | dämpningen är mindre än datainhämtningssystemets upplösning inom det tillämpliga frekvensområdet 0 Hz till fmax = 30 Hz, och |
| --- | --- |

a)

dämpningen är mindre än datainhämtningssystemets upplösning inom det tillämpliga frekvensområdet 0 Hz till fmax = 30 Hz, och

| b) | storleken på alla frekvenskomponenter i signal och brus minskar till mindre än systemets upplösning vid halva provtagningsfrekvensen (dvs. Nyquist- eller ”vik”-frekvens). |
| --- | --- |

b)

storleken på alla frekvenskomponenter i signal och brus minskar till mindre än systemets upplösning vid halva provtagningsfrekvensen (dvs. Nyquist- eller ”vik”-frekvens).

För 0,05 % upplösning ska filterdämpningen vara mindre än 0,05 % i frekvensområdet 0–30 Hz, och dämpningen ska vara större än 99,95 % vid alla frekvenser som är större än halva provtagningsfrekvensen.

Anmärkning: För ett Butterworth-filter ges dämpningen av:

Image 9
  och
  Image 10

där

n= filterordning,

fmax
  = tillämpligt frekvensområde (30 Hz),

fo
  = filtrets gränsfrekvens,

fN
  = Nyquist- eller ”vik”-frekvens.

För ett filter av fjärde ordningen

| | för A = 0,9995: fo = 2,37 · fmax |
| --- | --- |

för A = 0,9995: fo = 2,37 · fmax

| | för A = 0,0005: fS = 2 · (6,69 · fo), där fS, är provtagningsfrekvensen = 2 · fN. |
| --- | --- |

för A = 0,0005: fS = 2 · (6,69 · fo), där fS, är provtagningsfrekvensen = 2 · fN.

2.3   Fasförskjutningar och tidsfördröjningar i filter för att motverka lågupplösningsfel vid filtrering

Onödig analog filtrering ska undvikas, och alla filter ska ha tillräckligt liknande faskarakteristik för att säkerställa att tidsfördröjningsskillnaderna ligger inom den noggrannhet som krävs för tidmätningen. Fasförskjutningar är särskilt betydelsefulla när de uppmätta variablerna multipliceras och bildar nya variabler, för när amplituderna multipliceras ökar fasskiftningar och tillhörande tidsfördröjningar. Fasförskjutningar och tidsfördröjningar minskas genom ökning av fo. När de ekvationer som beskriver filtren före provtagningen är kända är det praktiskt att ta bort deras fasförskjutningar och tidsfördröjningar genom enkla algoritmer i frekvensdomänen.

Anmärkning: I det frekvensområde där filteramplituden är plan kan fasförskjutningen Φ för ett Butterworth-filter approximeras med

| | Φ = 81 · (f/f0) grader för andra ordningen |
| --- | --- |

Φ = 81 · (f/f0) grader för andra ordningen

| | Φ = 150 · (f/f0) grader för fjärde ordningen |
| --- | --- |

Φ = 150 · (f/f0) grader för fjärde ordningen

| | Φ = 294 · (f/f0) grader för åttonde ordningen |
| --- | --- |

Φ = 294 · (f/f0) grader för åttonde ordningen

Tidsfördröjningen för alla ordningar av filter är: t = (Φ/360) · (1/f0)

2.4   Dataprovtagning och digitalisering

Vid 30 Hz växlar signalamplituden med upp till 18 % per ms. För att begränsa de dynamiska fel som orsakas av växlande analoga insignaler till 0,1 % ska provtagnings- eller digitaliseringstiden vara mindre än 32 μs. Alla par eller uppsättningar av dataprover som ska jämföras ska tas samtidigt eller under en tillräckligt kort tidsperiod.

2.5   Systemkrav

Datasystemet ska ha en upplösning på minst 12 bitar (± 0,05 %) och en noggrannhet på ± 0,1 % (2 lb). De filter som motverkar lågupplösningsfel ska vara av ordning 4 eller högre och tillämpligt dataområde fmax ska vara 0–30 Hz.

För filter av fjärde ordningen ska passbandsfrekvensen fo (från 0 Hz till frekvensen fo) vara större än 2,37 · fmax om fasfel därefter justeras vid digital databehandling, och i annat fall större än 5 · fmax. För filter av fjärde ordningen ska datainsamlingsfrekvensen fs vara större än 13,4 · fo.

---

| 26.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/17

---

Endast Uneces texter i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 140 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av personbilar med avseende på system för elektronisk stabilitetskontroll (ESC-system) [2018/1592]

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 2 till föreskrifterna i deras ursprungliga lydelse – dag för ikraftträdande: 29 december 2018

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Allmänna krav |
| --- | --- |

5.

| 6. | Funktionskrav |
| --- | --- |

6.

| 7. | Prestandakrav |
| --- | --- |

7.

| 8. | Provningsförhållanden |
| --- | --- |

8.

| 9. | Provningsförfarande |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ändring av fordonstyp eller ESC-system och utökning av godkännande |
| --- | --- |

10.

| 11. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

11.

| 12. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

12.

| 13. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

13.

| 14. | Namn på och adress till typgodkännandemyndigheter och de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar |
| --- | --- |

14.

BILAGOR

| 1. | Meddelande |
| --- | --- |

1.

| 2. | Godkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

2.

| 3. | Simulering av dynamisk stabilitet |
| --- | --- |

3.

| 4. | Simuleringsverktyg för dynamisk stabilitet och dess validering |
| --- | --- |

4.

| 5. | Provningsrapport för simuleringsverktyg för fordonsstabilitetsfunktion |
| --- | --- |

5.

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

1.1   Dessa föreskrifter gäller godkännande av fordon av kategori M1 och N1
   (1) med avseende på deras system för elektronisk stabilitetskontroll.

1

1

1

1.2   Dessa föreskrifter gäller inte för

| 1.2.1 | fordon med en konstruktiv hastighet på högst 25 km/tim, |
| --- | --- |

1.2.1

fordon med en konstruktiv hastighet på högst 25 km/tim,

| 1.2.2 | fordon anpassade för förare med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

1.2.2

fordon anpassade för förare med funktionsnedsättning.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

2.1   
  godkännande av ett fordon
  : godkännande av en fordonstyp med avseende på system för elektronisk stabilitetskontroll.

godkännande av ett fordon

2.2   
  fordonstyp
  : kategori av fordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

fordonstyp

| 2.2.1 | tillverkarens handelsnamn eller varumärke, |
| --- | --- |

2.2.1

tillverkarens handelsnamn eller varumärke,

| 2.2.2 | fordonsfunktioner som betydligt påverkar prestandan hos systemet för elektronisk stabilitetskontroll (t.ex. maximal vikt, tyngdpunktsläge, spårvidd, axelavstånd, däckdimension och bromssystemets utformning), |
| --- | --- |

2.2.2

fordonsfunktioner som betydligt påverkar prestandan hos systemet för elektronisk stabilitetskontroll (t.ex. maximal vikt, tyngdpunktsläge, spårvidd, axelavstånd, däckdimension och bromssystemets utformning),

| 2.2.3 | utformningen av systemet för elektronisk stabilitetskontroll. |
| --- | --- |

2.2.3

utformningen av systemet för elektronisk stabilitetskontroll.

2.3   
  maximal vikt
  : den högsta vikt som enligt fordonstillverkaren är tekniskt tillåten (denna vikt får överstiga ”den maximalt tillåtna vikt” som fastställts av de nationella myndigheterna).

maximal vikt

2.4   
  fördelning av vikten mellan axlarna
  : fördelningen av gravitationskraften på fordonets vikt och/eller last mellan axlarna.

fördelning av vikten mellan axlarna

2.5   
  hjul-axelbelastning
  : den vertikala statiska reaktionen (kraften) hos den del av vägytan som är i kontakt med hjulet eller hjulen på axeln.

hjul-axelbelastning

2.6   
  Ackermann-styrvinkel
  : den vinkel vars tangent är hjulbasen dividerat med vändradien vid mycket låg hastighet.

Ackermann-styrvinkel

2.7   
  system för elektronisk stabilitetskontroll (ESC-system): system som har samtliga följande kännetecken:

system för elektronisk stabilitetskontroll

ESC-system

| 2.7.1 | Det förbättrar fordonets riktningsstabilitet genom att det åtminstone har förmåga att automatiskt styra de enskilda bromsmomenten för vänster och höger hjul på varje axel (2) för att åstadkomma en korrigerande girrörelse baserad på en utvärdering av fordonets faktiska beteende jämfört med en bestämning av det fordonsbeteende som föraren begärt. |
| --- | --- |

2.7.1

Det förbättrar fordonets riktningsstabilitet genom att det åtminstone har förmåga att automatiskt styra de enskilda bromsmomenten för vänster och höger hjul på varje axel (2) för att åstadkomma en korrigerande girrörelse baserad på en utvärdering av fordonets faktiska beteende jämfört med en bestämning av det fordonsbeteende som föraren begärt.

2

| 2.7.2 | Det styrs av en dator som använder en algoritm i en sluten krets för att begränsa fordonets över- och understyrning baserat på en utvärdering av fordonets faktiska beteende i jämförelse med en bestämning av det fordonsbeteende som föraren begärt. |
| --- | --- |

2.7.2

Det styrs av en dator som använder en algoritm i en sluten krets för att begränsa fordonets över- och understyrning baserat på en utvärdering av fordonets faktiska beteende i jämförelse med en bestämning av det fordonsbeteende som föraren begärt.

| 2.7.3 | Det kan direkt fastställa fordonets girhastighet och uppskatta dess sidoförskjutning eller derivatan av sidoförskjutningen med avseende på tiden. |
| --- | --- |

2.7.3

Det kan direkt fastställa fordonets girhastighet och uppskatta dess sidoförskjutning eller derivatan av sidoförskjutningen med avseende på tiden.

| 2.7.4 | Det kan övervaka förarens styrning. |
| --- | --- |

2.7.4

Det kan övervaka förarens styrning.

| 2.7.5 | Det har en algoritm för att fastställa behovet av och metoderna för att modifiera framdrivningsmomentet, om så krävs, för att hjälpa föraren att behålla kontrollen över fordonet. |
| --- | --- |

2.7.5

Det har en algoritm för att fastställa behovet av och metoderna för att modifiera framdrivningsmomentet, om så krävs, för att hjälpa föraren att behålla kontrollen över fordonet.

2.8   
  sidoacceleration
  : den komponent av accelerationsvektorn för en punkt i fordonet som är vinkelrät mot fordonets x-axel (längsgående) och parallell med vägplanet.

sidoacceleration

2.9   
  överstyrning
  : förhållande vid vilket fordonets girhastighet är större än den girhastighet som skulle uppstå vid fordonets hastighet som en följd av Ackermann-styrvinkeln.

överstyrning

2.10   
  sidoförskjutning eller sidoförskjutningsvinkel
  : arcustangens för förhållandet mellan hastigheten i sidled och hastigheten i längdled för fordonets tyngdpunkt.

sidoförskjutning

sidoförskjutningsvinkel

2.11   
  understyrning
  : förhållande vid vilket fordonets girhastighet är mindre än den girhastighet som skulle uppstå vid fordonets hastighet som en följd av Ackermann-styrvinkeln.

understyrning

2.12   
  girhastighet
  : ändringsgraden för fordonets kursvinkel mätt i grader/s av rotationen runt en vertikal axel genom fordonets tyngdpunkt.

girhastighet

2.13   
  toppbromskoefficient (PBC): måttet på ytfriktionen mellan däck och väg beräknat på maximal retardation för ett rullande däck.

toppbromskoefficient

PBC

2.14   
  gemensamt utrymme
  : område där mer än en indikator, visare, identifieringssymbol eller annat meddelande får visas, dock inte samtidigt.

gemensamt utrymme

2.15   
  statisk stabilitetsfaktor
  : fordonets halva spårvidd dividerad med höjden för dess tyngdpunkt, även uttryckt som SSF = T/2H, där T = spårvidden (för fordon med mer än en spårvidd används medelvärdet; för axlar med dubbelhjul används de yttre hjulen vid beräkning av T) och H = höjden för fordonets tyngdpunkt.

statisk stabilitetsfaktor

3.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

3.1   Ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på system för elektronisk stabilitetskontroll ska lämnas in av fordonstillverkaren eller dennes behöriga ombud.

3.2   Ansökan ska åtföljas av nedan nämnda dokument i tre exemplar och av följande upplysningar:

| 3.2.1 | en beskrivning av fordonstypen med avseende på de uppgifter som anges i punkt 2.2. De siffror och/eller symboler som identifierar fordonstypen och motortypen ska anges. |
| --- | --- |

3.2.1

en beskrivning av fordonstypen med avseende på de uppgifter som anges i punkt 2.2. De siffror och/eller symboler som identifierar fordonstypen och motortypen ska anges.

| 3.2.2 | en förteckning över de vederbörligen identifierade komponenter som utgör ESC-systemet. |
| --- | --- |

3.2.2

en förteckning över de vederbörligen identifierade komponenter som utgör ESC-systemet.

| 3.2.3 | en skiss över det monterade ESC-systemet och en beskrivning av komponenternas placering på fordonet. |
| --- | --- |

3.2.3

en skiss över det monterade ESC-systemet och en beskrivning av komponenternas placering på fordonet.

| 3.2.4 | detaljerade ritningar av varje komponent så att den lätt kan lokaliseras och identifieras. |
| --- | --- |

3.2.4

detaljerade ritningar av varje komponent så att den lätt kan lokaliseras och identifieras.

3.3   Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska lämnas in till den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningarna.

4.   GODKÄNNANDE

4.1   Om den fordonstyp som lämnas in för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkterna 5, 6 och 7 ska godkännande av den fordonstypen beviljas.

4.2   Varje godkänd typ ska tilldelas ett godkännandenummer vars två första siffror ska ange den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. Samma part i överenskommelsen får inte tilldela samma nummer till en annan fordonstyp med avseende på elektronisk stabilitetskontroll.

4.3   Ett meddelande om beviljat eller ej beviljat godkännande av en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter tillsammans med en sammanfattning av uppgifterna i de dokument som anges i punkterna 3.2.1–3.2.4. De ritningar som tillhandahålls av den som ansöker om godkännande ska vara i ett format som inte är större än A4 (210 × 297 mm), eller vikt till detta format, och i lämplig skala.

4.4   Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska på en väl synlig och lättillgänglig plats som anges i godkännandeformuläret vara märkt med ett internationellt godkännandemärke bestående av följande:

| 4.4.1 | en cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (3). |
| --- | --- |

4.4.1

en cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (3).

3

| 4.4.2 | numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.5   Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som är fogade till överenskommelsen, i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 inte upprepas. I så fall ska föreskrifternas nummer, godkännandenummer och tilläggssymboler för alla de föreskrifter enligt vilka godkännande har beviljats i det land som beviljat godkännandet enligt dessa föreskrifter anges i kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.6   Godkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

4.7   Godkännandemärket ska placeras nära eller på skylten med fordonsdata.

4.8   I bilaga 1 till dessa föreskrifter ges exempel på godkännandemärkenas utformning.

5.   ALLMÄNNA KRAV

5.1   Fordonen ska vara utrustade med ett ESC-system som uppfyller de funktionella kraven i punkt 6 och prestandakraven i punkt 7 enligt det provningsförfarande som anges i punkt 9 och under de provningsförhållanden som anges i punkt 8 i dessa föreskrifter.

5.1.1   Som ett alternativ till kraven i punkt 5.1 får fordon av kategorierna M1 och N1 med en vikt i körklart tillstånd på mer än 1 735 kg vara utrustade med en fordonsstabilitetsfunktion som omfattar vältkontroll och riktningskontroll och som uppfyller de tekniska kraven och övergångsbestämmelserna i föreskrifter nr 13, bilaga 21. Dessa fordon behöver inte uppfylla de funktionella kraven i punkt 6 och prestandakraven i punkt 7 enligt det provningsförfarande som anges i punkt 9 och under de provningsförhållanden som anges i punkt 8 i dessa föreskrifter.

1

1

5.2   ESC-systemet ska vara utformat, konstruerat och monterat på ett sådant sätt att fordonet vid normal användning, trots de vibrationer som det kan utsättas för, överensstämmer med bestämmelserna i dessa föreskrifter.

5.3   I synnerhet ska ESC-systemet vara utformat, konstruerat och monterat så att det kan motstå den korrosion och det åldrande som det utsätts för.

5.4   ESC-systemets effektivitet får inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält. Detta ska visas genom överensstämmelse med de tekniska kraven och övergångsbestämmelserna i föreskrifter nr 10 genom tillämpning av

| a) | ändringsserie 03 för fordon utan ett kopplingssystem för laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet (framdrivningsbatterier), |
| --- | --- |

a)

ändringsserie 03 för fordon utan ett kopplingssystem för laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet (framdrivningsbatterier),

| b) | ändringsserie 04 för fordon med ett kopplingssystem för laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet (framdrivningsbatterier). |
| --- | --- |

b)

ändringsserie 04 för fordon med ett kopplingssystem för laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet (framdrivningsbatterier).

5.5   Bedömningen av ESC-systemets säkerhetsaspekter, med avseende på dess direkta påverkan på bromssystemet, ska inkluderas i den övergripande säkerhetsbedömningen av bromssystemet enligt de krav i föreskrifter nr 13-H som är förenade med komplexa elektroniska styrsystem. Detta anses vara uppfyllt vid uppvisande av ett intyg enligt föreskrifter nr 13-H som omfattar det ESC-system som ska godkännas.

5.6   Bestämmelser om regelbunden teknisk inspektion av ESC-system

5.6.1   Vid en regelbunden teknisk inspektion ska det vara möjligt att bekräfta korrekt driftstatus genom en visuell kontroll av varningssignalerna efter det att systemet slagits på.

5.6.2   Vid tidpunkten för typgodkännandet ska det under sekretess redogöras för de metoder som införts som skydd mot enkel obehörig ändring av varningssignalernas funktion. Alternativt är detta krav på skydd uppfyllt om det finns en sekundär metod för att kontrollera att systemets driftstatus är korrekt.

6.   FUNKTIONSKRAV

Varje fordon som lämnas in för godkännande enligt dessa föreskrifter ska vara utrustat med ett system för elektronisk stabilitetskontroll (ESC-system) som uppfyller följande krav:

6.1   Det ska klara att anbringa bromsvridmoment individuellt på alla fyra hjulen (4) och ha en kontrollalgoritm som utnyttjar denna förmåga.

4

6.2   Det ska vara funktionsdugligt över fordonets hela hastighetsområde, under alla körfaser inklusive acceleration, frirullning och retardation (inklusive bromsning), förutom

| 6.2.1 | när föraren har avaktiverat ESC-systemet, |
| --- | --- |

6.2.1

när föraren har avaktiverat ESC-systemet,

| 6.2.2 | när fordonets hastighet är lägre än 20 km/tim, |
| --- | --- |

6.2.2

när fordonets hastighet är lägre än 20 km/tim,

| 6.2.3 | under tiden som det inledande självtestet och rimlighetskontroller utförs, vilket ska ta högst 2 min vid körning under de förhållanden som anges i punkt 9.10.2, |
| --- | --- |

6.2.3

under tiden som det inledande självtestet och rimlighetskontroller utförs, vilket ska ta högst 2 min vid körning under de förhållanden som anges i punkt 9.10.2,

| 6.2.4 | när fordonets backas. |
| --- | --- |

6.2.4

när fordonets backas.

6.3   Det ska fortfarande kunna aktiveras även om det låsningsfria bromssystemet eller antispinnsystemet också är aktiverat.

7.   PRESTANDAKRAV

Under varje provning som utförs under provningsförhållandena i punkt 8 och enligt provningsförfarandet i punkt 9.9 ska fordonet med ESC-systemet aktiverat uppfylla kriterierna för riktningsstabilitet i punkterna 7.1 och 7.2, och det ska uppfylla känslighetskriteriet i punkt 7.3 under varje provning som utförs med en kontrollerad rattvinkel (5) som är lika med 5A eller större men begränsad enligt punkt 9.9.4, där A är den rattvinkel som beräknats i punkt 9.6.1.

5

Om ett fordon har provats fysiskt i enlighet med punkt 8 får överensstämmelsen för versioner eller varianter av samma fordonstyp visas med datorsimulering, med hänsyn tagen till provningsförhållandena i punkt 8 och provningsförfarandet i punkt 9.9. Användningen av simulator fastställs i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

7.1   Girhastigheten uppmätt 1 s efter slutförd ”Sine with Dwell”-styrning (tiden 0 + 1 i figur 1) får inte överstiga 35 % av det första toppvärdet på girhastigheten som registreras efter det att rattvinkeln ändrar tecken (mellan första och andra toppen) (
  Image 11
  i figur 1) under samma provningskörning.

0

Figur 1

Figur 1

Information om rattläget och girhastigheten, som används för att bedöma sidostabiliteten

Information om rattläget och girhastigheten, som används för att bedöma sidostabiliteten

T0 + 1,75

T0 + 1

T0

Topp

Girhastighet

Rattvinkel

Tid

Tid

7.2   Girhastigheten uppmätt 1,75 s efter slutförd ”Sine with Dwell”-styrning får inte överstiga 20 % av det första toppvärdet på girhastigheten som registreras efter det att rattvinkeln ändrar tecken (mellan första och andra toppen) under samma provningskörning.

7.3   Förskjutningen i sidled av fordonets tyngdpunkt med avseende på dess ursprungliga raka kurs ska vara minst 1,83 m för fordon med en bruttovikt på högst 3 500 kg, och 1,52 m för fordon med en maximal vikt på mer än 3 500 kg beräknad 1,07 s efter att styrningen påbörjats (Beginning of Steer, BOS). BOS definieras i punkt 9.11.6.

Beginning of Steer

7.3.1   Förskjutningen i sidled beräknas med dubbel integrering med avseende på tid för mätningen av sidoaccelerationen vid fordonets tyngdpunkt, enligt följande formel:

Formula

En alternativ mätmetod får tillåtas vid typgodkännandeprovning, under förutsättning att den uppvisar en precisionsgrad som minst är likvärdig med den dubbla integreringsmetodens.

7.3.2   Tiden t = 0 för integreringen är det ögonblick då styrningen initieras, även benämnt Beginning of Steer (BOS). BOS definieras i punkt 9.11.6.

Beginning of Steer

7.4   Detektering av funktionsfel i ESC-systemet

Fordonet ska vara utrustat med en indikator som varnar föraren om det förekommer något funktionsfel som påverkar genereringen eller överföringen av styrtransmissioner eller svarssignaler i fordonets system för elektronisk stabilitetskontroll.

7.4.1   Indikatorn för funktionsfel i ESC-systemet ska uppfylla följande krav:

| 7.4.1.1 | Den ska uppfylla relevanta tekniska krav i föreskrifter nr 121. |
| --- | --- |

7.4.1.1

Den ska uppfylla relevanta tekniska krav i föreskrifter nr 121.

| 7.4.1.2 | Med undantag för vad som anges i punkt 7.4.1.3 ska indikatorn för funktionsfel i ESC-systemet tändas när ett funktionsfel föreligger och fortsätta att vara kontinuerligt tänd enligt de villkor som anges i punkt 7.4 så länge som funktionsfelet kvarstår och tändningsomkopplaren är påslagen. |
| --- | --- |

7.4.1.2

Med undantag för vad som anges i punkt 7.4.1.3 ska indikatorn för funktionsfel i ESC-systemet tändas när ett funktionsfel föreligger och fortsätta att vara kontinuerligt tänd enligt de villkor som anges i punkt 7.4 så länge som funktionsfelet kvarstår och tändningsomkopplaren är påslagen.

| 7.4.1.3 | Med undantag för vad som anges i punkt 7.4.2 ska varje indikator för funktionsfel i ESC-systemet aktiveras såsom en kontroll av lampans funktion, antingen när tändningsomkopplaren slås på när motorn inte är i drift, eller när tändningsomkopplaren är i ett läge mellan påslaget (körläge) och start som av tillverkaren är avsett som kontrolläge. |
| --- | --- |

7.4.1.3

Med undantag för vad som anges i punkt 7.4.2 ska varje indikator för funktionsfel i ESC-systemet aktiveras såsom en kontroll av lampans funktion, antingen när tändningsomkopplaren slås på när motorn inte är i drift, eller när tändningsomkopplaren är i ett läge mellan påslaget (körläge) och start som av tillverkaren är avsett som kontrolläge.

| 7.4.1.4 | Indikatorn ska släckas vid nästa tändningscykel efter att funktionsfelet har åtgärdats i enlighet med punkt 9.10.4. |
| --- | --- |

7.4.1.4

Indikatorn ska släckas vid nästa tändningscykel efter att funktionsfelet har åtgärdats i enlighet med punkt 9.10.4.

| 7.4.1.5 | Indikatorn får även användas för att ange ett funktionsfel i tillhörande system/funktioner, inklusive antispinn, släpfordonsstabiliseringshjälp, kurvbromskontroll och andra liknande funktioner som använder gas och/eller individuell momentstyrning för att använda och dela gemensamma komponenter med ESC-systemet. |
| --- | --- |

7.4.1.5

Indikatorn får även användas för att ange ett funktionsfel i tillhörande system/funktioner, inklusive antispinn, släpfordonsstabiliseringshjälp, kurvbromskontroll och andra liknande funktioner som använder gas och/eller individuell momentstyrning för att använda och dela gemensamma komponenter med ESC-systemet.

7.4.2   Indikatorn för funktionsfel i ESC-systemet behöver inte aktiveras om en startspärr är i drift.

7.4.3   Kravet i punkt 7.4.1.3 gäller inte indikatorer som visas i ett gemensamt utrymme.

7.4.4   Tillverkaren får använda indikatorn för funktionsfel i ESC-systemet i ett blinkande läge för att ange att ESC-systemet eller relaterade system tillämpas (relaterade system förtecknas i punkt 7.4.1.5) och att ESC-systemet tillämpas på styrvinkeln för ett eller flera hjul i fordonsstabilitetssyfte.

7.5   ”ESC av” och andra systemkontakter

Tillverkaren får inkludera en kontakt för ”ESC av” som ska vara upplyst när fordonets strålkastare är aktiverade, och vars syfte är att försätta ESC-systemet i ett läge i vilket det inte längre uppfyller prestandakraven i punkterna 7, 7.1, 7.2 och 7.3. Tillverkare får även tillhandahålla kontakter för andra system som har en hjälpeffekt på ESC-systemets funktion. Båda dessa kontakttyper som försätter ESC-systemet i ett läge där det inte längre kan uppfylla prestandakraven i punkterna 7, 7.1, 7.2 och 7.3 är tillåtna, under förutsättning att systemet även uppfyller kraven i punkterna 7.5.1, 7.5.2 och 7.5.3.

7.5.1   Fordonets ESC-system ska alltid återgå till tillverkarens ursprungliga standardläge som uppfyller kraven i punkterna 6 och 7 vid initieringen av varje ny tändningscykel, oavsett vilket läge som föraren tidigare hade valt. Fordonets ESC-system behöver dock inte återgå till ett läge som uppfyller kraven i punkterna 7–7.3 vid initieringen av varje ny tändningscykel om kraven i en av följande två punkter är uppfyllda:

| 7.5.1.1 | Fordonet är i en av föraren vald fyrhjulsdriven konfiguration för terrängkörning i låg hastighet, i vilken drivväxlarna för fram- och bakaxlarna låses ihop och ger en extra nedväxling mellan motorvarvtalet och fordonshastigheten på minst 1,6, eller |
| --- | --- |

7.5.1.1

Fordonet är i en av föraren vald fyrhjulsdriven konfiguration för terrängkörning i låg hastighet, i vilken drivväxlarna för fram- och bakaxlarna låses ihop och ger en extra nedväxling mellan motorvarvtalet och fordonshastigheten på minst 1,6, eller

| 7.5.1.2 | fordonet är i en av föraren vald fyrhjulsdriven konfiguration som är utformad för användning vid högre hastigheter på snö- och sandtäckta vägar samt obelagda vägar, i vilken drivväxlarna för fram- och bakaxlarna låses ihop, förutsatt att fordonet i detta läge uppfyller stabilitetskraven i punkterna 7.1 och 7.2 under de provningsförhållanden som anges i punkt 8. Om systemet har mer än ett ESC-läge som uppfyller kraven i punkterna 7.1 och 7.2 i den körkonfiguration som valts under föregående tändningscykel, ska ESC-systemet dock vid initieringen av varje ny tändningscykel återgå till tillverkarens ursprungliga ESC-standardläge för den körkonfigurationen. |
| --- | --- |

7.5.1.2

fordonet är i en av föraren vald fyrhjulsdriven konfiguration som är utformad för användning vid högre hastigheter på snö- och sandtäckta vägar samt obelagda vägar, i vilken drivväxlarna för fram- och bakaxlarna låses ihop, förutsatt att fordonet i detta läge uppfyller stabilitetskraven i punkterna 7.1 och 7.2 under de provningsförhållanden som anges i punkt 8. Om systemet har mer än ett ESC-läge som uppfyller kraven i punkterna 7.1 och 7.2 i den körkonfiguration som valts under föregående tändningscykel, ska ESC-systemet dock vid initieringen av varje ny tändningscykel återgå till tillverkarens ursprungliga ESC-standardläge för den körkonfigurationen.

7.5.2   En kontakt vars enda syfte är att försätta ESC-systemet i ett läge där det inte längre uppfyller prestandakraven i punkterna 7, 7.1, 7.2 och 7.3 ska uppfylla de relevanta tekniska kraven i föreskrifter nr 121.

7.5.3   En kontakt för ett ESC-system vars syfte är att försätta ESC-systemet i olika lägen, varav åtminstone ett innebär att systemet inte längre uppfyller prestandakraven i punkterna 7, 7.1, 7.2 och 7.3, ska uppfylla de relevanta tekniska kraven i föreskrifter nr 121.

Alternativt ska förardisplayen, i det fall då ESC-systemets läge regleras av en kontakt med flera funktioner, tydligt visa föraren kontaktens inställning av läget med symbolen för ”ESC av”, i enlighet med föreskrifter nr 121.

7.5.4   En kontakt för ett annat system som har som hjälpeffekt att försätta ESC-systemet i ett läge där det inte längre uppfyller prestandakraven i punkterna 7, 7.1, 7.2 och 7.3 behöver inte identifieras med symbolen för ”ESC av” i punkt 7.5.2.

7.6   Indikatorn för ”ESC av”

Om tillverkaren väljer att installera en kontakt för att stänga av eller minska ESC-systemets prestanda enligt punkt 7.5, ska kraven på indikatorn i punkterna 7.6.1–7.6.4 uppfyllas för att uppmärksamma föraren på att ESC-systemet är avstängt eller begränsat. Detta krav gäller inte för det förarvalda läge som avses i punkt 7.5.1.2.

7.6.1   Fordonstillverkaren ska tillhandahålla en indikator som visar att fordonet försatts i ett läge som gör att det inte kan uppfylla kraven i punkterna 7, 7.1, 7.2 och 7.3, om ett sådant läge finns.

7.6.2   Indikatorn för ”ESC av” ska uppfylla följande krav:

| 7.6.2.1 | Den ska uppfylla relevanta tekniska krav i föreskrifter nr 121. |
| --- | --- |

7.6.2.1

Den ska uppfylla relevanta tekniska krav i föreskrifter nr 121.

| 7.6.2.2 | Den ska vara kontinuerligt tänd så länge som ESC-systemet är i ett läge som gör att det inte kan uppfylla kraven i punkterna 7, 7.1, 7.2 och 7.3. |
| --- | --- |

7.6.2.2

Den ska vara kontinuerligt tänd så länge som ESC-systemet är i ett läge som gör att det inte kan uppfylla kraven i punkterna 7, 7.1, 7.2 och 7.3.

| 7.6.2.3 | Med undantag för vad som anges i punkterna 7.6.3 och 7.6.4 ska varje indikator för ”ESC av” aktiveras såsom en kontroll av lampans funktion, antingen när tändningsomkopplaren slås på när motorn inte är i drift eller då tändningsomkopplaren är i ett läge mellan påslaget (körläge) och start som av tillverkaren är avsett som kontrolläge. |
| --- | --- |

7.6.2.3

Med undantag för vad som anges i punkterna 7.6.3 och 7.6.4 ska varje indikator för ”ESC av” aktiveras såsom en kontroll av lampans funktion, antingen när tändningsomkopplaren slås på när motorn inte är i drift eller då tändningsomkopplaren är i ett läge mellan påslaget (körläge) och start som av tillverkaren är avsett som kontrolläge.

| 7.6.2.4 | Den ska släckas när ESC-systemet har återgått till tillverkarens ursprungliga standardläge. |
| --- | --- |

7.6.2.4

Den ska släckas när ESC-systemet har återgått till tillverkarens ursprungliga standardläge.

7.6.3   Indikatorn för ”ESC av” behöver inte aktiveras om en startspärr är i drift.

7.6.4   Kravet i punkt 7.6.2.3 gäller inte indikatorer som visas i ett gemensamt utrymme.

7.6.5   Tillverkaren får använda indikatorn för ”ESC av” för att ange en annan ESC-funktionsnivå än tillverkarens ursprungliga standardläge även om fordonet på denna nivå av ESC-funktionalitet skulle uppfylla kraven i punkterna 7, 7.1, 7.2 och 7.3.

7.7   Teknisk dokumentation av ESC-system

Dokumentationspaketet ska, som en bekräftelse på att fordonet är utrustat med ett ESC-system som överensstämmer med definitionen i punkt 2.7 i dessa föreskrifter, omfatta fordonstillverkarens dokumentation såsom specificeras i punkterna 7.7.1–7.7.4.

7.7.1   En schematisk skiss över ESC-systemet som identifierar all maskinvara i systemet. Skissen ska identifiera de komponenter som används för att generera bromsvridmoment för varje hjul liksom för att fastställa fordonets girhastighet, uppskattad sidoförskjutning eller sidoförskjutningens derivata och förarens styrning.

7.7.2   En kortfattad skriftlig förklaring som är tillräcklig för att beskriva ESC-systemets grundläggande funktioner. Denna förklaring ska inkludera en sammanfattande beskrivning av systemets förmåga att anbringa bromsvridmoment för varje hjul och hur systemet modifierar framdrivningsmomentet då det är aktiverat, och ska visa att fordonets girhastighet fastställs direkt, även under förhållanden där ingen information om hjulhastighet finns tillgänglig. Förklaringen ska även specificera det hastighetsområde för fordonet och de körfaser (acceleration, retardation, frirullning, under aktivering av ABS-systemet eller antispinnsystemet) under vilka ESC-systemet kan aktiveras.

7.7.3   Principskiss. Denna skiss stöder förklaringen i punkt 7.7.2.

7.7.4   Understyrningsinformation. En sammanfattande beskrivning av relevanta indata till den dator som styr ESC-systemets maskinvara och hur de används för att begränsa fordonets understyrning.

8.   PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

8.1   Omgivningsförhållanden

8.1.1   Omgivningstemperaturen ska vara mellan 0 och 45 °C.

8.1.2   Den maximala vindhastigheten ska inte vara större än 10 m/s för fordon med statisk stabilitetsfaktor (SSF) > 1,25 och 5 m/s för fordon med SSF ≤ 1,25.

8.2   Vägprovningsyta

8.2.1   Provningarna ska utföras på en torr, enhetlig, belagd yta. Ytor med ojämnheter och vågigheter, såsom sänkor och stora sprickor, är olämpliga.

8.2.2   Vägprovningsytan ska ha en nominell (6) toppbromskoefficient (PBC) på 0,9, om inget annat anges, vid mätning med ett av följande alternativ:

6

| 8.2.2.1 | Standardreferensprovningsdäck E1136 från American Society for Testing and Materials (ASTM), i enlighet med ASTM-metoden E1337-90, vid en hastighet av 40 mph, eller |
| --- | --- |

8.2.2.1

Standardreferensprovningsdäck E1136 från American Society for Testing and Materials (ASTM), i enlighet med ASTM-metoden E1337-90, vid en hastighet av 40 mph, eller

| 8.2.2.2 | den k-provningsmetod som anges i tillägg 2 till bilaga 6 till föreskrifter nr 13-H. |
| --- | --- |

8.2.2.2

den k-provningsmetod som anges i tillägg 2 till bilaga 6 till föreskrifter nr 13-H.

8.2.3   Provningsytan ska ha en jämn lutning på mellan 0 och 1 %.

8.3   Fordonsförhållanden

8.3.1   ESC-systemet ska vara aktiverat vid all provning.

8.3.2   Fordonets vikt. Fordonet ska vara lastat med bränsletanken fylld till minst 90 % av sin kapacitet, och en total inre last på 168 kg bestående av provningsföraren och cirka 59 kg provningsutrustning (automatisk styrmaskin, datainhämtningssystem och strömförsörjning till styrmaskinen) samt den mängd ballast som krävs för att kompensera för eventuell undervikt hos provningsförare och provningsutrustning. När så krävs ska ballast placeras på golvet bakom det främre passagerarsätet eller vid behov även på området för framsätespassagerarens fötter. All ballast ska förankras på ett sätt som förhindrar den från att lossna vid provning.

8.3.3   Däck. Däcken ska vara fyllda till det eller de tryck som tillverkaren rekommenderar för kalla däck, (anges t.ex. på fordonsskylten eller däcktrycksmärkningen). Slangar får monteras för att förhindra avkrängning.

8.3.4   Utriggare. Utriggare får användas vid provning om det anses nödvändigt för provningsförarens säkerhet. I detta fall gäller följande för fordon med en statisk stabilitetsfaktor (SSF) ≤ 1,25:

| 8.3.4.1 | Fordon med en vikt i körklart skick på under 1 588 kg ska vara utrustade med utriggare av lättviktstyp. Lättviktsutriggare ska konstrueras med en maximal vikt på 27 kg och ett maximalt rulltröghetsmoment på 27 kg · m2. |
| --- | --- |

8.3.4.1

Fordon med en vikt i körklart skick på under 1 588 kg ska vara utrustade med utriggare av lättviktstyp. Lättviktsutriggare ska konstrueras med en maximal vikt på 27 kg och ett maximalt rulltröghetsmoment på 27 kg · m2.

2

| 8.3.4.2 | Fordon med en vikt i körklart skick på mellan 1 588 kg och 2 722 kg ska vara utrustade med utriggare av standardtyp. Standardutriggare ska konstrueras med en maximal vikt på 32 kg och ett maximalt rulltröghetsmoment på 35,9 kg · m2. |
| --- | --- |

8.3.4.2

Fordon med en vikt i körklart skick på mellan 1 588 kg och 2 722 kg ska vara utrustade med utriggare av standardtyp. Standardutriggare ska konstrueras med en maximal vikt på 32 kg och ett maximalt rulltröghetsmoment på 35,9 kg · m2.

2

| 8.3.4.3 | Fordon med en vikt i körklart skick som är lika med eller högre än 2 722 kg ska vara utrustade med utriggare av högviktstyp. Högviktsutriggare ska konstrueras med en maximal vikt på 39 kg och ett maximalt rulltröghetsmoment på 40,7 kg · m2. |
| --- | --- |

8.3.4.3

Fordon med en vikt i körklart skick som är lika med eller högre än 2 722 kg ska vara utrustade med utriggare av högviktstyp. Högviktsutriggare ska konstrueras med en maximal vikt på 39 kg och ett maximalt rulltröghetsmoment på 40,7 kg · m2.

2

8.3.5   Automatisk styrmaskin. En styrrobot som är programmerad för att utföra det önskade styrmönstret ska användas för punkterna 9.5.2, 9.5.3, 9.6 och 9.9. Styrmaskinen ska klara att leverera styrvridmoment mellan 40 och 60 Nm. Styrmaskinen ska klara att anbringa dessa vridmoment vid ratthastigheter på upp till 1 200 grader/s.

9.   PROVNINGSFÖRFARANDEN

9.1   Fyll däcken till det eller de tryck som tillverkaren rekommenderar för kalla däck (anges t.ex. på fordonsskylten eller däcktrycksmärkningen).

9.2   Kontroll av indikatorlampan. Slå på tändningsomkopplaren till körläget när fordonet är stillastående och tändningen är avstängd eller, om så är tillämpligt, till avsett läge för kontroll av lampor. Indikatorn för funktionsfel i ESC-systemet ska tändas som en kontroll av lampans funktion, såsom anges i punkt 7.4.1.3, och om det finns en indikator för ”ESC av” ska även den tändas som en kontroll av lampans funktion, såsom anges i punkt 7.6.2.3. Kontrollen av indikatorlampan krävs inte för en indikator som visas i ett gemensamt utrymme enligt punkterna 7.4.3 och 7.6.4.

9.3   Kontroll av kontakten för ”ESC av”. För fordon utrustade med en kontakt för ”ESC av” slås tändningsomkopplaren på när fordonet är stillastående och tändningen är av. Aktivera kontakten för ”ESC av” och kontrollera att indikatorn ”ESC av” tänds enligt punkt 7.6.2. Stäng av tändningsomkopplaren. Slå på tändningsomkopplaren igen och kontrollera att indikatorn ”ESC av” har släckts, vilket anger att ESC-systemet har återställts enligt punkt 7.5.1.

9.4   Bromskonditionering

Konditionera fordonsbromsarna på det sätt som beskrivs i punkterna 9.4.1–9.4.4.

9.4.1   Tio stopp ska göras från en hastighet av 56 km/tim, med en medelretardation på cirka 0,5 g.

9.4.2   Omedelbart efter serien med tio stopp vid 56 km/tim ska ytterligare tre stopp göras från 72 km/tim med högre retardation.

9.4.3   Vid utförandet av stoppen i punkt 9.4.2 ska tillräckligt med kraft anbringas på bromspedalen så att fordonets låsningsfria bromssystem (ABS) aktiveras under huvuddelen av varje bromstillfälle.

9.4.4   Efter att det sista stoppet enligt punkt 9.4.2 har genomförts ska fordonet köras med hastighet av 72 km/tim under 5 min för att kyla bromsarna.

9.5   Däckskonditionering

Däcken ska konditioneras enligt förfarandet i punkterna 9.5.1–9.5.3 så att beläggning från tillverkningen slits bort och en driftstemperatur uppnås omedelbart före provningskörningarna i punkterna 9.6 och 9.9.

9.5.1   Provfordonet ska köras tre varv medurs följt av tre varv moturs runt en cirkel med diametern 30 meter vid en hastighet som ger en sidoacceleration på cirka 0,5–0,6 g.

9.5.2   Med ett sinusformat styrmönster med frekvensen 1 Hz, en toppamplitud för rattvinkeln motsvarande en toppsidoacceleration på 0,5–0,6 g och en fordonshastighet på 56 km/tim, ska fordonet köras genom fyra provningspass och 10 cykler sinusformad styrning ska utföras under varje pass.

9.5.3   Rattvinkelamplituden för den sista cykeln på det sista passet ska vara dubbelt så stor som under andra cykler. Maximalt tillåten tid mellan varje varv samt mellan varje pass är 5 min.

9.6   Långsamt ökande styrningsförfarande

Fordonet ska utsättas för två serier körningar med långsamt ökande styrningsprovning med en konstant fordonshastighet av 80 ± 2 km/tim och ett styrmönster som ökar med 13,5 grader/s tills en sidoacceleration på cirka 0,5 g uppnås. Varje provningsserie ska upprepas tre gånger. Under en serie används moturs styrning och under de andra serierna används medurs styrning. Maximalt tillåten tid mellan varje provningskörning är 5 min.

9.6.1   Från provningarna med långsamt ökande styrning fastställs storheten A. A är rattvinken i grader som ger provfordonet en jämn sidoacceleration (korrigerad med de metoder som anges i punkt 9.11.3) på 0,3 g. A beräknas med linjär regressionsanalys till närmaste 0,1 grader ur var och en av de sex provningarna med långsamt ökande styrning. Medelvärdet av det absoluta värdet av de sex beräknade värdena för A beräknas och avrundas till närmaste 0,1 grader för att ge den slutliga storheten A, som används nedan.

9.7   När A har fastställts ska det däckskonditioneringsförfarande som beskrivs i punkt 9.5 utföras på nytt, utan att däcken byts ut, omedelbart före ”Sine with Dwell”-provningen i punkt 9.9. Initieringen av den första ”Sine with Dwell”-provserien ska ske inom två timmar efter det att provningarna med långsamt ökande styrning i punkt 9.6 har slutförts.

9.8   Kontrollera att ESC-systemet är aktiverat genom att se till att indikatorerna för funktionsfel i ESC-systemet och ”ESC av” (i förekommande fall) inte är tända.

9.9   ”Sine with Dwell”-provning av ingripande mot överstyrning och känslighet

Fordonet ska genomgå två serier provningskörningar med sinusformat styrmönster med frekvensen 0,7 Hz med 500 ms fördröjning med start vid den andra toppamplituden enligt figur 2 (”Sine with Dwell”-provningar). Under en serie används moturs styrning under den första halvan av cykeln och under den andra serien används medurs styrning under den första halvan av cykeln. Fordonet får svalna stillastående under en period på 1,5–5 min mellan varje provningskörning.

Figur 2

Figur 2

”Sine with dwell”-provning

”Sine with dwell”-provning

Tid

500 ms

Rattvinkel

9.9.1   Styrningsrörelsen ska initieras med fordonet frirullande på hög växel i 80 ± 2 km/tim.

9.9.2   Styrningsamplituden för den inledande körningen i varje serie ska vara 1,5 A, där A är den rattvinkel som fastställs i punkt 9.6.1.

9.9.3   Under varje serie av provningskörningar ska styrningsamplituden ökas med 0,5 A för varje körning, under förutsättning att ingen sådan körning ger en styrningsamplitud som är större än den för den slutliga körning som specificeras i punkt 9.9.4.

9.9.4   Styrningsamplituden under den slutliga körningen i varje serie är den större av 6,5 A eller 270 grader, under förutsättning att det beräknade värdet för 6,5 A är mindre än eller lika med 300 grader. Om någon ökning med 0,5 A upp till 6,5 A är större än 300 grader, ska styrningsamplituden för den slutliga körningen vara 300 grader.

9.9.5   När det två serierna med provningskörningar har avslutats utförs efterbehandling av data för girhastighet och sidoacceleration enligt punkt 9.11.

9.10   Detektering av funktionsfel i ESC-systemet

9.10.1   Simulera ett eller flera funktionsfel i ESC-systemet genom att koppla bort strömförsörjningen till någon ESC-komponent eller den elektriska anslutningen mellan ESC-komponenter (med fordonets tändning avstängd). Vid simulering av funktionsfel i ESC-systemet får de elektriska anslutningarna till indikatorlampan (indikatorlamporna) och/eller eventuella kontakter till ESC-systemet inte kopplas bort.

9.10.2   Slå på tändningsomkopplaren och starta motorn med fordonet initialt stillastående och tändningen i avstängt eller låst läge. Kör fordonet framåt för att komma upp i en hastighet av 48 ± 8 km/tim. Senast 30 s efter det att motorn har startats och under följande 2 min vid denna hastighet utförs minst en mjuk svängningsmanöver åt vänster och en åt höger utan förlorad riktningsstabilitet, samt en bromsansättning. Kontrollera att indikatorn för funktionsfel i ESC-systemet tänds i enlighet med punkt 7.4 i slutet av dessa manövrer.

9.10.3   Stanna fordonet och stäng av tändningsomkopplaren. Slå på tändningsomkopplaren och starta motorn efter en period på 5 min. Kontrollera att indikatorn för funktionsfel i ESC-systemet tänds igen för att indikera ett funktionsfel och att den förblir tänd så länge som motorn går eller tills felet har åtgärdats.

9.10.4   Stäng av tändningsomkopplaren. Återställ ESC-systemet till normalt driftläge, slå på tändningen och starta motorn. Utför den manöver som beskrivs i punkt 9.10.2 igen och kontrollera att indikatorn släcks inom denna tid eller omedelbart därefter.

9.11   Efterbehandling av data – beräkningar av prestandavärden

Mätningar och beräkningar av girhastighet och förskjutning i sidled ska behandlas med de metoder som anges i punkterna 9.11.1–9.11.8.

9.11.1   Rådata för rattvinkel filtreras med ett 12-poligt faslöst Butterworth-filter och en gränsfrekvens på 10 Hz. Filtrerade data nollas sedan för att ta bort givarförskjutning med statiska förprovningsdata.

9.11.2   Rådata för girhastighet filtreras med ett 12-poligt faslöst Butterworth-filter och en gränsfrekvens på 6 Hz. Filtrerade data nollas sedan för att ta bort givarförskjutning med statiska förprovningsdata.

9.11.3   Rådata för sidoacceleration filtreras med ett 12-poligt faslöst Butterworth-filter och en gränsfrekvens på 6 Hz. Filtrerade data nollas sedan för att ta bort givarförskjutning med statiska förprovningsdata. Data för sidoaccelerationen vid fordonets tyngdpunkt fastställs genom borttagning av de effekter som orsakas av fordonets karossrullning och genom korrigering för givarplaceringen via användning av koordinatöverföring. Vid insamlingen av data ska mätaren för sidoaccelerationen vara placerad så nära fordonets tyngdpunkt som möjligt i längdled och sidled.

9.11.4   Ratthastigheten fastställs genom derivering av filtrerade data för rattvinkel. Data för ratthastighet filtreras sedan med ett glidande medelvärdesfilter på 0,1 s.

9.11.5   Datakanaler för sidoacceleration, girhastighet och rattvinkel nollas med ett fastställt ”nollningsområde”. De metoder som används för att upprätta nollningsområdet anges i punkterna 9.11.5.1 och 9.11.5.2.

9.11.5.1   Med hjälp av data för ratthastighet som beräknats med de metoder som beskrivs i punkt 9.11.4 identifieras det första tillfället då ratthastigheten är större än 75 grader/s. Från denna tidpunkt ska ratthastigheten förbli större än 75 grader/s i minst 200 ms. Om det andra villkoret inte är uppfyllt identifieras nästa tillfälle då ratthastigheten är större än 75 grader/s och kravet på 200 ms kontrolleras. Denna iterativa process fortsätter tills båda villkoren till slut är uppfyllda.

9.11.5.2   Nollningsområdet definieras som den period på 1,0 s som föregår det ögonblick då ratthastigheten är större än 75 grader/s (dvs. det ögonblick då ratthastigheten blir större än 75 grader/s definieras som nollningsområdets slutpunkt).

9.11.6   Styrningens inledning (Beginning of Steer, BOS) definieras som det första ögonblick då filtrerade och nollade rattvinkeldata uppnår – 5 grader (när den initiala styrningen sker moturs) eller +5 grader (när den initiala styrningen sker medurs) efter en tid som definierar nollningsområdets slutpunkt. Värdet för tiden vid BOS interpoleras.

Beginning of Steer

9.11.7   Styrningens slut (Completion of Steer, COS) definieras som den tidpunkt då rattvinkeln återgår till noll efter slutförandet av ”Sine with Dwell”-styrningsmanövern. Värdet för tiden vid noll graders rattvinkel interpoleras.

Completion of Steer

9.11.8   Den andra toppen för girhastigheten definieras som den första lokala girhastighetstoppen som uppstår vid rattens återgång. Girhastigheterna vid 1,0 och 1,75 s efter COS fastställs genom interpolering.

9.11.9   Fastställ hastigheten i sidled genom att integrera korrigerade, filtrerade och nollade data för sidoaccelerationen. Nolla hastigheten i sidled vid BOS-tidpunkten. Fastställ förskjutningen i sidled genom att integrera nollad hastighet i sidled. Nolla förskjutningen i sidled vid BOS-punkten. Mätningen av förskjutningen i sidled görs 1,07 s efter BOS-tidpunkten och fastställs genom interpolering.

10.   ÄNDRING AV FORDONSTYP ELLER ESC-SYSTEM OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE

10.1   Varje ändring av en befintlig fordonstyp ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkände fordonstypen.

Myndigheten ska sedan antingen

| a) | i samråd med tillverkaren besluta att ett nytt typgodkännande ska beviljas, eller |
| --- | --- |

a)

i samråd med tillverkaren besluta att ett nytt typgodkännande ska beviljas, eller

| b) | tillämpa det förfarande som anges i punkt 10.1.1 (Revidering) och, i tillämpliga fall, det förfarande som anges i punkt 10.1.2 (Utökning). |
| --- | --- |

b)

tillämpa det förfarande som anges i punkt 10.1.1 (Revidering) och, i tillämpliga fall, det förfarande som anges i punkt 10.1.2 (Utökning).

10.1.1   Revidering

Om uppgifter i informationsdokumenten har ändrats och typgodkännandemyndigheten anser att ändringarna sannolikt inte kommer att få några märkbara negativa effekter och att pedalerna i vilket fall som helst fortfarande uppfyller kraven, ska ändringen betecknas som en revidering.

Typgodkännandemyndigheten ska då i nödvändig utsträckning utfärda de reviderade bladen i informationsdokumenten, och på varje reviderat blad tydligt markera vilket slag av ändring det rör sig om och vilket datum det nya bladet utfärdats. En konsoliderad, uppdaterad version av informationsdokumenten tillsammans med en detaljerad beskrivning av ändringen ska anses uppfylla detta krav.

10.1.2   Utökning

Ändringen ska betecknas som en utökning om något av följande förhållanden råder, utöver ändringen av uppgifterna i informationsdokumenten:

| a) | Om det krävs ytterligare kontroller eller provningar. |
| --- | --- |

a)

Om det krävs ytterligare kontroller eller provningar.

| b) | Om några uppgifter i meddelandedokumentet (med undantag för bilagorna) har ändrats. |
| --- | --- |

b)

Om några uppgifter i meddelandedokumentet (med undantag för bilagorna) har ändrats.

| c) | Om godkännande enligt en senare ändringsserie begärs efter dess ikraftträdande. |
| --- | --- |

c)

Om godkännande enligt en senare ändringsserie begärs efter dess ikraftträdande.

10.2   De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska via det förfarande som anges i punkt 4.3 underrättas om huruvida godkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts. Dessutom ska indexet till informationsdokumenten och provningsrapporterna, som ska bifogas meddelandeformuläret i bilaga 1, ändras så att datumet för den senaste revideringen eller utökningen anges.

10.3   Den behöriga myndighet som utfärdar utökningen av godkännandet ska ge varje meddelandeformulär som upprättas för en sådan utökning ett serienummer.

11.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Produktionsöverensstämmelsen ska kontrolleras enligt det förfarande som fastställts i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

| 11.1 | Ett fordon som godkänns enligt dessa föreskrifter ska vara tillverkat så att det överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla kraven i punkterna 5, 6 och 7. |
| --- | --- |

11.1

Ett fordon som godkänns enligt dessa föreskrifter ska vara tillverkat så att det överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla kraven i punkterna 5, 6 och 7.

| 11.2 | Den typgodkännandemyndighet som har beviljat typgodkännandet får när som helst kontrollera de metoder för produktionsöverensstämmelse som tillämpas på varje tillverkningsanläggning. Dessa kontroller ska normalt ske en gång vartannat år. |
| --- | --- |

11.2

Den typgodkännandemyndighet som har beviljat typgodkännandet får när som helst kontrollera de metoder för produktionsöverensstämmelse som tillämpas på varje tillverkningsanläggning. Dessa kontroller ska normalt ske en gång vartannat år.

12.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

12.1   Ett godkännande som beviljats för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter får återkallas om kraven i punkt 8.1 inte uppfylls.

12.2   Om någon av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som den tidigare beviljat, ska den omedelbart rapportera detta till de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

13.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett godkännande som slutgiltigt upphör att tillverka en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska meddela detta till den myndighet som beviljade godkännandet. När myndigheten har mottagit det aktuella meddelandet ska den underrätta övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

14.   NAMN PÅ OCH ADRESS TILL TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETERNA OCH DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM UTFÖR GODKÄNNANDEPROVNINGAR

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn på och adress till de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningarna och de typgodkännandemyndigheter som beviljar godkännande och till vilka formulär om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande som utfärdats i andra länder ska skickas.

---

(1)  Fordonskategorierna M1 och N1 definieras i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

1

1

(2)  En axelgrupp ska behandlas som en enkelaxel och dubbelhjul ska behandlas som ett enkelhjul.

2

(3)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4, bilaga 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

(4)  En axelgrupp ska behandlas som en enkelaxel och dubbelhjul ska behandlas som ett enkelhjul.

4

(5)  I dessa föreskrifter förutsätts att fordonets styrning kontrolleras med en ratt. Fordon som har andra typer av styranordning får också godkännas enligt denna bilaga om tillverkaren kan visa för den tekniska tjänsten att prestandakraven i dessa föreskrifter kan uppfyllas med en styrning som är likvärdig med den styrning som föreskrivs i punkt 7 i dessa föreskrifter.

5

(6)  Det nominella värdet ska förstås som det teoretiska målvärdet.

6

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

(Maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

(1)

utfärdat av: Myndighetens namn:

om (2) beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en fordonstyp med avseende på ESC-system enligt föreskrifter nr 140

Godkännande nr: Utökning nr:

1. Fordonets handelsnamn eller varumärke:

2. Fordonstyp:

3. Tillverkarens namn och adress:

4. Namn på och adress till tillverkarens eventuella ombud:

5. Fordonsvikt:

5.1 Maximal fordonsvikt:

5.2 Lägsta fordonsvikt:

6. Viktens fördelning mellan axlarna (högsta värde):

8. Motortyp:

9. Växlarnas antal och utväxlingsförhållanden:

10. Slutliga utväxlingsförhållanden:

11. Maximal vikt för släpfordon som får tillkopplas, om tillämpligt:

11.1 Obromsat släpfordon:

12. Däckdimensioner:

13. Högsta konstruktiva hastighet:

14. Kort beskrivning av bromssystemet:

15. Fordonets vikt vid provning:

Last

(kg)

Axel nr 1

Axel nr 2

Totalt

(1) Det särskilda landsnumret för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat godkännande (se villkor för godkännande i föreskrifterna).

(2) Stryk det som inte gäller.

20. (Reserverad)

21. ESC-systemet har provats i enlighet med och uppfyller kraven i dessa föreskrifter Ja/Nej (2)

eller Fordonsstabilitetsfunktionen har provats i enlighet med och uppfyller kraven i bilaga 21 till föreskrifter nr 13 Ja/Nej (2)

23. Datum då fordonet lämnades in för godkännande:

24. Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra godkännandeprovning:

25. Datum för rapporten som denna tjänst utfärdat:

26. Nummer på rapporten som denna tjänst utfärdat:

27. Godkännande beviljat/ej beviljat/utökat/återkallat (2)

28. Godkännandemärkets placering på fordonet:

29. Ort:

30. Datum:

31. Underskrift:

32. Den sammanfattning som avses i punkt 4.3 i dessa föreskrifter bifogas detta meddelande.

---

BILAGA 2

GODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

MALL A

(se punkt 4.4 i dessa föreskrifter)

Image 16

Ovanstående godkännandemärke fäst på ett fordon visar att den aktuella fordonstypen har godkänts i Belgien (E6) med avseende på elektronisk stabilitetskontroll enligt föreskrifter nr 140. De två första siffrorna i godkännandenumret visar att godkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 140 i deras ursprungliga lydelse.

MALL B

(se punkt 4.5 i dessa föreskrifter)

Image 17

Ovanstående godkännandemärke fäst på ett fordon visar att den aktuella fordonstypen har godkänts i Belgien (E6) enligt föreskrifter nr 140 och 24 (1). (För de senare föreskrifterna är den korrigerade absorptionskoefficienten 1,30 m–1). Godkännandenumren anger att på de datum när respektive godkännanden beviljades hade föreskrifter nr 140 sin ursprungliga lydelse medan föreskrifter nr 24 var ändrade enligt ändringsserie 02.

---

(1)  Detta nummer ges endast som exempel.

---

BILAGA 3

SIMULERING AV DYNAMISK STABILITET

Effektiviteten hos systemet för elektronisk stabilitetskontroll får fastställas genom datorsimulering.

1.   ANVÄNDNING AV SIMULERING

1.1   Fordonstillverkaren ska uppvisa fordonets stabilitetsfunktion för typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten genom simulering av de dynamiska manövrerna i punkt 9.9 i dessa föreskrifter.

1.2   Simuleringen ska vara ett sätt att visa fordonsstabilitetsfunktionens prestanda med hjälp av

| a) | girhastigheten 1 s efter slutförd ”Sine with Dwell”-styrning (tid T0 + 1), |
| --- | --- |

a)

girhastigheten 1 s efter slutförd ”Sine with Dwell”-styrning (tid T0 + 1),

| b) | girhastigheten 1,75 s efter slutförd ”Sine with Dwell”-styrning, |
| --- | --- |

b)

girhastigheten 1,75 s efter slutförd ”Sine with Dwell”-styrning,

| c) | förskjutningen i sidled av fordonets tyngdpunkt med avseende på dess ursprungliga raka kurs. |
| --- | --- |

c)

förskjutningen i sidled av fordonets tyngdpunkt med avseende på dess ursprungliga raka kurs.

1.3   Simuleringen ska utföras med ett validerat modellerings- och simuleringsverktyg och med användning av de dynamiska manövrerna i punkt 9.9 i dessa föreskrifter under provningsförhållandena i punkt 8 i dessa föreskrifter.

Metoden för validering av simuleringsverktyget anges i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

---

BILAGA 4

SIMULERINGSVERKTYG FÖR DYNAMISK STABILITET OCH DESS VALIDERING

1.   SPECIFIKATION AV SIMULERINGSVERKTYGET

1.1   Simuleringsmetoden ska beakta de huvudfaktorer som påverkar fordonets rörelseriktning och krängningar. En typisk modell får omfatta följande fordonsparametrar, i explicit eller implicit form:

| a) | Axel/hjul. |
| --- | --- |

a)

Axel/hjul.

| b) | Hjulupphängning. |
| --- | --- |

b)

Hjulupphängning.

| c) | Däck. |
| --- | --- |

c)

Däck.

| d) | Chassi/fordonskaross. |
| --- | --- |

d)

Chassi/fordonskaross.

| e) | Framdrivning/drivlina, om tillämpligt. |
| --- | --- |

e)

Framdrivning/drivlina, om tillämpligt.

| f) | Bromssystem. |
| --- | --- |

f)

Bromssystem.

| g) | Nyttolast. |
| --- | --- |

g)

Nyttolast.

1.2   Fordonsstabilitetsfunktionen ska tillföras simuleringsmodellen med hjälp av

| a) | ett delsystem (programvarumodell) till simuleringsverktyget, eller |
| --- | --- |

a)

ett delsystem (programvarumodell) till simuleringsverktyget, eller

| b) | den elektroniska manöverboxen i en ”hardware-in-the-loop”-konfiguration. |
| --- | --- |

b)

den elektroniska manöverboxen i en ”hardware-in-the-loop”-konfiguration.

2.   VALIDERING AV SIMULERINGSVERKTYGET

2.1   Det använda modellerings- och simuleringsverktygets validitet ska kontrolleras genom jämförelser med praktiska fordonsprovningar. De provningar som används för valideringen ska vara de dynamiska manövrerna i punkt 9.9 i dessa föreskrifter.

Under provningarna ska följande rörelsevariabler, om tillämpligt, registreras eller beräknas i enlighet med ISO 15037 del 1:2006: Allmänna provningsförhållanden för personbilar eller del 2:2002: Generella provningsförhållanden för tunga fordon och bussar (beroende på fordonskategori):

| a) | Rattvinkel (δΗ). |
| --- | --- |

a)

Rattvinkel (δΗ).

| b) | Hastighet i längdled (vX). |
| --- | --- |

b)

Hastighet i längdled (vX).

| c) | Sidoförskjutningsvinkel (β) eller hastighet i sidled (vY) – (valfritt). |
| --- | --- |

c)

Sidoförskjutningsvinkel (β) eller hastighet i sidled (vY) – (valfritt).

| d) | Acceleration i längdled (aX) – (valfritt). |
| --- | --- |

d)

Acceleration i längdled (aX) – (valfritt).

| e) | Sidoacceleration (aY). |
| --- | --- |

e)

Sidoacceleration (aY).

| f) | Girhastighet (dψ/dt). |
| --- | --- |

f)

Girhastighet (dψ/dt).

| g) | Krängningshastighet (dφ/dt). |
| --- | --- |

g)

Krängningshastighet (dφ/dt).

| h) | Lutningshastighet (dθ/dt). |
| --- | --- |

h)

Lutningshastighet (dθ/dt).

| i) | Krängningsvinkel (φ). |
| --- | --- |

i)

Krängningsvinkel (φ).

| j) | Lutningsvinkel (θ). |
| --- | --- |

j)

Lutningsvinkel (θ).

2.2   Målet är att visa att det simulerade fordonsbeteendet och användningen av fordonets stabilitetsfunktion är jämförbara med det som uppvisas vid de praktiska fordonsprovningarna.

2.3   Simuleringsverktyget ska anses vara validerat när dess resultat är jämförbara med resultaten av de praktiska provningarna för en given fordonstyp under de dynamiska manövrerna i punkt 9.9 i dessa föreskrifter. Förhållandet mellan aktiveringen och sekvensen av fordonets stabilitetsfunktion vid simuleringen och vid den praktiska fordonsprovningen ska utgöra underlaget för jämförelsen.

2.4   De fysiska parametrar som skiljer sig åt mellan referensfordonet och de simulerade fordonskonfigurationerna ska modifieras i enlighet därmed vid simuleringen.

2.5   En provningsrapport för simuleringsverktyget ska utarbetas enligt mallen i bilaga 5 till dessa föreskrifter, och en kopia ska bifogas fordonets godkännanderapport.

---

BILAGA 5

PROVNINGSRAPPORT FÖR SIMULERINGSVERKTYG FÖR FORDONSSTABILITETSFUNKTION

Provningsrapportens nummer: ...

1.   IDENTIFIERING

1.1   Namn på och adress till simuleringsverktygets tillverkare: ...

1.2   Identifiering av simuleringsverktyget: namn/modell/nummer (maskinvara och programvara) ...

2.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

2.1   Fordonstyp: ...

2.2   Fordonskonfigurationer: ...

3.   VERIFIERING AV FORDONSPROVNING

3.1   Beskrivning av fordonet (fordonen): ...

3.1.1   Fordonsidentifiering: märke/modell/identifieringsnummer ...

3.1.2   Beskrivning av fordonet, inklusive hjulupphängning/hjul, motor och drivlina, bromssystem, styrsystem, med namn/modell/identifieringsnummer: ...

3.1.3   Fordonsdata som användes vid simuleringen (explicita): ...

3.2   Beskrivning av plats (platser), vägens/provningsområdets ytförhållanden, temperatur och datum: ...

3.3   Resultat med fordonsstabilitetsfunktionen in- och urkopplad, inklusive de rörelsevariabler som avses i punkt 2.1 i bilaga 4, beroende på vad som är tillämpligt: ...

4.   SIMULERINGSRESULTAT

4.1   Fordonsparametrar och de värden som användes vid simuleringen som inte tagits från det faktiska provfordonet (implicita): ...

4.2   Girstabilitet och förskjutning i sidled enligt punkterna 7.1–7.3 i dessa föreskrifter: ...

5.   Denna provning har utförts och resultaten rapporterats i enlighet med bilaga 4 till föreskrifter nr 140.

Teknisk tjänst som utfört provningen (1): ...

Underskrift: ...

Datum: ...

Godkännandemyndighet (1): ...

Underskrift: ...

Datum: ...

---

(1)  Ska undertecknas av olika personer om den tekniska tjänsten och typgodkännandemyndigheten är en och samma organisation.

---

| 26.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/36 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/36

---

Endast Uneces texter i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 141 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon med avseende på system för övervakning av däcktryck (TPMS) [2018/1593]

Dag för ikraftträdande: 22 januari 2017

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikationer och provningar |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kompletterande information |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ändringar och utökning av godkännande av fordonstypen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Namn på och adress till typgodkännandemyndigheter och de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar |
| --- | --- |

11.

BILAGOR

| 1. | Meddelande |
| --- | --- |

1.

| 2. | Godkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provningskrav för system för övervakning av däcktryck |
| --- | --- |

3.

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter gäller för godkännande av fordon av kategori M1 med en vikt på högst 3 500 kg och N1
   (1) som är utrustade med ett system för övervakning av däcktryck, med undantag för fordon som är utrustade med dubbelhjul på en axel.

1

1

1

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

2.1   
  godkännande av ett fordon
  : godkännande av en fordonstyp med avseende på dess system för övervakning av däcktryck.

godkännande av ett fordon

2.2   
  fordonstyp
  : fordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

fordonstyp

| a) | tillverkarens handelsnamn eller varumärke, |
| --- | --- |

a)

tillverkarens handelsnamn eller varumärke,

| b) | fordonsfunktioner som betydligt påverkar prestandan hos systemet för övervakning av däcktryck, |
| --- | --- |

b)

fordonsfunktioner som betydligt påverkar prestandan hos systemet för övervakning av däcktryck,

| c) | utformningen av systemet för övervakning av däcktryck. |
| --- | --- |

c)

utformningen av systemet för övervakning av däcktryck.

2.3   
  hjul
  : fullständigt hjul bestående av en fälg och en hjulskiva.

hjul

2.4   
  däck
  : pneumatiskt däck som utgörs av ett förstärkt, flexibelt hölje som har, eller tillsammans med det hjul som det är monterat på bildar, en kontinuerlig, väsentligen ringformad sluten kammare som innehåller en gas (vanligtvis luft) eller en gas och en vätska och som normalt ska användas vid ett tryck som är högre än atmosfärstrycket.

däck

2.5   
  maximal vikt
  : fordonets maximala värde som enligt tillverkaren är tekniskt tillåtet (denna vikt får överstiga den ”högsta tillåtna vikt” som fastställts av de nationella myndigheterna).

maximal vikt

2.6   
  maximimal axelbelastning
  : maximalt värde, enligt tillverkaren, på den totala vertikala kraften mellan kontaktytorna hos däcken eller banden på en axel och marken på grund av den fordonsvikt som bärs upp av den axeln. Denna vikt får överstiga den ”godkända axelbelastning” som fastställts av de nationella myndigheterna. Summan av axelbelastningarna får överstiga det värde som motsvarar fordonets totalvikt.

maximimal axelbelastning

2.7   
  system för övervakning av däcktryck (TPMS)
  : system som är monterat på ett fordon och som avläser däcktrycket hos däcken eller förändringar i däcktrycket och kontinuerligt sänder denna information till användaren medan fordonet rullar.

system för övervakning av däcktryck (TPMS)

2.8   
  kallt däcktryck
  : däcktrycket vid omgivningstemperatur utan tryckökning på grund av att däcket använts.

kallt däcktryck

2.9   
  rekommenderat kallt däcktryck (Prec)
  : det tryck som fordonstillverkaren rekommenderar för varje däckposition vid de avsedda driftsförhållandena (t.ex. hastighet och belastning) för fordonet i fråga, såsom angivet på fordonets dataskylt och/eller i fordonets instruktionsbok.

rekommenderat kallt däcktryck (Prec

2.10   
  däcktryck vid körning (Pwarm)
  : däcktrycket för varje däckposition, såsom det har ökat från det kalla däcktrycket (Prec) på grund av temperatureffekter under användningen av fordonet.

däcktryck vid körning (Pwarm

rec

2.11   
  provtryck (Ptest)
  : faktiskt tryck i däcket eller däcken som valts för varje däckposition efter det att luft släppts ut under provningsförfarandet.

provtryck (Ptest

3.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

3.1   En ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på dess system för övervakning av däcktryck ska lämnas in av fordonstillverkaren eller dess behöriga ombud.

3.2   Ansökan ska åtföljas (i tre exemplar) av en beskrivning av fordonstypen med avseende på de punkter som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

3.3   Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska tillhandahållas typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänst som ansvarar för att utföra godkännandeprovningarna.

3.4   Innan typgodkännande beviljas ska typgodkännandemyndigheten kontrollera att tillfredsställande åtgärder vidtagits för att säkerställa effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelsen.

4.   GODKÄNNANDE

4.1   Om det fordon som lämnats in för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 5 ska godkännande av den fordonstypen beviljas.

4.2   Varje godkänd typ ska tilldelas ett godkännandenummer. De två första siffrorna i numret (00 för föreskrifterna i deras ursprungliga lydelse) ska hänvisa till den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. Samma part i överenskommelsen får inte tilldela samma nummer till en annan typ av fordon.

4.3   Ett meddelande om beviljat, utökat eller ej beviljat godkännande av en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

4.4   Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska på en väl synlig och lättillgänglig plats som anges i godkännandeformuläret vara märkt med ett internationellt godkännandemärke bestående av följande:

| 4.4.1 | En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (2). |
| --- | --- |

4.4.1

En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (2).

2

| 4.4.2 | Numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om de märkningar som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

Numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om de märkningar som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.5   Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som är fogade till överenskommelsen, i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 inte upprepas. I så fall ska föreskrifternas nummer, godkännandenummer och tilläggssymboler för alla de föreskrifter enligt vilka godkännande har beviljats i det land som beviljat godkännandet enligt dessa föreskrifter anges i kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.6   Godkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

4.7   Godkännandemärket ska placeras nära eller på den skylt med fordonsdata som monterats av tillverkaren.

4.8   I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på godkännandemärken.

5.   SPECIFIKATIONER OCH PROVNINGAR

5.1   Allmänt

5.1.1   Alla fordon av kategorierna M1 upp till 3 500 kg och N1, i båda fallen med alla axlar utrustade med enkeldäck, och utrustade med ett system för övervakning av däcktryck som överensstämmer med definitionen i punkt 2.7, ska uppfylla prestandakraven i punkterna 5.1.2–5.5.5 i dessa föreskrifter för en lång rad väg- och miljöförhållanden som påträffas inom överenskommelseparternas territorium.

1

1

5.1.2   Effektiviteten hos fordonets system för övervakning av däcktryck får inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält. Detta ska visas genom överensstämmelse med de tekniska kraven och övergångsbestämmelserna i föreskrifter nr 10 genom tillämpning av

| a) | ändringsserie 03 för fordon utan ett kopplingssystem för laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet (framdrivningsbatterier), |
| --- | --- |

a)

ändringsserie 03 för fordon utan ett kopplingssystem för laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet (framdrivningsbatterier),

| b) | ändringsserie 04 för fordon med ett kopplingssystem för laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet (framdrivningsbatterier). |
| --- | --- |

b)

ändringsserie 04 för fordon med ett kopplingssystem för laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet (framdrivningsbatterier).

5.1.3   Systemet ska fungera från en hastighet av 40 km/tim eller lägre, upp till fordonets högsta konstruktionshastighet.

5.1.4   Fordonet ska klara de provningar (punktering, diffusion och funktionsfel) som anges i bilaga 3.

5.2   Detektion av däcktryck vid incidentrelaterad tryckförlust

5.2.1   Den varningssignal som beskrivs i punkt 5.5 ska tändas senast 10 minuters ackumulerad körtid efter det att däcktrycket vid körning i något av fordonets däck har minskat med 20 % eller har nått ett lägsta tryck på 150 kPa, beroende på vilket som är högst.

5.3   Detektion av däcktryck som betydligt understiger rekommenderat tryck för optimal prestanda, inklusive bränsleförbrukning och säkerhet.

5.3.1   Den varningssignal som beskrivs i punkt 5.5 ska tändas senast 60 minuters ackumulerad körtid efter det att däcktrycket vid körning i något av fordonets däck, upp till totalt fyra däck, har minskat med 20 % eller har nått ett lägsta tryck på 150 kPa, beroende på vilket som är högst.

5.4   Upptäckt av funktionsfel

5.4.1   Den varningssignal som beskrivs i punkt 5.5 ska tändas senast 10 min efter det att det uppstått ett fel som påverkar alstringen eller överföringen av styr- eller svarssignaler i fordonets system för övervakning av däcktryck.

5.5   Varningsindikering

5.5.1   Varningsindikeringen ska vara en optisk varningssignal enligt föreskrifter nr 121.

5.5.2   Varningssignalen ska aktiveras när tändningen är påslagen (funktionskontroll). Detta krav gäller inte om indikatorerna är placerade i ett gemensamt utrymme.

5.5.3   Varningssignalen ska vara synlig även i dagsljus; föraren ska från förarsätet enkelt kunna kontrollera att varningssignalen fungerar.

5.5.4   Indikeringen av funktionsfel får vara samma varningssignal som används för att indikera ett för lågt däcktryck. Om den varningssignal som beskrivs i punkt 5.5.1 används för att indikera både för lågt däcktryck och funktionsfel hos systemet för övervakning av däcktryck ska följande gälla: när tändningen är påslagen ska varningssignalen blinka för att indikera ett funktionsfel. Efter en kort stunds blinkande ska varningssignalen lysa kontinuerligt så länge felet kvarstår och tändningen är påslagen. Sekvensen med blinkande och fast sken ska upprepas varje gång tändningen är påslagen tills felet har åtgärdats.

5.5.5   Den varningsindikator som beskrivs i punkt 5.5.1 får användas i ett blinkande läge för att ge information om återställningsstatusen för systemet för övervakning av däcktryck i enlighet med fordonets instruktionsbok.

6.   KOMPLETTERANDE INFORMATION

6.1   Om det finns en instruktionsbok till fordonet ska den som minimum innehålla följande information:

| 6.1.1 | Uppgift om att fordonet är utrustat med ett sådant system (och information om hur systemet återställs, om systemet har en sådan funktion). |
| --- | --- |

6.1.1

Uppgift om att fordonet är utrustat med ett sådant system (och information om hur systemet återställs, om systemet har en sådan funktion).

| 6.1.2 | En bild av den indikatorsymbol som beskrivs i punkt 5.5.1 (och en bild av indikatorsymbolen för funktionsfel, om en särskild indikator används för detta). |
| --- | --- |

6.1.2

En bild av den indikatorsymbol som beskrivs i punkt 5.5.1 (och en bild av indikatorsymbolen för funktionsfel, om en särskild indikator används för detta).

| 6.1.3 | Ytterligare information om vad det innebär när indikatorn för lågt däcktryck tänds och en beskrivning av vilka korrigerande åtgärder som ska vidtas om detta sker. |
| --- | --- |

6.1.3

Ytterligare information om vad det innebär när indikatorn för lågt däcktryck tänds och en beskrivning av vilka korrigerande åtgärder som ska vidtas om detta sker.

6.2   Om det inte medföljer någon instruktionsbok till fordonet ska den information som krävs enligt punkt 6.1 visas på en väl synlig plats i fordonet.

7.   ÄNDRING OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE AV FORDONSTYPEN

7.1   Varje ändring av den fordonstyp som anges i punkt 2.2 i dessa föreskrifter ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkänt fordonstypen. Typgodkännandemyndigheten får då antingen

| 7.1.1 | anse att ändringarna inte påverkar villkoren för beviljande av godkännandet negativt och bevilja ett utökat godkännande, eller |
| --- | --- |

7.1.1

anse att ändringarna inte påverkar villkoren för beviljande av godkännandet negativt och bevilja ett utökat godkännande, eller

| 7.1.2 | anse att ändringarna påverkar villkoren för beviljande av godkännandet och kräva ytterligare provningar eller kontroller innan ett utökat godkännande beviljas. |
| --- | --- |

7.1.2

anse att ändringarna påverkar villkoren för beviljande av godkännandet och kräva ytterligare provningar eller kontroller innan ett utökat godkännande beviljas.

7.2   De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska via det förfarande som anges i punkt 4.3 underrättas om huruvida godkännande beviljats eller ej, och ska då också få information om vilka ändringar som gjorts.

7.3   Typgodkännandemyndigheten ska underrätta övriga parter i överenskommelsen om utökningen med hjälp av det meddelandeformulär som finns i bilaga 1 till dessa föreskrifter. Den ska tilldela varje sådan utökning ett serienummer, kallat utökningsnummer.

8.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

8.1   Förfarandena för kontroll av produktionsöverensstämmelse ska överensstämma med dem som fastställs i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324–E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

8.2   Den typgodkännandemyndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst kontrollera produktionsöverensstämmelsen på varje tillverkningsanläggning. Dessa kontroller ska normalt ske en gång om året.

9.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

9.1   Ett godkännande som beviljats för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter får återkallas om kraven i punkt 8 inte uppfylls.

9.2   Om någon av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som den tidigare beviljat, ska den omedelbart underrätta övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en kopia av godkännandeformuläret, som i slutet ska vara försett med en underskriven och daterad notering med lydelsen ”GODKÄNNANDE ÅTERKALLAT” skriven med versaler.

10.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett godkännande som slutgiltigt upphör att tillverka en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska meddela detta till den myndighet som beviljade godkännandet. När myndigheten har mottagit det aktuella meddelandet ska den underrätta övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en kopia av godkännandeformuläret, som i slutet ska vara försett med en underskriven och daterad notering med lydelsen ”SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV TILLVERKNINGEN” skriven med versaler.

11.   NAMN PÅ OCH ADRESS TILL TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETER OCH DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR ATT UTFÖRA GODKÄNNANDEPROVNINGAR

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn på och adress till de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar och de typgodkännandemyndigheter som beviljar godkännande och till vilka formulär om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande som utfärdats i andra länder ska skickas.

---

(1)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, bilaga 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

(Maximiformat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

utfärdat av: Myndighetens namn:

om (2) beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en fordonstyp med avseende på system för övervakning av däcktryck enligt föreskrifter nr 141.

Godkännande nr: Utökning nr:

1. Fordonets handelsnamn eller varumärke:

2. Fordonstyp (i förekommande fall varianter som omfattas):

3. Tillverkarens namn och adress:

4. Namn på och adress till tillverkarens eventuella ombud:

5. Datum då fordonet lämnades in för godkännande:

6. Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar:

7. Provningsrapportens datum:

8. Provningsrapportens nummer:

9. Kort beskrivning av fordonstypen:

9.1 Fordonets vikt vid provningen:

Framaxel:

Bakaxel:

Totalt:

9.2 Märkning och hjulstorlekar på standardenhetsutrustning:

9.3 Kort beskrivning av systemet för övervakning av däcktryck:

(1) Det särskilda landsnumret för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat godkännande (se villkor för godkännande i föreskrifterna).

(2) Stryk det som inte gäller.

10. Resultat av provningarna:

Uppmätt

tid till varning

(mm:ss)

”Punkteringsprovning”

”Diffusionsprovning”

”Provning av funktionsfel”

11. Godkännandemärkets placering:

12. Skäl till eventuell utökning:

13. Godkännande beviljat/ej beviljat/utökat/återkallat (2)

14. Ort:

15. Datum:

16. Underskrift:

17. Förteckningen över de dokument som förvaras hos den typgodkännandemyndighet som beviljat godkännandet bifogas detta meddelande och kan fås på begäran.

---

BILAGA 2

GODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

(se punkt 4.4 i dessa föreskrifter)

Image 20

Ovanstående godkännandemärke fäst på ett fordon visar att den berörda fordonstypen har godkänts, med avseende på system för övervakning av däcktryck, i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 141 med godkännandenummer 002439. Godkännandenumret visar att godkännandet beviljats i enlighet med kraven i föreskrifter nr 141 i deras ursprungliga lydelse.

---

BILAGA 3

PROVNINGAR AV SYSTEM FÖR ÖVERVAKNING AV DÄCKTRYCK (TPMS)

1.   PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

1.1   Omgivningstemperatur

Omgivningstemperaturen ska vara mellan 0 och 40 °C.

1.2   Vägprovningsyta

Vägen ska ha en yta som ger bra friktion. Vägytan ska vara torr under provningen.

1.3   Provningarna ska göras i en miljö som är fri från störningar från radiovågor.

1.4   Fordonsförhållanden

1.4.1   Provningsvikt

Fordonet får provas oavsett hur tung last det har, om viktfördelningen mellan axlarna överensstämmer med fordonstillverkarens anvisningar och ingen axel utsätts för vikt som överstiger högsta tillåtna vikt.

Om det inte finns någon möjlighet att ställa in eller nollställa systemet ska fordonet dock vara olastat. Utöver föraren får det finnas ytterligare en person i framsätet med uppgift att notera provningsresultaten. Lastförhållandet får inte ändras under provningens gång.

1.4.2   Fordonhastighet

Systemet för övervakning av däcktryck ska kalibreras och provas

| a) | i en hastighet av 40–120 km/tim eller fordonets högsta konstruktionshastighet, om den är lägre än 120 km/tim, under punkteringsprovningen för att kontrollera efterlevnad av kraven i punkt 5.2 i dessa föreskrifter, och |
| --- | --- |

a)

i en hastighet av 40–120 km/tim eller fordonets högsta konstruktionshastighet, om den är lägre än 120 km/tim, under punkteringsprovningen för att kontrollera efterlevnad av kraven i punkt 5.2 i dessa föreskrifter, och

| b) | i en hastighet av 40–100 km/tim under diffusionsprovningen för att kontrollera efterlevnad av kraven i punkt 5.3 i dessa föreskrifter och under funktionsfelprovningen för att kontrollera efterlevnad av kraven i punkt 5.4 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

b)

i en hastighet av 40–100 km/tim under diffusionsprovningen för att kontrollera efterlevnad av kraven i punkt 5.3 i dessa föreskrifter och under funktionsfelprovningen för att kontrollera efterlevnad av kraven i punkt 5.4 i dessa föreskrifter.

Under provningen ska fordonet framföras inom hela hastighetsintervallet.

Om fordonet har en farthållare får denna inte vara aktiverad under provningen.

1.4.3   Fälgläge

Fordonets fälgar får placeras i valfri hjulposition i överensstämmelse med eventuella anvisningar eller begränsningar från fordonstillverkaren.

1.4.4   Stillastående läge

Fordonets däck ska skyddas från direkt solljus när fordonet står parkerat. Platsen ska vara skyddad från vind som kan påverka resultaten.

1.4.5   Ansättning av bromspedal

Körtiden får inte ackumuleras när färdbromsen ansätts medan fordonet är i rörelse.

1.4.6   Däck

Fordonet ska provas med däck som monterats på fordonet i enlighet med fordonstillverkarens rekommendationer. Reservdäcket får dock användas för provning av funktionsfel i systemet för övervakning av däcktryck.

1.5   Tryckmätningsutrustningens noggrannhet

Den tryckmätningsutrustning som används vid provningarna i denna bilaga ska ha en noggrannhet på minst +/– 3 kPa.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDE

Provningen ska utföras vid en hastighet som ligger inom det intervall som anges i punkt 1.4.2 i denna bilaga, minst en gång för provning enligt punkt 2.6.1 i denna bilaga (”punkteringsprovning”), och minst en gång för var och en av provningarna enligt punkt 2.6.2 i denna bilaga (”diffusionsprovning”).

2.1   Innan däcken pumpas ska fordonet stå i minst en timme utomhus i omgivningstemperatur med motorn avstängd, och vara skyddat från direkt solljus och vind samt annan köld- eller värmepåverkan. Pumpa upp fordonets däck till fordonstillverkarens rekommenderade kalla däcktryck (Prec), i enlighet med fordonstillverkarens rekommendation avseende hastighet och lastförhållanden samt däckpositioner. Alla tryckmätningar ska utföras med samma provningsutrustning.

2.2   Aktivera tändningssystemet genom att sätta det i påslaget läge när fordonet är stillastående och tändningen är avstängd (låst läge). Systemet för övervakning av däcktryck ska kontrollera lampfunktionen hos indikatorn för lågt däcktryck enligt punkt 5.5.2 i dessa föreskrifter. Det sistnämnda kravet gäller inte om indikatorerna är placerade i ett gemensamt utrymme.

2.3   Ställ in eller återställ systemet för övervakning av däcktryck i enlighet med fordonstillverkarens eventuella rekommendationer.

2.4   Inlärningsfas

2.4.1   Kör fordonet i minst 20 min inom det hastighetsintervall som anges i punkt 1.4.2 i denna bilaga, och med en medelhastighet av 80 km/tim (± 10 km/tim). Det är tillåtet att ligga utanför hastighetsintervallet under sammanlagt högst 2 min under inlärningsfasen.

2.4.2   Om provkörningen sker på en bana (cirkulär eller oval) med svängar i enbart en riktning bör, efter den tekniska tjänstens gottfinnande, provkörningen i punkt 2.4.1 fördelas lika (+/– 2 min) mellan båda körriktningarna.

2.4.3   Inom 5 min efter att inlärningsfasen avslutats ska varmtrycket mätas i det eller de däck som luft ska släppas ut ur. Varmtrycket ska anges som värdet Pwarm. Detta värde används för efterföljande beräkningar.

2.5   Luftutsläppningsfas

2.5.1   Förfarande vid punkteringsprovning för kontroll av efterlevnad av kraven i punkt 5.2 i dessa föreskrifter

Släpp ut luft ur ett av fordonets däck inom 5 min efter att varmtrycket mätts enligt punkt 2.4.3, tills trycket är antingen Pwarm – 20 % eller som lägst 150 kPa, beroende på vilket värde som är högst, dvs. Ptest. Efter en stabiliseringsperiod på 2–5 min ska trycket Ptest kontrolleras igen och vid behov justeras.

2.5.2   Förfarande vid diffusionsprovning för kontroll av efterlevnad av kraven i punkt 5.3 i dessa föreskrifter

Släpp ut luft ur alla fyra däcken inom 5 min efter att varmtrycket mätts enligt punkt 2.4.3, tills deras tryck är Pwarm – 20 % plus en ytterligare luftuppsläppning på 7 kPa, dvs. Ptest. Efter en stabiliseringsperiod på 2–5 min ska trycket Ptest kontrolleras igen och vid behov justeras.

2.6   Detektionsfas för lågt däcktryck

2.6.1   Förfarande vid punkteringsprovning för kontroll av efterlevnad av kraven i punkt 5.2 i dessa föreskrifter

2.6.1.1   Kör fordonet längs en valfri sträcka av provningsbanan (körningen behöver inte nödvändigtvis vara kontinuerlig). Summan av den totala ackumulerade körtiden ska vara det värde som är lägst av antingen 10 min eller den tid som går tills indikatorn för lågt däcktryck tänds.

2.6.2   Förfarande vid diffusionsprovning för kontroll av efterlevnad av kraven i punkt 5.3 i dessa föreskrifter

2.6.2.1   Kör fordonet längs en valfri sträcka av provningsbanan. Efter minst 20 min och högst 40 min ska fordonet stannas helt, motorn stängas av och tändningsnyckeln tas ut i minst 1 min och högst 3 min. Återuppta provningen. Summan av den totala ackumulerade körtiden ska vara det värde som är lägst av antingen 60 min ackumulerad körning under förhållandena i punkt 1.4.2 eller den tid som går tills indikatorn för lågt däcktryck tänds.

2.6.3   Om indikatorn för lågt däcktryck inte tändes ska provningen avbrytas.

2.7   Om indikatorn för lågt däcktryck tändes under förfarandet i punkt 2.6 ska tändningen vridas till avstängt eller låst läge. Vrid tändningen till påslaget läge igen efter 5 min. Indikatorn ska tändas och förbli tänd så länge som tändningen är påslagen.

2.8   Pumpa fordonets samtliga däck till fordonstillverkarens rekommenderande kalla däcktryck. Återställ systemet i enlighet med fordonstillverkarens anvisningar. Kontrollera om indikatorn har släckts. Kör vid behov fordonet tills indikatorn slocknar. Om indikatorn inte släcks ska provningen avbrytas.

2.9   Upprepning av luftutsläppningsfasen

Provningen får upprepas med samma eller annan belastning genom användning av relevanta provningsförfaranden i punkterna 2.1–2.8, med det eller de aktuella däcken med för lågt tryck, i enlighet med bestämmelserna i punkt 5.2 eller 5.3 i dessa föreskrifter, beroende på vad som är relevant.

3.   DETEKTERING AV FUNKTIONSFEL I SYSTEMET FÖR ÖVERVAKNING AV DÄCKTRYCK

3.1   Simulera ett fel i systemet för övervakning av däcktryck genom att t.ex. koppla strömkällan till en komponent i systemet, bryta den elektriska anslutningen mellan komponenter i systemet eller montera ett däck eller hjul som inte är kompatibelt med systemet. När ett fel i systemet simuleras får indikatorernas elektriska anslutningar inte brytas.

3.2   Kör fordonet i upp till 10 min ackumulerad körtid (körningen behöver inte nödvändigtvis vara kontinuerlig) längs valfri del av provningsbanan.

3.3   Summan av den totala ackumulerade körtiden enligt punkt 3.2 ska vara det värde som är lägst av antingen 10 min eller den tid som går tills indikatorn för funktionsfel i systemet för övervakning av däcktryck tänds.

3.4   Om indikatorn för funktionsfel i systemet inte tänds i enlighet med punkt 5.4 i dessa föreskrifter ska provningen avbrytas.

3.5   Om indikatorn för funktionsfel i systemet är tänd eller tänds under förfarandet i punkterna 3.1–3.3 ska tändningen vridas till avstängt eller låst läge. Vrid tändningen till påslaget läge igen efter 5 min. Indikatorn för funktionsfel i systemet ska återigen signalera ett fel och förbli tänd så länge som tändningen är påslagen.

3.6   Återställ systemet för övervakning av däcktryck till normal funktion. Kör vid behov fordonet tills varningslampan slocknar. Om varningslampan inte släcks ska provningen avbrytas.

3.7   Provningen får upprepas med hjälp av provningsförfarandena i punkterna 3.1–3.6, och varje sådan provning ska begränsas till simulering av ett enda funktionsfel.

---