# Az Európai Unió L 253/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 253 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. október 9. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 253

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. október 9.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1495 végrehajtási rendelete (2018. október 8.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a malation hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1496 végrehajtási rendelete (2018. október 8.) a 2017. évben a 847/96/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján visszatartott egyes mennyiségeknek a 2018-as halászati kvótákhoz való hozzáadásáról | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1497 rendelete (2018. október 8.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a 17. élelmiszer-kategória és az élelmiszer-adalékanyagok étrend-kiegészítőkben való felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 36 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1498 határozata (2017. december 21.) az Olaszország által az Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria javára végrehajtott SA.38613. (2016/C) (korábbi 2015/NN) számú állami támogatásról és intézkedésről
  (az értesítés a C(2017) 8391. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 45 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1499 végrehajtási határozata (2018. október 8.) a kiskérődzők pestise Bulgáriában történő terjedésének megakadályozása érdekében hozandó egyes védekezési intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2018/954 végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 6662. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 76 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/1495 végrehajtási rendelete (2018. október 8.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a malation hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2018/1496 végrehajtási rendelete (2018. október 8.) a 2017. évben a 847/96/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján visszatartott egyes mennyiségeknek a 2018-as halászati kvótákhoz való hozzáadásáról

5

*

A Bizottság (EU) 2018/1497 rendelete (2018. október 8.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a 17. élelmiszer-kategória és az élelmiszer-adalékanyagok étrend-kiegészítőkben való felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

36

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2018/1498 határozata (2017. december 21.) az Olaszország által az Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria javára végrehajtott SA.38613. (2016/C) (korábbi 2015/NN) számú állami támogatásról és intézkedésről
  (az értesítés a C(2017) 8391. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

in Amministrazione Straordinaria

(az értesítés a C(2017) 8391. számú dokumentummal történt)

1

45

*

A Bizottság (EU) 2018/1499 végrehajtási határozata (2018. október 8.) a kiskérődzők pestise Bulgáriában történő terjedésének megakadályozása érdekében hozandó egyes védekezési intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2018/954 végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 6662. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 6662. számú dokumentummal történt)

1

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.10.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.10.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 253/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1495 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. október 8.)

az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a malation hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen az annak 21. cikke (3) bekezdésében említett második eshetőségre, valamint 78. cikkének (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A malation hatóanyag a 2010/17/EU bizottsági irányelvvel (2) felvételre került a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe, azzal a feltétellel, hogy az érintett tagállamok biztosítják, hogy a kérelmező, amelynek a kérelmére a malationt jóváhagyták, további megerősítő információkat nyújt többek között a rovarevő madarakat érintő akut és hosszú távú kockázatáról. |
| --- | --- |

(1)

A malation hatóanyag a 2010/17/EU bizottsági irányelvvel (2) felvételre került a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe, azzal a feltétellel, hogy az érintett tagállamok biztosítják, hogy a kérelmező, amelynek a kérelmére a malationt jóváhagyták, további megerősítő információkat nyújt többek között a rovarevő madarakat érintő akut és hosszú távú kockázatáról.

| (2) | A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva. |
| --- | --- |

(2)

A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva.

| (3) | A kérelmező a megerősítő adatokra vonatkozó követelmény teljesítése érdekében 2012. április 25-én további információkat nyújtott be a fogyasztókra jelentett kockázatok értékelése, a rovarevő madarakra esetében az akut és hosszú távú kockázatok, valamint a malaoxon és a malation eltérő hatóerejének mennyiségi meghatározására vonatkozó információk tekintetében az arra előírt határidőn belül a referens tagállamnak, az Egyesült Királyságnak. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmező a megerősítő adatokra vonatkozó követelmény teljesítése érdekében 2012. április 25-én további információkat nyújtott be a fogyasztókra jelentett kockázatok értékelése, a rovarevő madarakra esetében az akut és hosszú távú kockázatok, valamint a malaoxon és a malation eltérő hatóerejének mennyiségi meghatározására vonatkozó információk tekintetében az arra előírt határidőn belül a referens tagállamnak, az Egyesült Királyságnak.

| (4) | Az Egyesült Királyság elvégezte a kérelmező által szolgáltatott kiegészítő információk értékelését, és 2015. május 11-én az értékelő jelentés tervezetéhez fűzött kiegészítés formájában benyújtotta ezen értékelését a többi tagállamnak, a Bizottságnak és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: Hatóság). |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Királyság elvégezte a kérelmező által szolgáltatott kiegészítő információk értékelését, és 2015. május 11-én az értékelő jelentés tervezetéhez fűzött kiegészítés formájában benyújtotta ezen értékelését a többi tagállamnak, a Bizottságnak és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: Hatóság).

| (5) | A referens tagállam konzultált a többi tagállammal, a kérelmezővel és a Hatósággal, felkérve őket, hogy értékeléséhez fűzzenek észrevételeket. A Hatóság 2016. február 2-án (5) technikai jelentést tett közzé, összefoglalva a malationról folytatott konzultáció eredményeit. |
| --- | --- |

(5)

A referens tagállam konzultált a többi tagállammal, a kérelmezővel és a Hatósággal, felkérve őket, hogy értékeléséhez fűzzenek észrevételeket. A Hatóság 2016. február 2-án (5) technikai jelentést tett közzé, összefoglalva a malationról folytatott konzultáció eredményeit.

| (6) | Az értékelő jelentés tervezetét, az ahhoz fűzött kiegészítést és a Hatóság technikai jelentését a tagállamok és a Bizottság a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága keretében közösen megvizsgálták, majd a malationról szóló bizottsági felülvizsgálati jelentés formájában 2018 januárjában véglegesítették. |
| --- | --- |

(6)

Az értékelő jelentés tervezetét, az ahhoz fűzött kiegészítést és a Hatóság technikai jelentését a tagállamok és a Bizottság a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága keretében közösen megvizsgálták, majd a malationról szóló bizottsági felülvizsgálati jelentés formájában 2018 januárjában véglegesítették.

| (7) | A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be a malationról szóló vizsgálati jelentéssel kapcsolatos észrevételeit. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, és azokat a Bizottság alaposan megvizsgálta. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be a malationról szóló vizsgálati jelentéssel kapcsolatos észrevételeit. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, és azokat a Bizottság alaposan megvizsgálta.

| (8) | A Bizottság azonban nem vonhat le következtetést arra nézve, hogy a malation használatából fakadó, a madarakra jelentett akut és hosszú távú kockázatok szintje elfogadható-e, mivel ennek megítélésére a kérelmező által benyújtott információ nem elegendő. Továbbá az üvegházi felhasználáson kívül a kockázatcsökkentő intézkedések egyéb lehetőségei észszerűen nem megvalósíthatók. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság azonban nem vonhat le következtetést arra nézve, hogy a malation használatából fakadó, a madarakra jelentett akut és hosszú távú kockázatok szintje elfogadható-e, mivel ennek megítélésére a kérelmező által benyújtott információ nem elegendő. Továbbá az üvegházi felhasználáson kívül a kockázatcsökkentő intézkedések egyéb lehetőségei észszerűen nem megvalósíthatók.

| (9) | Ezért figyelembe véve, hogy a madarak esetében magas kockázatot állapítottak meg, indokolt tovább korlátozni a malation felhasználási feltételeit, és használatát kizárólag az állandó szerkezetű üvegházakban engedélyezni. Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Ezért figyelembe véve, hogy a madarak esetében magas kockázatot állapítottak meg, indokolt tovább korlátozni a malation felhasználási feltételeit, és használatát kizárólag az állandó szerkezetű üvegházakban engedélyezni. Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | A tagállamok számára elegendő időt kell biztosítani a malation tartalmú növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek módosítására vagy visszavonására. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamok számára elegendő időt kell biztosítani a malation tartalmú növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek módosítására vagy visszavonására.

| (11) | Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak a malationt tartalmazó növényvédő szerek tekintetében, ez az időszak legfeljebb 2020. január 29-ig tarthat. |
| --- | --- |

(11)

Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak a malationt tartalmazó növényvédő szerek tekintetében, ez az időszak legfeljebb 2020. január 29-ig tarthat.

| (12) | A Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül. Mivel végrehajtási jogi aktus elfogadására volt szükség, az elnök a végrehajtási aktus tervezetét további megvitatás céljából a fellebbviteli bizottság elé terjesztette. A fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(12)

A Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül. Mivel végrehajtási jogi aktus elfogadására volt szükség, az elnök a végrehajtási aktus tervezetét további megvitatás céljából a fellebbviteli bizottság elé terjesztette. A fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosítása

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Átmeneti intézkedések

A tagállamok a malation hatóanyagú növényvédő szerekre érvényben lévő engedélyeket az 1107/2009/EK rendeletnek megfelelően legkésőbb 2019. április 29-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják.

3. cikk

Türelmi idő

A tagállamok által az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében biztosított türelmi időnek a lehető legrövidebbnek kell lennie, és legkésőbb 2020. január 29-ig le kell járnia.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2010/17/EU irányelve (2010. március 9.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a malation hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (HL L 60., 2010.3.10., 17. o.).

2

(3)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

4

(5)  EFSA, Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment of confirmatory data for malathion (Technikai jelentés a tagállamokkal, a kérelmezővel és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal a malationra vonatkozóan benyújtott megerősítő adatok alapján az ilyen hatóanyagú növényvédő szerekkel kapcsolatban felmerülő kockázatok felméréséről folytatott konzultáció eredményéről), EFSA Supporting publication (kapcsolódó közlemény), 2016:EN-951. 61. o.

5

---

MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részének 300. sorában – malation – az „Egyedi rendelkezések” oszlop helyébe a következő szöveg lép:

„A. RÉSZ

Kizárólag állandó szerkezetű üvegházakban rovarirtó szerként való használata engedélyezhető. Csak hivatásos felhasználók használhatják.

B. RÉSZ

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságában véglegesített, a malationról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

| a) | az üvegházból kijutó anyagok – például páralecsapódásból származó víz, elvezetett víz, táptalaj, illetve mesterséges táptalaj – a vízi szervezetekre jelentett kockázatok megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

a)

az üvegházból kijutó anyagok – például páralecsapódásból származó víz, elvezetett víz, táptalaj, illetve mesterséges táptalaj – a vízi szervezetekre jelentett kockázatok megelőzése érdekében;

| b) | az üvegházba szándékosan betelepített beporzótelepek védelme; |
| --- | --- |

b)

az üvegházba szándékosan betelepített beporzótelepek védelme;

| c) | a szert kezelők és más dolgozók biztonsága, annak biztosítása céljából, hogy a használati feltételek szükség esetén előírják a megfelelő egyéni védőfelszerelés használatát; |
| --- | --- |

c)

a szert kezelők és más dolgozók biztonsága, annak biztosítása céljából, hogy a használati feltételek szükség esetén előírják a megfelelő egyéni védőfelszerelés használatát;

| d) | valamint a fogyasztók védelme a feldolgozott termékek esetében. |
| --- | --- |

d)

valamint a fogyasztók védelme a feldolgozott termékek esetében.

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a malationalapú készítményekhez mellékeljék a szükséges utasításokat, hogy a tárolás és szállítás során ne képződhessen a megengedett legnagyobb értéket meghaladó mennyiségű izomalation.

Az engedély feltételei között szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek, valamint a növényvédő szer megfelelő címkézésére vonatkozó követelménynek.”

---

| 2018.10.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 253/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.10.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 253/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1496 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. október 8.)

a 2017. évben a 847/96/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján visszatartott egyes mennyiségeknek a 2018-as halászati kvótákhoz való hozzáadásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 847/96/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok a számukra kiosztott kvóta alkalmazása szerinti év október 31-ig kérhetik a Bizottságot, hogy kvótájuk legfeljebb 10 %-át tartsa vissza a következő évre való átcsoportosítás céljából. A Bizottság a visszatartott mennyiséget hozzáadja a vonatkozó kvótához. |
| --- | --- |

(1)

A 847/96/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok a számukra kiosztott kvóta alkalmazása szerinti év október 31-ig kérhetik a Bizottságot, hogy kvótájuk legfeljebb 10 %-át tartsa vissza a következő évre való átcsoportosítás céljából. A Bizottság a visszatartott mennyiséget hozzáadja a vonatkozó kvótához.

| (2) | Az (EU) 2016/1903 (2), az (EU) 2016/2285 (3), az (EU) 2016/2372 (4) és az (EU) 2017/127 tanácsi rendelet (5) bizonyos állományok tekintetében megállapítja a 2017. évi halászati kvótákat, valamint meghatározza, hogy mely állományok tartozhatnak a 847/96/EK rendeletben előírt intézkedések hatálya alá. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2016/1903 (2), az (EU) 2016/2285 (3), az (EU) 2016/2372 (4) és az (EU) 2017/127 tanácsi rendelet (5) bizonyos állományok tekintetében megállapítja a 2017. évi halászati kvótákat, valamint meghatározza, hogy mely állományok tartozhatnak a 847/96/EK rendeletben előírt intézkedések hatálya alá.

| (3) | Az (EU) 2016/2285, az (EU) 2017/1970 (6), az (EU) 2017/2360 (7) és az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (8) bizonyos állományok tekintetében megállapítja a 2018. évi halászati kvótákat, valamint meghatározza, hogy mely állományok tartozhatnak a 847/96/EK rendeletben előírt intézkedések hatálya alá. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2016/2285, az (EU) 2017/1970 (6), az (EU) 2017/2360 (7) és az (EU) 2018/120 tanácsi rendelet (8) bizonyos állományok tekintetében megállapítja a 2018. évi halászati kvótákat, valamint meghatározza, hogy mely állományok tartozhatnak a 847/96/EK rendeletben előírt intézkedések hatálya alá.

| (4) | A 847/96/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján egyes tagállamok 2017. október 31. előtt kérték, hogy az e rendelet mellékletében felsorolt halállományokra vonatkozó 2017-es kvótájuk egy részét tartsák vissza és csoportosítsák át a következő évre. A visszatartott mennyiséget az említett rendeletben megadott mennyiségi határokon belül indokolt hozzáadni a 2018-as kvótákhoz. |
| --- | --- |

(4)

A 847/96/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján egyes tagállamok 2017. október 31. előtt kérték, hogy az e rendelet mellékletében felsorolt halállományokra vonatkozó 2017-es kvótájuk egy részét tartsák vissza és csoportosítsák át a következő évre. A visszatartott mennyiséget az említett rendeletben megadott mennyiségi határokon belül indokolt hozzáadni a 2018-as kvótákhoz.

| (5) | A rugalmassági gyakorlat során a Bizottság figyelembe vette a halállományok kért átcsoportosítására vonatkozó jogosultságot, valamint az érintett halállományok kiaknázásának állapotát. A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó halállományok tekintetében a 847/96/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a 2017-es visszatartott kvóta átcsoportosítható 2018-ra. |
| --- | --- |

(5)

A rugalmassági gyakorlat során a Bizottság figyelembe vette a halállományok kért átcsoportosítására vonatkozó jogosultságot, valamint az érintett halállományok kiaknázásának állapotát. A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó halállományok tekintetében a 847/96/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a 2017-es visszatartott kvóta átcsoportosítható 2018-ra.

| (6) | Annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a túlzott rugalmasság, amely gyengítené az élő tengeri biológiai erőforrások észszerű és felelősségteljes kiaknázásának elvét, akadályozná a közös halászati politika célkitűzéseinek elérését, valamint rontaná az állományok biológiai állapotát, az egymást követő évek közötti rugalmasságnak az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 15. cikkének (9) bekezdésében előírt elvének alkalmazását a Bizottság az e rendelet mellékletében felsorolt halállományok esetében kizárja. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a túlzott rugalmasság, amely gyengítené az élő tengeri biológiai erőforrások észszerű és felelősségteljes kiaknázásának elvét, akadályozná a közös halászati politika célkitűzéseinek elérését, valamint rontaná az állományok biológiai állapotát, az egymást követő évek közötti rugalmasságnak az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 15. cikkének (9) bekezdésében előírt elvének alkalmazását a Bizottság az e rendelet mellékletében felsorolt halállományok esetében kizárja.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2016/2285, az (EU) 2017/1970, az (EU) 2017/2360 és az (EU) 2018/120 rendeletben a 2018. évre megállapított halászati kvótákat az e rendelet mellékletében foglaltaknak megfelelően növelni kell.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 115., 1996.5.9., 3. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2016/1903 rendelete (2016. október 28.) a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2017. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2016/72 rendelet módosításáról (HL L 295., 2016.10.29., 1. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2016/2285 rendelete (2016. december 12.) az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2017. és 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2016/72 tanácsi rendelet módosításáról (HL L 344., 2016.12.17., 32. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2016/2372 rendelete (2016. december 19.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2017. évre történő meghatározásáról (HL L 352., 2016.12.23., 26. o.).

4

(5)  A Tanács (EU) 2017/127 rendelete (2017. január 20.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2017. évre történő meghatározásáról (HL L 24., 2017.1.28., 1. o.).

5

(6)  A Tanács (EU) 2017/1970 rendelete (2017. október 27.) a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról, továbbá az (EU) 2017/127 rendelet módosításáról (HL L 281., 2017.10.31., 1. o.).

6

(7)  A Tanács (EU) 2017/2360 rendelete (2017. december 11.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról (HL L 337., 2017.12.19., 1. o.).

7

(8)  A Tanács (EU) 2018/120 rendelete (2018. január 23.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2018. évre történő meghatározásáról és az (EU) 2017/127 rendelet módosításáról (HL L 27., 2018.1.31., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

9

---

MELLÉKLET

| Országazonosító | Állományazonosító | Faj | Övezet megnevezése | 2017. évi (1) végleges kvóta (tonnában) | 2017. évi fogások (tonnában) | Különleges feltételek (2) szerint ejtett 2017. évi fogások (tonnában) | Végleges kvóta % | Átcsoportosított mennyiség (tonnában) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | COD/07A. | Közönséges tőkehal | VIIa | 5,342 | 5,117 | 0 | 95,82 | 0,225 |
| BE | COD/07D. | Közönséges tőkehal | VIId | 96,435 | 17,498 | 0 | 18,14 | 9,643 |
| BE | COD/2A3AX4 | Közönséges tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része | 898,275 | 696,571 | 0 | 77,54 | 89,827 |
| BE | COD/7XAD34 | Közönséges tőkehal | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 109,865 | 82,143 | 0 | 74,76 | 10,986 |
| BE | HAD/2AC4. | Foltos tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei | 234,869 | 30,338 | 0 | 12,92 | 23,487 |
| BE | HAD/5BC6A. | Foltos tőkehal | Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei | 1,450 | 0 | 0 | 0 | 0,145 |
| BE | HAD/6B1214 | Foltos tőkehal | A VIb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 1,082 | 0 | 0 | 0 | 0,108 |
| BE | HAD/7X7A34 | Foltos tőkehal | VIIb–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 115,625 | 111,392 | 0 | 96,33 | 4,233 |
| BE | HER/4CXB7D | Hering | IVc és VIId | 117,681 | 13,080 | 0 | 11,11 | 11,768 |
| BE | HKE/2AC4-C | Szürke tőkehal | A IIa és IV övezet uniós vizei | 53,590 | 34,950 | 0 | 65,22 | 5,359 |
| BE | HKE/571214 | Szürke tőkehal | VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 265,795 | 46,006 | 0 | 17,31 | 26,579 |
| BE | HKE/8ABDE. | Szürke tőkehal | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe | 21,965 | 4,904 | 0 | 22,32 | 2,196 |
| BE | JAX/2A-14 | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 1,050 | 0,330 | 0 | 31,43 | 0,105 |
| BE | LEZ/07. | Rombuszhalak | VII | 391,423 | 346,415 | 14,464 | 92,20 | 30,544 |
| BE | LEZ/2AC4-C | Rombuszhalak | A IIa és IV övezet uniós vizei | 11,969 | 0,008 | 0 | 0,07 | 1,197 |
| BE | MAC/2A34. | Makréla | IIIa és IV; a IIa, IIIb és IIIc övezet, valamint az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 108,807 | 107,122 | 0 | 98,45 | 1,685 |
| BE | NEP/07. | Norvég homár | VII | 17,571 | 1,129 | 0 | 6,43 | 1,757 |
| BE | NEP/2AC4-C | Norvég homár | A IIa és IV övezet uniós vizei | 1 401,445 | 1 114,359 | 0 | 79,51 | 140,144 |
| BE | NEP/8ABDE. | Norvég homár | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe | 5,056 | 0,175 | 0 | 3,46 | 0,506 |
| BE | PLE/2A3AX4 | Sima lepényhal | IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része | 8 409,159 | 5 319,257 | 0 | 63,26 | 840,916 |
| BE | PLE/7DE. | Sima lepényhal | VIId és VIIe | 2 572,927 | 2 341,557 | 0 | 91,01 | 231,370 |
| BE | POK/2C3A4. | Fekete tőkehal | IIIa és IV; a IIa övezet uniós vizei | 15,000 | 14,988 | 0 | 99,92 | 0,012 |
| BE | SOL/07D. | Közönséges nyelvhal | VIId | 890,356 | 697,391 | 0 | 78,33 | 89,036 |
| BE | SOL/07E. | Közönséges nyelvhal | VIIe | 56,923 | 55,552 | 0 | 97,60 | 1,371 |
| BE | SOL/24-C. | Közönséges nyelvhal | A IIa és IV övezet uniós vizei | 1 494,452 | 556,950 | 0 | 37,27 | 149,445 |
| BE | SOL/7FG. | Közönséges nyelvhal | VIIf és VIIg | 578,064 | 553,782 | 0 | 95,80 | 24,282 |
| BE | SOL/8AB. | Közönséges nyelvhal | VIIIa és VIIIb | 270,979 | 267,032 | 0 | 98,54 | 3,947 |
| BE | WHG/2AC4. | Vékonybajszú tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei | 130,500 | 71,341 | 0 | 54,67 | 13,050 |
| BE | WHG/7X7A-C | Vékonybajszú tőkehal | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj és VIIk | 417,844 | 230,902 | 0 | 55,26 | 41,784 |
| DE | BLI/5B67- | Kék menyhal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 101,445 | 0 | 0 | 0 | 10,144 |
| DE | BSF/56712- | Fekete abroncshal | Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei | 24,000 | 0 | 0 | 0 | 2,400 |
| DE | COD/03AN. | Közönséges tőkehal | Skagerrak | 116,254 | 73,715 | 0 | 63,41 | 11,625 |
| DE | COD/2A3AX4 | Közönséges tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része | 2 879,660 | 604,587 | 1 725,493 | 80,92 | 287,966 |
| DE | GFB/*89- | Ezüstös tengericompó | A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: GFB/567-) | 0,880 | 0 | 0 | 0 | 0,088 |
| DE | GFB/1234- | Ezüstös tengericompó | Az I, II, III és IV övezet uniós és nemzetközi vizei | 9,000 | 0,047 | 0 | 0,52 | 0,900 |
| DE | GFB/567- | Ezüstös tengericompó | Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 11,000 | 0 | 0 | 0 | 1,100 |
| DE | GHL/2A-C46 | Grönlandi laposhal | A IIa és IV övezet uniós vizei; az Vb és VI övezet uniós és nemzetközi vizei | 24,343 | 0,003 | 0 | 0,01 | 2,434 |
| DE | HAD/*2AC4. | Foltos tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei (különleges feltétel: HAD/5BC6A.) | 0,500 | 0 | 0 | 0 | 0,050 |
| DE | HAD/2AC4. | Foltos tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei | 809,313 | 166,986 | 443,878 | 75,48 | 80,931 |
| DE | HAD/3A/BCD | Foltos tőkehal | IIIa övezet; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 124,395 | 62,536 | 0 | 50,27 | 12,439 |
| DE | HAD/5BC6A. | Foltos tőkehal | Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei | 5,865 | 0 | 0 | 0 | 0,586 |
| DE | HAD/6B1214 | Foltos tőkehal | A VIb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 38,473 | 0 | 0 | 0 | 3,847 |
| DE | HER/*04B. | Hering | IVc és VIId övezet (különleges feltétel: HER/4CXB7D) | 414,955 | 0 | 0 | 0 | 41,495 |
| DE | HER/*04-C. | Hering | A IV övezet uniós vizei (különleges feltétel: HER/03A.) | 186,400 | 169,000 | 0 | 90,67 | 17,400 |
| DE | HER/*25B-F | Hering | II, Vb, az é. sz. 62°-tól északra (Feröer szigeteki vizek) (különleges feltétel: HER/1/2-) | 589,190 | 556,960 | 0 | 94,53 | 32,230 |
| DE | HER/03A. | Hering | IIIa | 338,590 | 85,030 | 169,000 | 75,03 | 33,859 |
| DE | HER/03A-BC | Hering | IIIa | 56,100 | 0 | 0 | 0 | 5,610 |
| DE | HER/1/2- | Hering | Az I és II övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei | 5 194,190 | 4 607,368 | 559,107 | 99,47 | 27,715 |
| DE | HER/2A47DX | Hering | IV és VIId övezet, valamint a IIa övezet uniós vizei | 65,042 | 48,541 | 0 | 74,63 | 6,504 |
| DE | HER/3D-R30 | Hering | Az ICES 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei | 3 999,802 | 3 595,774 | 0 | 89,90 | 399,980 |
| DE | HER/4AB. | Hering | A IV övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei | 34 950,290 | 34 667,112 | 0 | 99,19 | 283,178 |
| DE | HER/4CXB7D | Hering | IVc és VIId | 9 016,059 | 9 015,644 | 0 | 100 | 0,415 |
| DE | HER/5B6ANB | Hering | Az Vb, VIb és VIaN övezet uniós és nemzetközi vizei | 16,605 | 0 | 0 | 0 | 1,660 |
| DE | HER/7G-K. | Hering | VIIg, VIIh, VIIj és VIIk | 307,180 | 307,015 | 0 | 99,95 | 0,165 |
| DE | HKE/*03A. | Szürke tőkehal | IIIa (különleges feltétel: HKE/2AC4-C) | 28,420 | 4,191 | 0 | 14,75 | 2,842 |
| DE | HKE/2AC4-C | Szürke tőkehal | A IIa és IV övezet uniós vizei | 417,642 | 234,683 | 4,191 | 57,20 | 41,764 |
| DE | HKE/3A/BCD | Szürke tőkehal | IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 0,063 | 0,073 | 0 | 121,67 | 0,006 |
| DE | HKE/571214 | Szürke tőkehal | VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 20,004 | 7,350 | 0 | 36,75 | 2,000 |
| DE | JAX/*4BC7D | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | A IVb, IVc és VIId övezet uniós vizei (különleges feltétel: JAX/2A-14) | 362,266 | 0 | 0 | 0 | 36,227 |
| DE | JAX/2A-14 | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | A IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet uniós vizei; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 13 567,095 | 7 118,983 | 195,870 | 53,92 | 1 356,709 |
| DE | LEZ/2AC4-C | Rombuszhalak | A IIa és IV övezet uniós vizei | 7,756 | 0,289 | 0 | 3,72 | 0,776 |
| DE | MAC/*02AN- | Makréla | A IIa övezet norvég vizei (különleges feltétel: MAC/2A34.) | 127,000 | 0 | 0 | 0 | 12,700 |
| DE | MAC/*2AN- | Makréla | A IIa övezet norvég vizei (különleges feltétel: MAC/2CX14-) | 2 108,000 | 0 | 0 | 0 | 210,800 |
| DE | MAC/*4A-EN | Makréla | A IIa övezet uniós vizei; a IVa övezet uniós és norvég vizei (különleges feltétel: MAC/2CX14-) | 12 851,369 | 10 120,282 | 0 | 78,75 | 1 285,137 |
| DE | MAC/*FRO1 | Makréla | Feröer szigeteki vizek (különleges feltétel: MAC/2A34.) | 129,800 | 0 | 0 | 0 | 12,980 |
| DE | MAC/*FRO2 | Makréla | Feröer szigeteki vizek (különleges feltétel: MAC/2CX14-) | 2 157,000 | 57,536 | 0 | 2,67 | 215,700 |
| DE | MAC/2CX14- | Makréla | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 20 021,076 | 9 785,932 | 10 177,818 | 99,71 | 57,326 |
| DE | MAC/8C3411 | Makréla | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 993,453 | 0 | 993,000 | 99,95 | 0,453 |
| DE | NEP/2AC4-C | Norvég homár | A IIa és IV övezet uniós vizei | 1 216,698 | 925,197 | 0 | 76,04 | 121,670 |
| DE | NEP/3A/BCD | Norvég homár | IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 16,422 | 0,695 | 0 | 4,23 | 1,642 |
| DE | OTH/*07D. | Disznófejűhal-félék és vékonybajszú tőkehal | VIId (különleges feltétel: JAX/*07D) | 15,880 | 0 | 0 | 0 | 1,588 |
| DE | OTH/*2A-14 | Disznófejűhal-félék, vékonybajszú tőkehal és makréla | A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (különleges feltétel: JAX/2A-14) | 598,850 | 195,870 | 0 | 32,71 | 59,885 |
| DE | PLE/03AN. | Sima lepényhal | Skagerrak | 74,400 | 10,905 | 0 | 14,66 | 7,440 |
| DE | PLE/03AS. | Sima lepényhal | Kattegat | 25,300 | 0,552 | 0 | 2,18 | 2,530 |
| DE | PLE/2A3AX4 | Sima lepényhal | IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része | 7 830,535 | 2 637,599 | 17,083 | 33,90 | 783,053 |
| DE | PLE/3BCD-C | Sima lepényhal | az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 1 353,930 | 1 083,836 | 0 | 80,05 | 135,393 |
| DE | POK/2C3A4. | Fekete tőkehal | IIIa és IV; a IIa övezet uniós vizei | 10 203,232 | 7 953,247 | 0 | 77,95 | 1 020,323 |
| DE | POK/56-14 | Fekete tőkehal | VI; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 17,500 | 0,040 | 0 | 0,23 | 1,750 |
| DE | RHG/5B67- | Észak-atlanti gránátoshal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: RNG/5B67-) | 0,060 | 0 | 0 | 0 | 0,006 |
| DE | RHG/8X14- | Észak-atlanti gránátoshal | A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: RNG/8X14-) | 0,170 | 0 | 0 | 0 | 0,017 |
| DE | RNG/*5B67- | Gránátoshal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: RNG/8X14-) | 1,700 | 0 | 0 | 0 | 0,170 |
| DE | RNG/*8X14- | Gránátoshal | A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: RNG/5B67-) | 0,600 | 0 | 0 | 0 | 0,060 |
| DE | RNG/5B67- | Gránátoshal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 6,000 | 0 | 0 | 0 | 0,600 |
| DE | RNG/8X14- | Gránátoshal | A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 17,000 | 0 | 0 | 0 | 1,700 |
| DE | SOL/24-C. | Közönséges nyelvhal | A II és IV övezet uniós vizei | 1 096,606 | 760,869 | 0 | 69,38 | 109,661 |
| DE | SOL/3A/BCD | Közönséges nyelvhal | IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 28,085 | 21,720 | 0 | 77,32 | 2,808 |
| DE | SPR/3BCD-C | Spratt | az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 13 793,824 | 13 592,720 | 0 | 98,54 | 201,104 |
| DE | WHB/*05-F. | Kék puhatőkehal | Feröer szigeteki vizek (különleges feltétel: WHB/1X14) | 9 097,540 | 9 096,867 | 0 | 99,99 | 0,673 |
| DE | WHB/1X14 | Kék puhatőkehal | Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 50 598,449 | 36 350,661 | 9 096,867 | 89,82 | 5 059,845 |
| DE | WHG/2AC4. | Vékonybajszú tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei | 215,969 | 46,098 | 42,677 | 41,11 | 21,597 |
| DE | WHG/56-14 | Vékonybajszú tőkehal | VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 1,102 | 0 | 0 | 0 | 0,110 |
| DK | COD/03AN. | Közönséges tőkehal | Skagerrak | 4 661,417 | 3 664,934 | 0 | 78,62 | 466,142 |
| DK | COD/2A3AX4 | Közönséges tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része | 7 362,970 | 2 717,950 | 3 400,624 | 83,10 | 736,297 |
| DK | GHL/2A-C46 | Grönlandi laposhal | A IIa és IV övezet uniós vizei; az Vb és VI övezet uniós és nemzetközi vizei | 17,782 | 0 | 0 | 0 | 1,778 |
| DK | HAD/2AC4. | Foltos tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei | 1 395,232 | 293,436 | 891,345 | 84,92 | 139,523 |
| DK | HAD/3A/BCD | Foltos tőkehal | IIIa övezet; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 2 001,978 | 886,262 | 0 | 44,27 | 200,198 |
| DK | HAD/5BC6A. | Foltos tőkehal | Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei | 3,300 | 1,975 | 0 | 59,85 | 0,330 |
| DK | HER/*04B. | Hering | IVc és VIId övezet (különleges feltétel: HER/4CXB7D) | 673,695 | 0 | 0 | 0 | 67,369 |
| DK | HER/*04-C. | Hering | A IV övezet uniós vizei (különleges feltétel: HER/03A.) | 11 603,289 | 7 517,921 | 0 | 64,79 | 1 160,329 |
| DK | HER/*25B-F | Hering | II, Vb, az é. sz. 62°-tól északra (fFeröer szigeteki vizek) (különleges feltétel: HER/1/2-) | 2 524,000 | 0 | 0 | 0 | 252,400 |
| DK | HER/03A. | Hering | IIIa | 15 289,590 | 3 241,059 | 7 517,921 | 70,37 | 1 528,959 |
| DK | HER/03A-BC | Hering | IIIa | 6 232,593 | 370,759 | 0 | 5,95 | 623,259 |
| DK | HER/1/2- | Hering | Az I és II övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei | 20 929,424 | 19 037,374 | 0 | 90,96 | 1 892,050 |
| DK | HER/2A47DX | Hering | IV és VIId övezet, valamint a IIa övezet uniós vizei | 12 297,888 | 7 276,975 | 0 | 59,17 | 1 229,789 |
| DK | HER/3D-R30 | Hering | Az ICES 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei | 10 460,541 | 9 322,713 | 0 | 89,12 | 1 046,054 |
| DK | HER/4AB. | Hering | A IV övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei | 100 839,390 | 92 119,820 | 3 728,955 | 95,05 | 4 990,615 |
| DK | HER/4CXB7D | Hering | IVc és VIId | 1 204,804 | 0 | 0 | 0 | 120,480 |
| DK | HER/5B6ANB | Hering | Az Vb, VIb és VIaN övezet uniós és nemzetközi vizei | 0,958 | 0,250 | 0 | 26,04 | 0,096 |
| DK | HKE/*03A. | Szürke tőkehal | IIIa (különleges feltétel: HKE/2AC4-C) | 247,280 | 0 | 0 | 0 | 24,728 |
| DK | HKE/2AC4-C | Szürke tőkehal | A IIa és IV övezet uniós vizei | 2 511,057 | 2 022,923 | 0 | 80,56 | 251,106 |
| DK | HKE/3A/BCD | Szürke tőkehal | IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 1 233,390 | 631,155 | 0 | 51,17 | 123,339 |
| DK | HKE/571214 | Szürke tőkehal | VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 1,040 | 0,650 | 0 | 62,5 | 0,104 |
| DK | HKE/8ABDE. | Szürke tőkehal | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe | 0,500 | 0,200 | 0 | 40 | 0,050 |
| DK | JAX/*4BC7D | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | A IVb, IVc és VIId övezet uniós vizei (különleges feltétel: JAX/2A-14) | 464,305 | 0 | 0 | 0 | 46,430 |
| DK | JAX/2A-14 | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | A IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet uniós vizei; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 9 560,397 | 6 123,941 | 0 | 64,06 | 956,040 |
| DK | LEZ/2AC4-C | Rombuszhalak | A IIa és IV övezet uniós vizei | 97,738 | 47,903 | 0 | 49,01 | 9,774 |
| DK | NEP/2AC4-C | Norvég homár | A IIa és IV övezet uniós vizei | 1 128,441 | 539,145 | 0 | 47,78 | 112,844 |
| DK | NEP/3A/BCD | Norvég homár | IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 10 196,324 | 3 703,523 | 0 | 36,32 | 1 019,632 |
| DK | OTH/*2A-14 | Disznófejűhal-félék, vékonybajszú tőkehal és makréla | A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (különleges feltétel: JAX/2A-14) | 287,000 | 0 | 0 | 0 | 28,700 |
| DK | PLE/03AN. | Sima lepényhal | Skagerrak | 14 762,400 | 6 836,931 | 0 | 46,31 | 1 476,240 |
| DK | PLE/03AS. | Sima lepényhal | Kattegat | 2 294,900 | 700,128 | 0 | 30,51 | 229,490 |
| DK | PLE/2A3AX4 | Sima lepényhal | IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része | 26 764,044 | 6 080,942 | 6 437,121 | 46,77 | 2 676,404 |
| DK | PLE/3BCD-C | Sima lepényhal | az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 5 659,700 | 1 681,646 | 0 | 29,71 | 565,970 |
| DK | POK/2C3A4. | Fekete tőkehal | IIIa és IV; a IIa övezet uniós vizei | 6 526,110 | 5 689,168 | 0 | 87,18 | 652,611 |
| DK | POK/56-14 | Fekete tőkehal | VI; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 6,055 | 5,214 | 0 | 86,04 | 0,605 |
| DK | SOL/24-C. | Közönséges nyelvhal | A II és IV övezet uniós vizei | 671,003 | 432,267 | 0 | 64,42 | 67,100 |
| DK | SOL/3A/BCD | Közönséges nyelvhal | IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 502,192 | 426,878 | 0 | 85,00 | 50,219 |
| DK | SPR/3BCD-C | Spratt | az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 30 088,206 | 27 118,464 | 0 | 90,13 | 2 969,742 |
| DK | WHB/*05-F. | Kék puhatőkehal | Feröer szigeteki vizek (különleges feltétel: WHB/1X14) | 5 411,260 | 0 | 0 | 0 | 541,126 |
| DK | WHB/1X14 | Kék puhatőkehal | Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 67 767,619 | 60 920,406 | 7,828 | 89,91 | 6 776,762 |
| DK | WHG/2AC4. | Vékonybajszú tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei | 1 013,100 | 191,283 | 62,912 | 25,09 | 101,310 |
| EE | BLI/5B67- | Kék menyhal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 18,800 | 0 | 0 | 0 | 1,880 |
| EE | HER/03D.RG | Hering | 28.1 alkörzet | 14 822,468 | 13 772,460 | 0 | 92,92 | 1 050,008 |
| EE | HER/3D-R30 | Hering | Az ICES 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei | 24 198,194 | 21 380,208 | 0 | 88,35 | 2 419,819 |
| EE | SPR/3BCD-C | Spratt | az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 29 634,465 | 26 545,950 | 0 | 89,58 | 2 963,446 |
| ES | ALF/3X14- | Nyálkásfejű halak | A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 78,974 | 75,154 | 0 | 95,17 | 3,82 |
| ES | ANE/08. | Szardella | VIII | 26 564,931 | 23 065,576 | 0 | 86,83 | 2 656,493 |
| ES | ANF/8C3411 | Ördöghalfélék | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 3 364,445 | 1 672,291 | 0 | 49,70 | 336,444 |
| ES | BLI/5B67- | Kék menyhal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 399,977 | 116,827 | 0 | 29,21 | 39,998 |
| ES | BSF/56712- | Fekete abroncshal | Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei | 334,276 | 237,942 | 0 | 71,18 | 33,428 |
| ES | BSF/8910- | Fekete abroncshal | A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei | 32,400 | 31,922 | 0 | 98,52 | 0,478 |
| ES | GFB/*567- | Ezüstös tengericompó | Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: GFB/89-) | 22,960 | 0 | 0 | 0 | 2,296 |
| ES | GFB/*89- | Ezüstös tengericompó | A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: GFB/567-) | 55,888 | 0 | 0 | 0 | 5,589 |
| ES | GFB/567- | Ezüstös tengericompó | Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 711,896 | 404,057 | 0 | 56,76 | 71,190 |
| ES | GFB/89- | Ezüstös tengericompó | A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei | 284,415 | 188,586 | 0 | 66,31 | 28,441 |
| ES | GHL/2A-C46 | Grönlandi laposhal | A IIa és IV övezet uniós vizei; az Vb és VI övezet uniós és nemzetközi vizei | 70,000 | 39,198 | 0 | 56,00 | 7,000 |
| ES | HAD/5BC6A. | Foltos tőkehal | Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei | 39,620 | 28,125 | 0 | 70,99 | 3,962 |
| ES | HER/1/2- | Hering | Az I és II övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei | 34,325 | 0 | 0 | 0 | 3,432 |
| ES | HKE/*57-14 | Szürke tőkehal | VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (különleges feltétel: HKE/8ABDE.) | 4 354,000 | 2 396,245 | 0 | 55,04 | 435,400 |
| ES | HKE/*8ABDE | Szürke tőkehal | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet (különleges feltétel: HKE/571214) | 3 512,300 | 0 | 0 | 0 | 351,230 |
| ES | HKE/571214 | Szürke tőkehal | VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 23 181,367 | 16 938,608 | 0 | 73,07 | 2 318,137 |
| ES | HKE/8ABDE. | Szürke tőkehal | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe | 15 484,410 | 10 674,975 | 2 396,245 | 84,42 | 1 548,441 |
| ES | HKE/8C3411 | Szürke tőkehal | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 7 875,670 | 6 098,486 | 0 | 77,43 | 787,567 |
| ES | JAX/*08C2. | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | VIIIc övezet (különleges feltétel: JAX/2A-14) | 4 947,675 | 0 | 0 | 0 | 494,767 |
| ES | JAX/08C. | Fattyúmakréla | VIIIc | 13 570,801 | 12 213,721 | 0 | 90,00 | 1 357,080 |
| ES | JAX/09. | Fattyúmakréla | IX | 24 908,846 | 18 536,911 | 211,414 | 75,27 | 2 490,885 |
| ES | JAX/2A-14 | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | A IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet uniós vizei; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 7 955,575 | 1 407,994 | 0 | 17,70 | 795,557 |
| ES | LEZ/07. | Rombuszhalak | VII | 3 745,570 | 2 834,813 | 85,350 | 77,96 | 374,557 |
| ES | LEZ/56-14 | Rombuszhalak | az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; VI; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 710,396 | 335,759 | 0 | 47,26 | 71,040 |
| ES | LEZ/8ABDE. | Rombuszhalak | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe | 632,454 | 584,930 | 0 | 92,49 | 47,524 |
| ES | LEZ/8C3411 | Rombuszhalak | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 1 125,080 | 755,945 | 0 | 67,19 | 112,508 |
| ES | MAC/*08B. | Makréla | VIIIb övezet (különleges feltétel: MAC/8C3411) | 3 543,520 | 278,708 | 0 | 7,87 | 354,352 |
| ES | MAC/2CX14- | Makréla | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 528,001 | 475,200 | 0 | 90,00 | 52,801 |
| ES | MAC/8C3411 | Makréla | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 35 675,072 | 31 089,466 | 278,708 | 87,93 | 3 567,507 |
| ES | NEP/*07U16 | Norvég homár | Az ICES VII alterület 16. funkcionális egysége (különleges feltétel: NEP/07.) | 80,000 | 57,986 | 0 | 72,48 | 8,000 |
| ES | NEP/07. | Norvég homár | VII | 1 406,421 | 15,633 | 57,986 | 5,23 | 140,642 |
| ES | NEP/5BC6. | Norvég homár | VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei | 349,625 | 0 | 0 | 0 | 34,962 |
| ES | NEP/8ABDE. | Norvég homár | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe | 4,512 | 0,098 | 0 | 2,17 | 0,451 |
| ES | POK/56-14 | Fekete tőkehal | VI; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 162,878 | 4,064 | 0 | 2,50 | 16,288 |
| ES | RNG/5B67- | Gránátoshal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 256,060 | 231,169 | 0 | 90,28 | 24,891 |
| ES | RNG/8X14- | Gránátoshal | A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 2 822,930 | 1 113,395 | 278,398 | 49,30 | 282,293 |
| ES | SBR/*678- | Nagyszemű vörösdurbincs | A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: SBR/09-) | 10,960 | 0 | 0 | 0 | 1,096 |
| ES | SBR/09- | Nagyszemű vörösdurbincs | A IX övezet uniós és nemzetközi vizei | 117,222 | 47,315 | 0 | 40,36 | 11,722 |
| ES | SBR/10- | Nagyszemű vörösdurbincs | A X övezet uniós és nemzetközi vizei | 5,569 | 0 | 0 | 0 | 0,557 |
| ES | SBR/678- | Nagyszemű vörösdurbincs | A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei | 126,498 | 111,596 | 0 | 88,22 | 12,650 |
| ES | SOL/8AB. | Közönséges nyelvhal | VIIIa és VIIIb | 8,524 | 8,392 | 0 | 98,50 | 0,132 |
| ES | WHB/1X14 | Kék puhatőkehal | Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 25 620,092 | 17,289 | 0 | 0,07 | 2 562,009 |
| ES | WHB/8C3411 | Kék puhatőkehal | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 46 158,862 | 26 008,734 | 0 | 56,35 | 4 615,886 |
| ES | WHG/56-14 | Vékonybajszú tőkehal | VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 0,311 | 0 | 0 | 0 | 0,031 |
| FI | HER/30/31. | Hering | ICES 30–31 alkörzet | 128 256,875 | 93 688,775 | 0 | 73,05 | 12 825,687 |
| FI | HER/3D-R30 | Hering | Az ICES 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei | 45 980,260 | 40 563,987 | 0 | 88,22 | 4 598,026 |
| FR | ALF/3X14- | Nyálkásfejű halak | A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 19,001 | 10,372 | 0 | 54,59 | 1,900 |
| FR | ANE/08. | Szardella | VIII | 5 596,980 | 2 404,103 | 0 | 42,95 | 559,698 |
| FR | ANF/8C3411 | Ördöghalfélék | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 58,777 | 7,960 | 0 | 13,54 | 5,878 |
| FR | BLI/5B67- | Kék menyhal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 8 689,851 | 1 019,719 | 0 | 11,73 | 868,985 |
| FR | BSF/56712- | Fekete abroncshal | Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei | 2 759,444 | 1 775,157 | 0 | 64,33 | 275,944 |
| FR | BSF/8910- | Fekete abroncshal | A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei | 29,222 | 2,371 | 0 | 8,11 | 2,922 |
| FR | COD/07A. | Közönséges tőkehal | VIIa | 7,112 | 0,201 | 0 | 2,83 | 0,711 |
| FR | COD/07D. | Közönséges tőkehal | VIId | 1 860,381 | 91,881 | 0 | 4,94 | 186,038 |
| FR | COD/2A3AX4 | Közönséges tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része | 1 074,300 | 406,749 | 4,790 | 38,31 | 107,430 |
| FR | COD/7XAD34 | Közönséges tőkehal | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 2 180,638 | 1 385,593 | 0 | 63,54 | 218,064 |
| FR | GFB/*567- | Ezüstös tengericompó | Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: GFB/89-) | 1,438 | 0 | 0 | 0 | 0,144 |
| FR | GFB/*89- | Ezüstös tengericompó | A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: GFB/567-) | 56,158 | 0 | 0 | 0 | 5,616 |
| FR | GFB/1012- | Ezüstös tengericompó | A X és XII övezet uniós és nemzetközi vizei | 10,111 | 0 | 0 | 0 | 1,011 |
| FR | GFB/1234- | Ezüstös tengericompó | Az I, II, III és IV övezet uniós és nemzetközi vizei | 10,111 | 1,572 | 0 | 15,55 | 1,011 |
| FR | GFB/567- | Ezüstös tengericompó | Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 729,014 | 435,462 | 0 | 59,73 | 72,901 |
| FR | GFB/89- | Ezüstös tengericompó | A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei | 21,856 | 17,916 | 0 | 81,96 | 2,186 |
| FR | GHL/2A-C46 | Grönlandi laposhal | A IIa és IV övezet uniós vizei; az Vb és VI övezet uniós és nemzetközi vizei | 474,421 | 231,937 | 0 | 48,89 | 47,442 |
| FR | HAD/*2AC4. | Foltos tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei (különleges feltétel: HAD/5BC6A.) | 20,400 | 0 | 0 | 0 | 2,040 |
| FR | HAD/2AC4. | Foltos tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei | 831,397 | 142,736 | 0,717 | 17,25 | 83,140 |
| FR | HAD/5BC6A. | Foltos tőkehal | Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei | 245,418 | 68,344 | 0 | 27,85 | 24,542 |
| FR | HAD/6B1214 | Foltos tőkehal | A VIb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 404,108 | 0 | 0 | 0 | 40,411 |
| FR | HAD/7X7A34 | Foltos tőkehal | VIIb–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 5 345,182 | 5 029,253 | 0 | 94,09 | 315,929 |
| FR | HER/*04B. | Hering | IVc és VIId övezet (különleges feltétel: HER/4CXB7D) | 7 430,050 | 843,700 | 0 | 11,36 | 743,005 |
| FR | HER/2A47DX | Hering | IV és VIId övezet, valamint a IIa övezet uniós vizei | 63,280 | 0 | 0 | 0 | 6,328 |
| FR | HER/4AB. | Hering | A IV övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei | 18 569,499 | 17 673,505 | 0 | 95,17 | 895,994 |
| FR | HER/4CXB7D | Hering | IVc és VIId | 12 363,558 | 10 283,475 | 843,700 | 90,00 | 1 236,356 |
| FR | HER/5B6ANB | Hering | Az Vb, VIb és VIaN övezet uniós és nemzetközi vizei | 6,282 | 0 | 0 | 0 | 0,628 |
| FR | HER/7G-K. | Hering | VIIg, VIIh, VIIj és VIIk | 552,995 | 0,032 | 0 | 0,01 | 55,299 |
| FR | HKE/*03A. | Szürke tőkehal | IIIa (különleges feltétel: HKE/2AC4-C) | 54,770 | 0 | 0 | 0 | 5,477 |
| FR | HKE/*57-14 | Szürke tőkehal | VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (különleges feltétel: HKE/8ABDE.) | 7 890,510 | 0 | 0 | 0 | 789,051 |
| FR | HKE/*8ABDE | Szürke tőkehal | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet (különleges feltétel: HKE/571214) | 3 529,720 | 0 | 0 | 0 | 352,972 |
| FR | HKE/2AC4-C | Szürke tőkehal | A IIa és IV övezet uniós vizei | 2 736,081 | 2 458,064 | 0 | 89,84 | 273,608 |
| FR | HKE/571214 | Szürke tőkehal | VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 31 275,511 | 24 569,461 | 0 | 78,56 | 3 127,551 |
| FR | HKE/8ABDE. | Szürke tőkehal | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe | 33 632,157 | 17 399,700 | 0 | 51,74 | 3 363,216 |
| FR | HKE/8C3411 | Szürke tőkehal | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 721,184 | 75,251 | 0 | 10,43 | 72,118 |
| FR | JAX/*07D. | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | VIId övezet (különleges feltétel: JAX/2A-14) | 163,452 | 122,121 | 0 | 74,71 | 16,345 |
| FR | JAX/*08C2 | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | VIIIc övezet (különleges feltétel: JAX/2A-14) | 1 858,355 | 0 | 0 | 0 | 185,835 |
| FR | JAX/*4BC7D | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | A IVb, IVc és VIId övezet uniós vizei (különleges feltétel: JAX/2A-14) | 206,466 | 0 | 0 | 0 | 20,647 |
| FR | JAX/08C. | Fattyúmakréla | VIIIc | 235,238 | 0,814 | 0 | 0,35 | 23,524 |
| FR | JAX/2A-14 | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 6 665,783 | 4 422,335 | 122,121 | 68,18 | 666,578 |
| FR | LEZ/*8ABDE. | Rombuszhalak | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet (különleges feltétel: LEZ/07.) | 564,550 | 505,772 | 0 | 89,59 | 56,455 |
| FR | LEZ/07. | Rombuszhalak | VII | 5 723,092 | 3 835,498 | 505,772 | 75,86 | 572,309 |
| FR | LEZ/2AC4-C | Rombuszhalak | A IIa és IV övezet uniós vizei | 39,678 | 38,717 | 0 | 97,57 | 0,961 |
| FR | LEZ/56-14 | Rombuszhalak | az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; VI; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 2 769,472 | 132,612 | 0 | 4,79 | 276,947 |
| FR | LEZ/8ABDE. | Rombuszhalak | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe | 918,786 | 807,710 | 0 | 87,91 | 91,879 |
| FR | LEZ/8C3411 | Rombuszhalak | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 39,725 | 0,590 | 0 | 1,49 | 3,972 |
| FR | MAC/*02AN- | Makréla | A IIa övezet norvég vizei (különleges feltétel: MAC/2A34.) | 271,000 | 0 | 0 | 0 | 27,100 |
| FR | MAC/*08B. | Makréla | VIIIb övezet (különleges feltétel: MAC/8C3411) | 23,120 | 0 | 0 | 0 | 2,312 |
| FR | MAC/*2AN- | Makréla | A IIa övezet norvég vizei (különleges feltétel: MAC/2CX14-) | 1 404,000 | 0 | 0 | 0 | 140,400 |
| FR | MAC/*3A4BC | Makréla | IIIa övezet, valamint IVb és IVc övezet (különleges feltétel: MAC/2A34.) | 2 391,675 | 0 | 0 | 0 | 239,167 |
| FR | MAC/*4A-EN | Makréla | A IIa övezet uniós vizei; a IVa övezet uniós és norvég vizei (különleges feltétel: MAC/2CX14-) | 11 536,875 | 3 788,366 | 0 | 32,84 | 1 153,687 |
| FR | MAC/*8ABD. | Makréla | VIIIa, VIIIb és VIIId övezet (különleges feltétel: MAC/8C3411) | 73,548 | 0 | 0 | 0 | 7,355 |
| FR | MAC/*FRO1 | Makréla | Feröer szigeteki vizek (különleges feltétel: MAC/2A34.) | 278,000 | 0 | 0 | 0 | 27,800 |
| FR | MAC/*FRO2 | Makréla | Feröer szigeteki vizek (különleges feltétel: MAC/2CX14-) | 1 438,000 | 0 | 0 | 0 | 143,800 |
| FR | MAC/2A34. | Makréla | IIIa és IV; a IIa, IIIb és IIIc övezet, valamint az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 2 379,480 | 2 141,551 | 0 | 90,00 | 237,948 |
| FR | MAC/2CX14- | Makréla | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 22 983,205 | 16 799,253 | 3 788,366 | 89,58 | 2 298,320 |
| FR | MAC/8C3411 | Makréla | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 280,944 | 98,378 | 0 | 35,02 | 28,094 |
| FR | NEP/*07U16 | Norvég homár | Az ICES VII alterület 16. funkcionális egysége (különleges feltétel: NEP/07.) | 525,560 | 0 | 0 | 0 | 52,556 |
| FR | NEP/07. | Norvég homár | VII | 6 688,635 | 416,602 | 0 | 6,23 | 668,863 |
| FR | NEP/2AC4-C | Norvég homár | A IIa és IV övezet uniós vizei | 48,397 | 15,067 | 0 | 31,13 | 4,840 |
| FR | NEP/5BC6. | Norvég homár | VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei | 147,689 | 0 | 0 | 0 | 14,769 |
| FR | NEP/8ABDE. | Norvég homár | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe | 4 324,883 | 3 433,404 | 0 | 79,39 | 432,488 |
| FR | OTH/*07D. | Disznófejűhal-félék és vékonybajszú tőkehal | VIId (különleges feltétel: JAX/*07D) | 9,471 | 0 | 0 | 0 | 0,947 |
| FR | OTH/*08C2 | Disznófejűhal-félék és vékonybajszú tőkehal | VIIIc övezet (különleges feltétel: JAX/2A-14) | 93,238 | 0 | 0 | 0 | 9,324 |
| FR | OTH/*2A-14 | Disznófejűhal-félék, vékonybajszú tőkehal és makréla | A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (különleges feltétel: JAX/2A-14) | 1 186,466 | 0 | 0 | 0 | 118,647 |
| FR | PLE/2A3AX4 | Sima lepényhal | IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része | 1 551,142 | 151,034 | 0,003 | 9,74 | 155,114 |
| FR | PLE/7DE. | Sima lepényhal | VIId és VIIe | 5 846,067 | 1 640,249 | 0 | 28,06 | 584,607 |
| FR | POK/2C3A4. | Fekete tőkehal | IIIa és IV; a IIa övezet uniós vizei | 20 534,739 | 10 871,729 | 0 | 52,94 | 2 053,474 |
| FR | POK/56-14 | Fekete tőkehal | VI; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 6 041,636 | 4 008,413 | 0 | 66,35 | 604,164 |
| FR | RNG/*5B67- | Gránátoshal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: RNG/8X14-) | 9,911 | 0 | 0 | 0 | 0,991 |
| FR | RNG/*8X14- | Gránátoshal | A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: RNG/5B67-) | 288,182 | 0 | 0 | 0 | 28,818 |
| FR | RNG/5B67- | Gránátoshal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 2 881,820 | 115,195 | 3,660 | 4,12 | 288,182 |
| FR | RNG/8X14- | Gránátoshal | A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 99,110 | 0 | 0,071 | 0,07 | 9,911 |
| FR | SBR/678- | Nagyszemű vörösdurbincs | A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei | 19,483 | 16,321 | 0 | 83,78 | 1,948 |
| FR | SOL/07D. | Közönséges nyelvhal | VIId | 1 805,544 | 1 177,566 | 0 | 65,22 | 180,554 |
| FR | SOL/07E. | Közönséges nyelvhal | VIIe | 375,454 | 198,191 | 0 | 52,79 | 37,545 |
| FR | SOL/24-C. | Közönséges nyelvhal | A II és IV övezet uniós vizei | 734,086 | 392,970 | 0 | 53,53 | 73,409 |
| FR | SOL/7FG. | Közönséges nyelvhal | VIIf és VIIg | 59,285 | 48,742 | 0 | 82,21 | 5,928 |
| FR | SOL/8AB. | Közönséges nyelvhal | VIIIa és VIIIb | 3 249,369 | 2 953,308 | 0 | 90,89 | 296,061 |
| FR | WHB/1X14 | Kék puhatőkehal | Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 13 724,371 | 13 042,358 | 60,000 | 95,47 | 622,013 |
| FR | WHG/2AC4. | Vékonybajszú tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei | 2 206,700 | 952,511 | 0 | 43,16 | 220,670 |
| FR | WHG/56-14 | Vékonybajszú tőkehal | VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 28,713 | 3,365 | 0 | 11,72 | 2,871 |
| FR | WHG/7X7A-C | Vékonybajszú tőkehal | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj és VIIk | 18 264,945 | 7 633,255 | 0 | 41,79 | 1 826,494 |
| IE | BLI/5B67- | Kék menyhal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 33,446 | 0 | 0 | 0 | 3,345 |
| IE | BSF/56712- | Fekete abroncshal | Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei | 0,113 | 0 | 0 | 0 | 0,011 |
| IE | COD/07A. | Közönséges tőkehal | VIIa | 80,762 | 54,348 | 0 | 67,30 | 8,076 |
| IE | COD/7XAD34 | Közönséges tőkehal | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 800,946 | 641,972 | 0 | 80,15 | 80,095 |
| IE | GFB/567- | Ezüstös tengericompó | Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 84,753 | 6,293 | 0 | 7,43 | 8,475 |
| IE | GHL/2A-C46 | Grönlandi laposhal | A IIa és IV övezet uniós vizei; az Vb és VI övezet uniós és nemzetközi vizei | 1,281 | 0 | 0 | 0 | 0,128 |
| IE | HAD/5BC6A. | Foltos tőkehal | Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei | 712,315 | 640,948 | 0 | 89,98 | 71,231 |
| IE | HAD/6B1214 | Foltos tőkehal | A VIb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 555,387 | 500,023 | 0 | 90,03 | 55,364 |
| IE | HAD/7X7A34 | Foltos tőkehal | VIIb–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 1 732,225 | 1 684,398 | 0 | 97,24 | 47,827 |
| IE | HER/07A/MM | Hering | VIIa | 243,112 | 183,970 | 0 | 75,67 | 24,311 |
| IE | HER/1/2- | Hering | Az I és II övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei | 3 797,347 | 3 494,648 | 0 | 92,03 | 302,699 |
| IE | HER/4AB. | Hering | A IV övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei | 998,839 | 867,644 | 0 | 86,87 | 99,884 |
| IE | HER/5B6ANB | Hering | Az Vb, VIb és VIaN övezet uniós és nemzetközi vizei | 197,868 | 8,804 | 0 | 4,45 | 19,787 |
| IE | HER/7G-K. | Hering | VIIg, VIIh, VIIj és VIIk | 14 287,075 | 10 016,729 | 0 | 70,11 | 1 428,707 |
| IE | HKE/571214 | Szürke tőkehal | VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 3 860,854 | 3 485,014 | 0 | 90,27 | 375,840 |
| IE | JAX/2A-14 | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 26 542,565 | 23 920,233 | 0 | 90,12 | 2 622,332 |
| IE | LEZ/07. | Rombuszhalak | VII | 2 788,545 | 2 511,894 | 0 | 90,08 | 276,651 |
| IE | LEZ/56-14 | Rombuszhalak | az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; VI; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 794,483 | 694,169 | 0 | 87,37 | 79,448 |
| IE | MAC/*2AN- | Makréla | A IIa övezet norvég vizei (különleges feltétel: MAC/2CX14-) | 7 717,540 | 0 | 0 | 0 | 771,754 |
| IE | MAC/*4A-EN | Makréla | a IIa övezet uniós vizei; a IVa övezet uniós és norvég vizei (különleges feltétel: MAC/2CX14-) | 57 276,470 | 35 957,335 | 0 | 62,78 | 5 727,647 |
| IE | MAC/*FRO2 | Makréla | Feröer szigeteki vizek (különleges feltétel: MAC/2CX14-) | 7 796,200 | 0 | 0 | 0 | 779,620 |
| IE | NEP/*07U16 | Norvég homár | Az ICES VII alterület 16. funkcionális egysége (különleges feltétel: NEP/07.) | 2 198,377 | 1 978,701 | 0 | 90,01 | 219,676 |
| IE | NEP/07. | Norvég homár | VII | 10 118,508 | 6 076,547 | 1 978,701 | 79,61 | 1 011,851 |
| IE | NEP/5BC6. | Norvég homár | VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei | 246,452 | 122,004 | 0 | 49,50 | 24,645 |
| IE | POK/56-14 | Fekete tőkehal | VI; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 376,884 | 171,148 | 0 | 45,41 | 37,688 |
| IE | RNG/5B67- | Gránátoshal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 171,000 | 0,474 | 0 | 0,28 | 17,100 |
| IE | RNG/8X14- | Gránátoshal | A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 4,550 | 0 | 0 | 0 | 0,455 |
| IE | SOL/7FG. | Közönséges nyelvhal | VIIf és VIIg | 30,322 | 28,313 | 0 | 93,38 | 2,009 |
| IE | WHB/1X14 | Kék puhatőkehal | Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 49 510,435 | 44 560,167 | 0 | 90,00 | 4 951,043 |
| IE | WHG/56-14 | Vékonybajszú tőkehal | VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 67,164 | 60,062 | 0 | 89,43 | 6,716 |
| IE | WHG/7X7A-C | Vékonybajszú tőkehal | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj és VIIk | 8 012,821 | 6 334,887 | 0 | 79,06 | 801,282 |
| LT | HER/3D-R30 | Hering | Az ICES 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei | 6 469,141 | 4 036,885 | 0 | 62,40 | 646,914 |
| LT | SPR/3BCD-C | Spratt | az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 12 695,051 | 12 480,058 | 0 | 98,31 | 214,993 |
| NL | COD/03AN. | Közönséges tőkehal | Skagerrak | 36,610 | 36,600 | 0 | 99,97 | 0,010 |
| NL | COD/07D. | Közönséges tőkehal | VIId | 56,150 | 19,952 | 0 | 35,53 | 5,615 |
| NL | COD/2A3AX4 | Közönséges tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része | 799,900 | 604,729 | 13,518 | 77,29 | 79,990 |
| NL | COD/7XAD34 | Közönséges tőkehal | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 0,163 | 0,100 | 0 | 62,50 | 0,016 |
| NL | GFB/567- | Ezüstös tengericompó | Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 0,054 | 0 | 0 | 0 | 0,005 |
| NL | GHL/2A-C46 | Grönlandi laposhal | A IIa és IV övezet uniós vizei; az Vb és VI övezet uniós és nemzetközi vizei | 1,600 | 0,360 | 0 | 22,50 | 0,160 |
| NL | HAD/2AC4. | Foltos tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei | 134,951 | 65,957 | 6,582 | 53,75 | 13,495 |
| NL | HAD/3A/BCD | Foltos tőkehal | IIIa övezet; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 20,412 | 20,056 | 0 | 98,27 | 0,356 |
| NL | HAD/7X7A34 | Foltos tőkehal | VIIb–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 12,400 | 11,590 | 0 | 93,47 | 0,810 |
| NL | HER/1/2- | Hering | Az I és II övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei | 6 262,318 | 5 464,566 | 581,641 | 96,55 | 216,111 |
| NL | HER/2A47DX | Hering | IV és VIId övezet, valamint a IIa övezet uniós vizei | 112,622 | 15,492 | 0 | 13,76 | 11,262 |
| NL | HER/4AB. | Hering | A IV övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei | 56 885,900 | 56 751,109 | 0 | 99,76 | 134,791 |
| NL | HER/4CXB7D | Hering | IVc és VIId | 26 594,672 | 12 744,372 | 12 883,22 | 96,36 | 967,080 |
| NL | HER/5B6ANB | Hering | Az Vb, VIb és VIaN övezet uniós és nemzetközi vizei | 897,902 | 815,042 | 0 | 90,77 | 82,86 |
| NL | HER/7G-K. | Hering | VIIg, VIIh, VIIj és VIIk | 910,542 | 634,256 | 0 | 69,66 | 91,054 |
| NL | HKE/2AC4-C | Szürke tőkehal | A IIa és IV övezet uniós vizei | 54,914 | 47,699 | 3,11 | 92,53 | 4,105 |
| NL | HKE/571214 | Szürke tőkehal | VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 303,116 | 124,220 | 0 | 40,98 | 30,312 |
| NL | HKE/8ABDE. | Szürke tőkehal | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe | 42,781 | 0 | 0 | 0 | 4,278 |
| NL | JAX/2A-14 | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 26 027,115 | 14 319,321 | 2 298,337 | 63,85 | 2 602,711 |
| NL | LEZ/2AC4-C | Rombuszhalak | A IIa és IV övezet uniós vizei | 25,200 | 3,653 | 0 | 14,50 | 2,520 |
| NL | MAC/2A34. | Makréla | IIIa és IV; a IIa, IIIb és IIIc övezet, valamint az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 2 740,456 | 1 382,240 | 1 064,713 | 89,29 | 274,046 |
| NL | MAC/2CX14- | Makréla | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 41 027,009 | 22 347,471 | 17 131,121 | 96,23 | 1 548,417 |
| NL | MAC/8C3411 | Makréla | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 20,210 | 0 | 0 | 0 | 2,021 |
| NL | NEP/2AC4-C | Norvég homár | A IIa és IV övezet uniós vizei | 1 649,769 | 1 475,375 | 0 | 89,43 | 164,977 |
| NL | PLE/03AN. | Sima lepényhal | Skagerrak | 2 817,200 | 1 478,880 | 0 | 52,49 | 281,72 |
| NL | PLE/07A. | Sima lepényhal | VIIa | 9,949 | 0 | 0 | 0 | 0,995 |
| NL | PLE/2A3AX4 | Sima lepényhal | IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része | 57 584,500 | 25 447,491 | 3 471,358 | 50,22 | 5 758,450 |
| NL | PLE/7DE. | Sima lepényhal | VIId és VIIe | 89,200 | 81,951 | 0 | 91,87 | 7,249 |
| NL | POK/2C3A4. | Fekete tőkehal | IIIa és IV; a IIa övezet uniós vizei | 209,943 | 188,634 | 0 | 89,85 | 20,994 |
| NL | SOL/24-C. | Közönséges nyelvhal | A II és IV övezet uniós vizei | 12 590,552 | 9 064,134 | 0 | 71,99 | 1 259,055 |
| NL | SOL/3A/BCD | Közönséges nyelvhal | IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 37,470 | 31,212 | 0 | 83,30 | 3,747 |
| NL | WHB/1X14 | Kék puhatőkehal | Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 86 978,356 | 71 438,151 | 9 491,707 | 93,05 | 6 048,498 |
| NL | WHG/2AC4. | Vékonybajszú tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei | 841,481 | 661,446 | 0,543 | 78,67 | 84,148 |
| NL | WHG/7X7A-C | Vékonybajszú tőkehal | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj és VIIk | 682,434 | 613,475 | 0 | 89,90 | 68,243 |
| PL | HER/3D-R30 | Hering | Az ICES 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei | 50 907,880 | 39 631,024 | 0 | 77,85 | 5 090,788 |
| PL | PLE/3BCD-C | Sima lepényhal | az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 694,500 | 293,640 | 0 | 42,28 | 69,450 |
| PL | SPR/3BCD-C | Spratt | az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 75 783,185 | 69 971,317 | 0 | 92,33 | 5 811,868 |
| PT | ANF/8C3411 | Ördöghalfélék | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 750,843 | 679,947 | 0 | 90,56 | 70,896 |
| PT | BSF/8910- | Fekete abroncshal | A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei | 3 679,338 | 2 305,232 | 0 | 62,65 | 367,934 |
| PT | GFB/1012- | Ezüstös tengericompó | A X és XII övezet uniós és nemzetközi vizei | 44,990 | 17,779 | 0 | 39,52 | 4,499 |
| PT | HER/1/2- | Hering | Az I és II övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei | 4,160 | 0 | 0 | 0 | 0,416 |
| PT | HKE/8C3411 | Szürke tőkehal | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 2 892,411 | 1 754,359 | 0 | 60,65 | 289,241 |
| PT | JAX/08C. | Fattyúmakréla | VIIIc | 1 329,631 | 1 109,918 | 0 | 83,48 | 132,963 |
| PT | JAX/09. | Fattyúmakréla | IX | 55 921,246 | 25 120,174 | 528,805 | 45,87 | 5 592,125 |
| PT | JAX/2A-14 | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 1,779 | 0 | 0 | 0 | 0,178 |
| PT | MAC/8C3411 | Makréla | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 6 440,691 | 4 591,601 | 0 | 71,29 | 644,069 |
| PT | SBR/10- | Nagyszemű vörösdurbincs | A X övezet uniós és nemzetközi vizei | 541,462 | 517,230 | 0 | 95,53 | 24,232 |
| PT | WHB/8C3411 | Kék puhatőkehal | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 11 013,035 | 4 337,122 | 0 | 39,38 | 1 101,303 |
| SE | COD/03AN. | Közönséges tőkehal | Skagerrak | 821,024 | 556,518 | 0 | 67,78 | 82,102 |
| SE | COD/2A3AX4 | Közönséges tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része | 44,510 | 31,073 | 1,022 | 72,11 | 4,451 |
| SE | HAD/2AC4. | Foltos tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei | 162,308 | 12,967 | 0,022 | 8,00 | 16,231 |
| SE | HAD/3A/BCD | Foltos tőkehal | IIIa övezet; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 236,790 | 113,745 | 0 | 48,04 | 23,679 |
| SE | HER/03A. | Hering | IIIa | 29 881,622 | 18 731,090 | 10 155,375 | 96,67 | 995,157 |
| SE | HER/03A-BC | Hering | IIIa | 1 007,696 | 805,199 | 0 | 79,90 | 100,770 |
| SE | HER/1/2- | Hering | Az I és II övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei | 1 318,329 | 766,221 | 438,740 | 91,40 | 113,368 |
| SE | HER/2A47DX | Hering | IV és VIId övezet, valamint a IIa övezet uniós vizei | 57,640 | 34,334 | 0 | 59,57 | 5,764 |
| SE | HER/30/31. | Hering | ICES 30–31 alkörzet | 28 790,075 | 10 475,338 | 0 | 36,39 | 2 879,007 |
| SE | HER/3D-R30 | Hering | Az ICES 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei | 57 125,245 | 50 587,636 | 0 | 88,56 | 5 712,524 |
| SE | HER/4AB. | Hering | A IV övezetnek az és. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei | 7 497,641 | 7 491,728 | 5,265 | 99,99 | 0,648 |
| SE | HKE/3A/BCD | Szürke tőkehal | IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 289,458 | 53,415 | 0 | 18,45 | 28,946 |
| SE | JAX/2A-14 | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 193,397 | 0 | 0 | 0 | 19,340 |
| SE | MAC/2A34. | Makréla | IIIa és IV; a IIa, IIIb és IIIc övezet, valamint az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 3 930,161 | 2 903,805 | 990,771 | 99,09 | 35,585 |
| SE | NEP/3A/BCD | Norvég homár | IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 3 647,754 | 1 421,349 | 0 | 38,97 | 364,775 |
| SE | PLE/03AN. | Sima lepényhal | Skagerrak | 785,100 | 159,573 | 0 | 20,33 | 78,510 |
| SE | PLE/03AS. | Sima lepényhal | Kattegat | 257,500 | 95,596 | 0 | 37,12 | 25,750 |
| SE | PLE/3BCD-C | Sima lepényhal | az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 472,806 | 30,126 | 0 | 6,37 | 47,281 |
| SE | POK/2C3A4. | Fekete tőkehal | IIIa és IV; a IIa övezet uniós vizei | 605,268 | 437,201 | 0 | 72,23 | 60,527 |
| SE | SOL/3A/BCD | Közönséges nyelvhal | IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 24,780 | 19,961 | 0 | 80,55 | 2,478 |
| SE | SPR/3BCD-C | Spratt | az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 50 861,068 | 49 834,193 | 0 | 97,98 | 1 026,875 |
| SE | WHB/1X14 | Kék puhatőkehal | Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 219,664 | 138,524 | 0 | 63,06 | 21,966 |
| SE | WHG/2AC4. | Vékonybajszú tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei | 13,200 | 4,533 | 0 | 34,34 | 1,320 |
| UK | ALF/3X14- | Nyálkásfejű halak | A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 9,110 | 0,432 | 0 | 4,74 | 0,911 |
| UK | BLI/5B67- | Kék menyhal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 2 229,925 | 644,724 | 0 | 28,91 | 222,992 |
| UK | BSF/56712- | Fekete abroncshal | Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei | 197,387 | 100,934 | 0 | 51,13 | 19,739 |
| UK | COD/07A. | Közönséges tőkehal | VIIa | 55,560 | 40,950 | 0 | 73,70 | 5,556 |
| UK | COD/07D. | Közönséges tőkehal | VIId | 258,679 | 47,676 | 0 | 18,43 | 25,868 |
| UK | COD/2A3AX4 | Közönséges tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része | 20 274,178 | 15 615,494 | 2 795,552 | 90,81 | 1 863,132 |
| UK | COD/7XAD34 | Közönséges tőkehal | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 252,489 | 184,755 | 0 | 73,17 | 25,249 |
| UK | GFB/567- | Ezüstös tengericompó | Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 896,968 | 99,720 | 0 | 11,12 | 89,697 |
| UK | GHL/2A-C46 | Grönlandi laposhal | A IIa és IV övezet uniós vizei; az Vb és VI övezet uniós és nemzetközi vizei | 964,387 | 147,878 | 0 | 15,33 | 96,439 |
| UK | HAD/2AC4. | Foltos tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei | 27 924,370 | 20 374,564 | 5 101,061 | 91,23 | 2 448,745 |
| UK | HAD/5BC6A. | Foltos tőkehal | Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei | 3 348,692 | 2 463,833 | 0 | 73,58 | 334,869 |
| UK | HAD/6B1214 | Foltos tőkehal | A VIb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 3 995,058 | 3 886,098 | 0 | 97,27 | 108,960 |
| UK | HAD/7X7A34 | Foltos tőkehal | VIIb–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 770,731 | 689,602 | 0 | 89,47 | 77,073 |
| UK | HER/07A/MM | Hering | VIIa | 4 090,526 | 3 695,960 | 0 | 90,35 | 394,566 |
| UK | HER/1/2- | Hering | Az I és II övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei | 4 560,869 | 4 421,770 | 0 | 96,95 | 139,099 |
| UK | HER/4AB. | Hering | A IV övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei | 68 719,392 | 66 524,581 | 1 293,016 | 98,69 | 901,795 |
| UK | HER/4CXB7D | Hering | IVc és VIId | 4 303,151 | 2 492,047 | 1 786,300 | 99,42 | 24,804 |
| UK | HER/5B6ANB | Hering | Az Vb, VIb és VIaN övezet uniós és nemzetközi vizei | 3 606,810 | 3 356,220 | 0 | 93,05 | 250,590 |
| UK | HER/7G-K. | Hering | VIIg, VIIh, VIIj és VIIk | 380,500 | 66,632 | 0 | 17,51 | 38,050 |
| UK | HKE/2AC4-C | Szürke tőkehal | A IIa és IV övezet uniós vizei | 6 797,189 | 6 129,105 | 0 | 90,17 | 668,084 |
| UK | HKE/571214 | Szürke tőkehal | VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 8 648,506 | 6 408,658 | 8,482 | 74,20 | 864,851 |
| UK | JAX/2A-14 | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 3 791,522 | 912,428 | 409,000 | 34,85 | 379,152 |
| UK | LEZ/07. | Rombuszhalak | VII | 3 059,956 | 2 664,462 | 0 | 87,08 | 305,995 |
| UK | LEZ/2AC4-C | Rombuszhalak | A IIa és IV övezet uniós vizei | 2 743,685 | 1 174,057 | 0 | 42,79 | 274,368 |
| UK | LEZ/56-14 | Rombuszhalak | az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; VI; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 1 959,246 | 754,840 | 0 | 38,53 | 195,925 |
| UK | MAC/2A34. | Makréla | IIIa és IV; a IIa, IIIb és IIIc övezet, valamint az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei | 3 991,428 | 3 588,768 | 333,952 | 98,28 | 68,708 |
| UK | NEP/07. | Norvég homár | VII | 9 483,155 | 6 290,627 | 340,019 | 69,92 | 948,315 |
| UK | NEP/2AC4-C | Norvég homár | A IIa és IV övezet uniós vizei | 16 153,130 | 11 949,933 | 0 | 73,98 | 1 615,313 |
| UK | NEP/5BC6. | Norvég homár | VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei | 17 474,623 | 11 580,543 | 0 | 66,27 | 1 747,462 |
| UK | PLE/2A3AX4 | Sima lepényhal | IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része | 32 213,647 | 13 978,322 | 983,846 | 46,45 | 3 221,365 |
| UK | PLE/7DE. | Sima lepényhal | VIId és VIIe | 2 741,096 | 2 407,296 | 0 | 87,82 | 274,110 |
| UK | POK/2C3A4. | Fekete tőkehal | IIIa és IV; a IIa övezet uniós vizei | 11 004,725 | 8 673,945 | 0 | 78,82 | 1 100,472 |
| UK | POK/56-14 | Fekete tőkehal | VI; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 3 258,975 | 2 640,610 | 0 | 81,03 | 325,897 |
| UK | RNG/5B67- | Gránátoshal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 169,640 | 7,942 | 1,469 | 5,55 | 16,964 |
| UK | SOL/07D. | Közönséges nyelvhal | VIId | 394,216 | 342,741 | 0 | 86,94 | 39,422 |
| UK | SOL/07E. | Közönséges nyelvhal | VIIe | 804,826 | 737,606 | 0 | 91,65 | 67,220 |
| UK | SOL/24-C. | Közönséges nyelvhal | A II és IV övezet uniós vizei | 939,830 | 510,842 | 0 | 54,35 | 93,983 |
| UK | SOL/7FG. | Közönséges nyelvhal | VIIf és VIIg | 172,304 | 149,215 | 0 | 86,60 | 17,230 |
| UK | WHB/1X14 | Kék puhatőkehal | Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 73 710,920 | 66 385,653 | 0 | 90,06 | 7 325,267 |
| UK | WHG/2AC4. | Vékonybajszú tőkehal | IV; a IIa övezet uniós vizei | 10 578,237 | 8 541,792 | 674,458 | 87,12 | 1 057,824 |
| UK | WHG/56-14 | Vékonybajszú tőkehal | VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 124,595 | 124,535 | 0 | 99,95 | 0,060 |
| UK | WHG/7X7A-C | Vékonybajszú tőkehal | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj és VIIk | 2 116,262 | 959,986 | 0 | 45,36 | 211,626 |

Országazonosító

Állományazonosító

Faj

Övezet megnevezése

2017. évi (1) végleges kvóta (tonnában)

2017. évi fogások (tonnában)

Különleges feltételek (2) szerint ejtett 2017. évi fogások (tonnában)

Végleges kvóta %

Átcsoportosított mennyiség (tonnában)

BE

COD/07A.

Közönséges tőkehal

VIIa

5,342

5,117

0

95,82

0,225

BE

COD/07D.

Közönséges tőkehal

VIId

96,435

17,498

0

18,14

9,643

BE

COD/2A3AX4

Közönséges tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része

898,275

696,571

0

77,54

89,827

BE

COD/7XAD34

Közönséges tőkehal

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

109,865

82,143

0

74,76

10,986

BE

HAD/2AC4.

Foltos tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei

234,869

30,338

0

12,92

23,487

BE

HAD/5BC6A.

Foltos tőkehal

Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei

1,450

0

0

0

0,145

BE

HAD/6B1214

Foltos tőkehal

A VIb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

1,082

0

0

0

0,108

BE

HAD/7X7A34

Foltos tőkehal

VIIb–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

115,625

111,392

0

96,33

4,233

BE

HER/4CXB7D

Hering

IVc és VIId

117,681

13,080

0

11,11

11,768

BE

HKE/2AC4-C

Szürke tőkehal

A IIa és IV övezet uniós vizei

53,590

34,950

0

65,22

5,359

BE

HKE/571214

Szürke tőkehal

VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

265,795

46,006

0

17,31

26,579

BE

HKE/8ABDE.

Szürke tőkehal

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe

21,965

4,904

0

22,32

2,196

BE

JAX/2A-14

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

1,050

0,330

0

31,43

0,105

BE

LEZ/07.

Rombuszhalak

VII

391,423

346,415

14,464

92,20

30,544

BE

LEZ/2AC4-C

Rombuszhalak

A IIa és IV övezet uniós vizei

11,969

0,008

0

0,07

1,197

BE

MAC/2A34.

Makréla

IIIa és IV; a IIa, IIIb és IIIc övezet, valamint az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

108,807

107,122

0

98,45

1,685

BE

NEP/07.

Norvég homár

VII

17,571

1,129

0

6,43

1,757

BE

NEP/2AC4-C

Norvég homár

A IIa és IV övezet uniós vizei

1 401,445

1 114,359

0

79,51

140,144

BE

NEP/8ABDE.

Norvég homár

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe

5,056

0,175

0

3,46

0,506

BE

PLE/2A3AX4

Sima lepényhal

IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része

8 409,159

5 319,257

0

63,26

840,916

BE

PLE/7DE.

Sima lepényhal

VIId és VIIe

2 572,927

2 341,557

0

91,01

231,370

BE

POK/2C3A4.

Fekete tőkehal

IIIa és IV; a IIa övezet uniós vizei

15,000

14,988

0

99,92

0,012

BE

SOL/07D.

Közönséges nyelvhal

VIId

890,356

697,391

0

78,33

89,036

BE

SOL/07E.

Közönséges nyelvhal

VIIe

56,923

55,552

0

97,60

1,371

BE

SOL/24-C.

Közönséges nyelvhal

A IIa és IV övezet uniós vizei

1 494,452

556,950

0

37,27

149,445

BE

SOL/7FG.

Közönséges nyelvhal

VIIf és VIIg

578,064

553,782

0

95,80

24,282

BE

SOL/8AB.

Közönséges nyelvhal

VIIIa és VIIIb

270,979

267,032

0

98,54

3,947

BE

WHG/2AC4.

Vékonybajszú tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei

130,500

71,341

0

54,67

13,050

BE

WHG/7X7A-C

Vékonybajszú tőkehal

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj és VIIk

417,844

230,902

0

55,26

41,784

DE

BLI/5B67-

Kék menyhal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

101,445

0

0

0

10,144

DE

BSF/56712-

Fekete abroncshal

Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei

24,000

0

0

0

2,400

DE

COD/03AN.

Közönséges tőkehal

Skagerrak

116,254

73,715

0

63,41

11,625

DE

COD/2A3AX4

Közönséges tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része

2 879,660

604,587

1 725,493

80,92

287,966

DE

GFB/*89-

Ezüstös tengericompó

A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: GFB/567-)

0,880

0

0

0

0,088

DE

GFB/1234-

Ezüstös tengericompó

Az I, II, III és IV övezet uniós és nemzetközi vizei

9,000

0,047

0

0,52

0,900

DE

GFB/567-

Ezüstös tengericompó

Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

11,000

0

0

0

1,100

DE

GHL/2A-C46

Grönlandi laposhal

A IIa és IV övezet uniós vizei; az Vb és VI övezet uniós és nemzetközi vizei

24,343

0,003

0

0,01

2,434

DE

HAD/*2AC4.

Foltos tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei (különleges feltétel: HAD/5BC6A.)

0,500

0

0

0

0,050

DE

HAD/2AC4.

Foltos tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei

809,313

166,986

443,878

75,48

80,931

DE

HAD/3A/BCD

Foltos tőkehal

IIIa övezet; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

124,395

62,536

0

50,27

12,439

DE

HAD/5BC6A.

Foltos tőkehal

Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei

5,865

0

0

0

0,586

DE

HAD/6B1214

Foltos tőkehal

A VIb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

38,473

0

0

0

3,847

DE

HER/*04B.

Hering

IVc és VIId övezet (különleges feltétel: HER/4CXB7D)

414,955

0

0

0

41,495

DE

HER/*04-C.

Hering

A IV övezet uniós vizei (különleges feltétel: HER/03A.)

186,400

169,000

0

90,67

17,400

DE

HER/*25B-F

Hering

II, Vb, az é. sz. 62°-tól északra (Feröer szigeteki vizek) (különleges feltétel: HER/1/2-)

589,190

556,960

0

94,53

32,230

DE

HER/03A.

Hering

IIIa

338,590

85,030

169,000

75,03

33,859

DE

HER/03A-BC

Hering

IIIa

56,100

0

0

0

5,610

DE

HER/1/2-

Hering

Az I és II övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei

5 194,190

4 607,368

559,107

99,47

27,715

DE

HER/2A47DX

Hering

IV és VIId övezet, valamint a IIa övezet uniós vizei

65,042

48,541

0

74,63

6,504

DE

HER/3D-R30

Hering

Az ICES 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei

3 999,802

3 595,774

0

89,90

399,980

DE

HER/4AB.

Hering

A IV övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei

34 950,290

34 667,112

0

99,19

283,178

DE

HER/4CXB7D

Hering

IVc és VIId

9 016,059

9 015,644

0

100

0,415

DE

HER/5B6ANB

Hering

Az Vb, VIb és VIaN övezet uniós és nemzetközi vizei

16,605

0

0

0

1,660

DE

HER/7G-K.

Hering

VIIg, VIIh, VIIj és VIIk

307,180

307,015

0

99,95

0,165

DE

HKE/*03A.

Szürke tőkehal

IIIa (különleges feltétel: HKE/2AC4-C)

28,420

4,191

0

14,75

2,842

DE

HKE/2AC4-C

Szürke tőkehal

A IIa és IV övezet uniós vizei

417,642

234,683

4,191

57,20

41,764

DE

HKE/3A/BCD

Szürke tőkehal

IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

0,063

0,073

0

121,67

0,006

DE

HKE/571214

Szürke tőkehal

VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

20,004

7,350

0

36,75

2,000

DE

JAX/*4BC7D

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

A IVb, IVc és VIId övezet uniós vizei (különleges feltétel: JAX/2A-14)

362,266

0

0

0

36,227

DE

JAX/2A-14

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

A IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet uniós vizei; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

13 567,095

7 118,983

195,870

53,92

1 356,709

DE

LEZ/2AC4-C

Rombuszhalak

A IIa és IV övezet uniós vizei

7,756

0,289

0

3,72

0,776

DE

MAC/*02AN-

Makréla

A IIa övezet norvég vizei (különleges feltétel: MAC/2A34.)

127,000

0

0

0

12,700

DE

MAC/*2AN-

Makréla

A IIa övezet norvég vizei (különleges feltétel: MAC/2CX14-)

2 108,000

0

0

0

210,800

DE

MAC/*4A-EN

Makréla

A IIa övezet uniós vizei; a IVa övezet uniós és norvég vizei (különleges feltétel: MAC/2CX14-)

12 851,369

10 120,282

0

78,75

1 285,137

DE

MAC/*FRO1

Makréla

Feröer szigeteki vizek (különleges feltétel: MAC/2A34.)

129,800

0

0

0

12,980

DE

MAC/*FRO2

Makréla

Feröer szigeteki vizek (különleges feltétel: MAC/2CX14-)

2 157,000

57,536

0

2,67

215,700

DE

MAC/2CX14-

Makréla

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei

20 021,076

9 785,932

10 177,818

99,71

57,326

DE

MAC/8C3411

Makréla

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

993,453

0

993,000

99,95

0,453

DE

NEP/2AC4-C

Norvég homár

A IIa és IV övezet uniós vizei

1 216,698

925,197

0

76,04

121,670

DE

NEP/3A/BCD

Norvég homár

IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

16,422

0,695

0

4,23

1,642

DE

OTH/*07D.

Disznófejűhal-félék és vékonybajszú tőkehal

VIId (különleges feltétel: JAX/*07D)

15,880

0

0

0

1,588

DE

OTH/*2A-14

Disznófejűhal-félék, vékonybajszú tőkehal és makréla

A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (különleges feltétel: JAX/2A-14)

598,850

195,870

0

32,71

59,885

DE

PLE/03AN.

Sima lepényhal

Skagerrak

74,400

10,905

0

14,66

7,440

DE

PLE/03AS.

Sima lepényhal

Kattegat

25,300

0,552

0

2,18

2,530

DE

PLE/2A3AX4

Sima lepényhal

IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része

7 830,535

2 637,599

17,083

33,90

783,053

DE

PLE/3BCD-C

Sima lepényhal

az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

1 353,930

1 083,836

0

80,05

135,393

DE

POK/2C3A4.

Fekete tőkehal

IIIa és IV; a IIa övezet uniós vizei

10 203,232

7 953,247

0

77,95

1 020,323

DE

POK/56-14

Fekete tőkehal

VI; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

17,500

0,040

0

0,23

1,750

DE

RHG/5B67-

Észak-atlanti gránátoshal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: RNG/5B67-)

0,060

0

0

0

0,006

DE

RHG/8X14-

Észak-atlanti gránátoshal

A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: RNG/8X14-)

0,170

0

0

0

0,017

DE

RNG/*5B67-

Gránátoshal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: RNG/8X14-)

1,700

0

0

0

0,170

DE

RNG/*8X14-

Gránátoshal

A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: RNG/5B67-)

0,600

0

0

0

0,060

DE

RNG/5B67-

Gránátoshal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

6,000

0

0

0

0,600

DE

RNG/8X14-

Gránátoshal

A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

17,000

0

0

0

1,700

DE

SOL/24-C.

Közönséges nyelvhal

A II és IV övezet uniós vizei

1 096,606

760,869

0

69,38

109,661

DE

SOL/3A/BCD

Közönséges nyelvhal

IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

28,085

21,720

0

77,32

2,808

DE

SPR/3BCD-C

Spratt

az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

13 793,824

13 592,720

0

98,54

201,104

DE

WHB/*05-F.

Kék puhatőkehal

Feröer szigeteki vizek (különleges feltétel: WHB/1X14)

9 097,540

9 096,867

0

99,99

0,673

DE

WHB/1X14

Kék puhatőkehal

Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

50 598,449

36 350,661

9 096,867

89,82

5 059,845

DE

WHG/2AC4.

Vékonybajszú tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei

215,969

46,098

42,677

41,11

21,597

DE

WHG/56-14

Vékonybajszú tőkehal

VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

1,102

0

0

0

0,110

DK

COD/03AN.

Közönséges tőkehal

Skagerrak

4 661,417

3 664,934

0

78,62

466,142

DK

COD/2A3AX4

Közönséges tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része

7 362,970

2 717,950

3 400,624

83,10

736,297

DK

GHL/2A-C46

Grönlandi laposhal

A IIa és IV övezet uniós vizei; az Vb és VI övezet uniós és nemzetközi vizei

17,782

0

0

0

1,778

DK

HAD/2AC4.

Foltos tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei

1 395,232

293,436

891,345

84,92

139,523

DK

HAD/3A/BCD

Foltos tőkehal

IIIa övezet; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

2 001,978

886,262

0

44,27

200,198

DK

HAD/5BC6A.

Foltos tőkehal

Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei

3,300

1,975

0

59,85

0,330

DK

HER/*04B.

Hering

IVc és VIId övezet (különleges feltétel: HER/4CXB7D)

673,695

0

0

0

67,369

DK

HER/*04-C.

Hering

A IV övezet uniós vizei (különleges feltétel: HER/03A.)

11 603,289

7 517,921

0

64,79

1 160,329

DK

HER/*25B-F

Hering

II, Vb, az é. sz. 62°-tól északra (fFeröer szigeteki vizek) (különleges feltétel: HER/1/2-)

2 524,000

0

0

0

252,400

DK

HER/03A.

Hering

IIIa

15 289,590

3 241,059

7 517,921

70,37

1 528,959

DK

HER/03A-BC

Hering

IIIa

6 232,593

370,759

0

5,95

623,259

DK

HER/1/2-

Hering

Az I és II övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei

20 929,424

19 037,374

0

90,96

1 892,050

DK

HER/2A47DX

Hering

IV és VIId övezet, valamint a IIa övezet uniós vizei

12 297,888

7 276,975

0

59,17

1 229,789

DK

HER/3D-R30

Hering

Az ICES 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei

10 460,541

9 322,713

0

89,12

1 046,054

DK

HER/4AB.

Hering

A IV övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei

100 839,390

92 119,820

3 728,955

95,05

4 990,615

DK

HER/4CXB7D

Hering

IVc és VIId

1 204,804

0

0

0

120,480

DK

HER/5B6ANB

Hering

Az Vb, VIb és VIaN övezet uniós és nemzetközi vizei

0,958

0,250

0

26,04

0,096

DK

HKE/*03A.

Szürke tőkehal

IIIa (különleges feltétel: HKE/2AC4-C)

247,280

0

0

0

24,728

DK

HKE/2AC4-C

Szürke tőkehal

A IIa és IV övezet uniós vizei

2 511,057

2 022,923

0

80,56

251,106

DK

HKE/3A/BCD

Szürke tőkehal

IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

1 233,390

631,155

0

51,17

123,339

DK

HKE/571214

Szürke tőkehal

VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

1,040

0,650

0

62,5

0,104

DK

HKE/8ABDE.

Szürke tőkehal

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe

0,500

0,200

0

40

0,050

DK

JAX/*4BC7D

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

A IVb, IVc és VIId övezet uniós vizei (különleges feltétel: JAX/2A-14)

464,305

0

0

0

46,430

DK

JAX/2A-14

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

A IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet uniós vizei; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

9 560,397

6 123,941

0

64,06

956,040

DK

LEZ/2AC4-C

Rombuszhalak

A IIa és IV övezet uniós vizei

97,738

47,903

0

49,01

9,774

DK

NEP/2AC4-C

Norvég homár

A IIa és IV övezet uniós vizei

1 128,441

539,145

0

47,78

112,844

DK

NEP/3A/BCD

Norvég homár

IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

10 196,324

3 703,523

0

36,32

1 019,632

DK

OTH/*2A-14

Disznófejűhal-félék, vékonybajszú tőkehal és makréla

A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (különleges feltétel: JAX/2A-14)

287,000

0

0

0

28,700

DK

PLE/03AN.

Sima lepényhal

Skagerrak

14 762,400

6 836,931

0

46,31

1 476,240

DK

PLE/03AS.

Sima lepényhal

Kattegat

2 294,900

700,128

0

30,51

229,490

DK

PLE/2A3AX4

Sima lepényhal

IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része

26 764,044

6 080,942

6 437,121

46,77

2 676,404

DK

PLE/3BCD-C

Sima lepényhal

az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

5 659,700

1 681,646

0

29,71

565,970

DK

POK/2C3A4.

Fekete tőkehal

IIIa és IV; a IIa övezet uniós vizei

6 526,110

5 689,168

0

87,18

652,611

DK

POK/56-14

Fekete tőkehal

VI; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

6,055

5,214

0

86,04

0,605

DK

SOL/24-C.

Közönséges nyelvhal

A II és IV övezet uniós vizei

671,003

432,267

0

64,42

67,100

DK

SOL/3A/BCD

Közönséges nyelvhal

IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

502,192

426,878

0

85,00

50,219

DK

SPR/3BCD-C

Spratt

az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

30 088,206

27 118,464

0

90,13

2 969,742

DK

WHB/*05-F.

Kék puhatőkehal

Feröer szigeteki vizek (különleges feltétel: WHB/1X14)

5 411,260

0

0

0

541,126

DK

WHB/1X14

Kék puhatőkehal

Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

67 767,619

60 920,406

7,828

89,91

6 776,762

DK

WHG/2AC4.

Vékonybajszú tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei

1 013,100

191,283

62,912

25,09

101,310

EE

BLI/5B67-

Kék menyhal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

18,800

0

0

0

1,880

EE

HER/03D.RG

Hering

28.1 alkörzet

14 822,468

13 772,460

0

92,92

1 050,008

EE

HER/3D-R30

Hering

Az ICES 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei

24 198,194

21 380,208

0

88,35

2 419,819

EE

SPR/3BCD-C

Spratt

az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

29 634,465

26 545,950

0

89,58

2 963,446

ES

ALF/3X14-

Nyálkásfejű halak

A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

78,974

75,154

0

95,17

3,82

ES

ANE/08.

Szardella

VIII

26 564,931

23 065,576

0

86,83

2 656,493

ES

ANF/8C3411

Ördöghalfélék

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

3 364,445

1 672,291

0

49,70

336,444

ES

BLI/5B67-

Kék menyhal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

399,977

116,827

0

29,21

39,998

ES

BSF/56712-

Fekete abroncshal

Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei

334,276

237,942

0

71,18

33,428

ES

BSF/8910-

Fekete abroncshal

A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei

32,400

31,922

0

98,52

0,478

ES

GFB/*567-

Ezüstös tengericompó

Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: GFB/89-)

22,960

0

0

0

2,296

ES

GFB/*89-

Ezüstös tengericompó

A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: GFB/567-)

55,888

0

0

0

5,589

ES

GFB/567-

Ezüstös tengericompó

Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

711,896

404,057

0

56,76

71,190

ES

GFB/89-

Ezüstös tengericompó

A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei

284,415

188,586

0

66,31

28,441

ES

GHL/2A-C46

Grönlandi laposhal

A IIa és IV övezet uniós vizei; az Vb és VI övezet uniós és nemzetközi vizei

70,000

39,198

0

56,00

7,000

ES

HAD/5BC6A.

Foltos tőkehal

Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei

39,620

28,125

0

70,99

3,962

ES

HER/1/2-

Hering

Az I és II övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei

34,325

0

0

0

3,432

ES

HKE/*57-14

Szürke tőkehal

VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (különleges feltétel: HKE/8ABDE.)

4 354,000

2 396,245

0

55,04

435,400

ES

HKE/*8ABDE

Szürke tőkehal

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet (különleges feltétel: HKE/571214)

3 512,300

0

0

0

351,230

ES

HKE/571214

Szürke tőkehal

VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

23 181,367

16 938,608

0

73,07

2 318,137

ES

HKE/8ABDE.

Szürke tőkehal

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe

15 484,410

10 674,975

2 396,245

84,42

1 548,441

ES

HKE/8C3411

Szürke tőkehal

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

7 875,670

6 098,486

0

77,43

787,567

ES

JAX/*08C2.

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

VIIIc övezet (különleges feltétel: JAX/2A-14)

4 947,675

0

0

0

494,767

ES

JAX/08C.

Fattyúmakréla

VIIIc

13 570,801

12 213,721

0

90,00

1 357,080

ES

JAX/09.

Fattyúmakréla

IX

24 908,846

18 536,911

211,414

75,27

2 490,885

ES

JAX/2A-14

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

A IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet uniós vizei; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

7 955,575

1 407,994

0

17,70

795,557

ES

LEZ/07.

Rombuszhalak

VII

3 745,570

2 834,813

85,350

77,96

374,557

ES

LEZ/56-14

Rombuszhalak

az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; VI; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

710,396

335,759

0

47,26

71,040

ES

LEZ/8ABDE.

Rombuszhalak

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe

632,454

584,930

0

92,49

47,524

ES

LEZ/8C3411

Rombuszhalak

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

1 125,080

755,945

0

67,19

112,508

ES

MAC/*08B.

Makréla

VIIIb övezet (különleges feltétel: MAC/8C3411)

3 543,520

278,708

0

7,87

354,352

ES

MAC/2CX14-

Makréla

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei

528,001

475,200

0

90,00

52,801

ES

MAC/8C3411

Makréla

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

35 675,072

31 089,466

278,708

87,93

3 567,507

ES

NEP/*07U16

Norvég homár

Az ICES VII alterület 16. funkcionális egysége (különleges feltétel: NEP/07.)

80,000

57,986

0

72,48

8,000

ES

NEP/07.

Norvég homár

VII

1 406,421

15,633

57,986

5,23

140,642

ES

NEP/5BC6.

Norvég homár

VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei

349,625

0

0

0

34,962

ES

NEP/8ABDE.

Norvég homár

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe

4,512

0,098

0

2,17

0,451

ES

POK/56-14

Fekete tőkehal

VI; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

162,878

4,064

0

2,50

16,288

ES

RNG/5B67-

Gránátoshal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

256,060

231,169

0

90,28

24,891

ES

RNG/8X14-

Gránátoshal

A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

2 822,930

1 113,395

278,398

49,30

282,293

ES

SBR/*678-

Nagyszemű vörösdurbincs

A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: SBR/09-)

10,960

0

0

0

1,096

ES

SBR/09-

Nagyszemű vörösdurbincs

A IX övezet uniós és nemzetközi vizei

117,222

47,315

0

40,36

11,722

ES

SBR/10-

Nagyszemű vörösdurbincs

A X övezet uniós és nemzetközi vizei

5,569

0

0

0

0,557

ES

SBR/678-

Nagyszemű vörösdurbincs

A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei

126,498

111,596

0

88,22

12,650

ES

SOL/8AB.

Közönséges nyelvhal

VIIIa és VIIIb

8,524

8,392

0

98,50

0,132

ES

WHB/1X14

Kék puhatőkehal

Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

25 620,092

17,289

0

0,07

2 562,009

ES

WHB/8C3411

Kék puhatőkehal

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

46 158,862

26 008,734

0

56,35

4 615,886

ES

WHG/56-14

Vékonybajszú tőkehal

VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

0,311

0

0

0

0,031

FI

HER/30/31.

Hering

ICES 30–31 alkörzet

128 256,875

93 688,775

0

73,05

12 825,687

FI

HER/3D-R30

Hering

Az ICES 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei

45 980,260

40 563,987

0

88,22

4 598,026

FR

ALF/3X14-

Nyálkásfejű halak

A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

19,001

10,372

0

54,59

1,900

FR

ANE/08.

Szardella

VIII

5 596,980

2 404,103

0

42,95

559,698

FR

ANF/8C3411

Ördöghalfélék

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

58,777

7,960

0

13,54

5,878

FR

BLI/5B67-

Kék menyhal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

8 689,851

1 019,719

0

11,73

868,985

FR

BSF/56712-

Fekete abroncshal

Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei

2 759,444

1 775,157

0

64,33

275,944

FR

BSF/8910-

Fekete abroncshal

A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei

29,222

2,371

0

8,11

2,922

FR

COD/07A.

Közönséges tőkehal

VIIa

7,112

0,201

0

2,83

0,711

FR

COD/07D.

Közönséges tőkehal

VIId

1 860,381

91,881

0

4,94

186,038

FR

COD/2A3AX4

Közönséges tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része

1 074,300

406,749

4,790

38,31

107,430

FR

COD/7XAD34

Közönséges tőkehal

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

2 180,638

1 385,593

0

63,54

218,064

FR

GFB/*567-

Ezüstös tengericompó

Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: GFB/89-)

1,438

0

0

0

0,144

FR

GFB/*89-

Ezüstös tengericompó

A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: GFB/567-)

56,158

0

0

0

5,616

FR

GFB/1012-

Ezüstös tengericompó

A X és XII övezet uniós és nemzetközi vizei

10,111

0

0

0

1,011

FR

GFB/1234-

Ezüstös tengericompó

Az I, II, III és IV övezet uniós és nemzetközi vizei

10,111

1,572

0

15,55

1,011

FR

GFB/567-

Ezüstös tengericompó

Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

729,014

435,462

0

59,73

72,901

FR

GFB/89-

Ezüstös tengericompó

A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei

21,856

17,916

0

81,96

2,186

FR

GHL/2A-C46

Grönlandi laposhal

A IIa és IV övezet uniós vizei; az Vb és VI övezet uniós és nemzetközi vizei

474,421

231,937

0

48,89

47,442

FR

HAD/*2AC4.

Foltos tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei (különleges feltétel: HAD/5BC6A.)

20,400

0

0

0

2,040

FR

HAD/2AC4.

Foltos tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei

831,397

142,736

0,717

17,25

83,140

FR

HAD/5BC6A.

Foltos tőkehal

Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei

245,418

68,344

0

27,85

24,542

FR

HAD/6B1214

Foltos tőkehal

A VIb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

404,108

0

0

0

40,411

FR

HAD/7X7A34

Foltos tőkehal

VIIb–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

5 345,182

5 029,253

0

94,09

315,929

FR

HER/*04B.

Hering

IVc és VIId övezet (különleges feltétel: HER/4CXB7D)

7 430,050

843,700

0

11,36

743,005

FR

HER/2A47DX

Hering

IV és VIId övezet, valamint a IIa övezet uniós vizei

63,280

0

0

0

6,328

FR

HER/4AB.

Hering

A IV övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei

18 569,499

17 673,505

0

95,17

895,994

FR

HER/4CXB7D

Hering

IVc és VIId

12 363,558

10 283,475

843,700

90,00

1 236,356

FR

HER/5B6ANB

Hering

Az Vb, VIb és VIaN övezet uniós és nemzetközi vizei

6,282

0

0

0

0,628

FR

HER/7G-K.

Hering

VIIg, VIIh, VIIj és VIIk

552,995

0,032

0

0,01

55,299

FR

HKE/*03A.

Szürke tőkehal

IIIa (különleges feltétel: HKE/2AC4-C)

54,770

0

0

0

5,477

FR

HKE/*57-14

Szürke tőkehal

VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (különleges feltétel: HKE/8ABDE.)

7 890,510

0

0

0

789,051

FR

HKE/*8ABDE

Szürke tőkehal

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet (különleges feltétel: HKE/571214)

3 529,720

0

0

0

352,972

FR

HKE/2AC4-C

Szürke tőkehal

A IIa és IV övezet uniós vizei

2 736,081

2 458,064

0

89,84

273,608

FR

HKE/571214

Szürke tőkehal

VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

31 275,511

24 569,461

0

78,56

3 127,551

FR

HKE/8ABDE.

Szürke tőkehal

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe

33 632,157

17 399,700

0

51,74

3 363,216

FR

HKE/8C3411

Szürke tőkehal

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

721,184

75,251

0

10,43

72,118

FR

JAX/*07D.

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

VIId övezet (különleges feltétel: JAX/2A-14)

163,452

122,121

0

74,71

16,345

FR

JAX/*08C2

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

VIIIc övezet (különleges feltétel: JAX/2A-14)

1 858,355

0

0

0

185,835

FR

JAX/*4BC7D

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

A IVb, IVc és VIId övezet uniós vizei (különleges feltétel: JAX/2A-14)

206,466

0

0

0

20,647

FR

JAX/08C.

Fattyúmakréla

VIIIc

235,238

0,814

0

0,35

23,524

FR

JAX/2A-14

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

6 665,783

4 422,335

122,121

68,18

666,578

FR

LEZ/*8ABDE.

Rombuszhalak

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet (különleges feltétel: LEZ/07.)

564,550

505,772

0

89,59

56,455

FR

LEZ/07.

Rombuszhalak

VII

5 723,092

3 835,498

505,772

75,86

572,309

FR

LEZ/2AC4-C

Rombuszhalak

A IIa és IV övezet uniós vizei

39,678

38,717

0

97,57

0,961

FR

LEZ/56-14

Rombuszhalak

az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; VI; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

2 769,472

132,612

0

4,79

276,947

FR

LEZ/8ABDE.

Rombuszhalak

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe

918,786

807,710

0

87,91

91,879

FR

LEZ/8C3411

Rombuszhalak

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

39,725

0,590

0

1,49

3,972

FR

MAC/*02AN-

Makréla

A IIa övezet norvég vizei (különleges feltétel: MAC/2A34.)

271,000

0

0

0

27,100

FR

MAC/*08B.

Makréla

VIIIb övezet (különleges feltétel: MAC/8C3411)

23,120

0

0

0

2,312

FR

MAC/*2AN-

Makréla

A IIa övezet norvég vizei (különleges feltétel: MAC/2CX14-)

1 404,000

0

0

0

140,400

FR

MAC/*3A4BC

Makréla

IIIa övezet, valamint IVb és IVc övezet (különleges feltétel: MAC/2A34.)

2 391,675

0

0

0

239,167

FR

MAC/*4A-EN

Makréla

A IIa övezet uniós vizei; a IVa övezet uniós és norvég vizei (különleges feltétel: MAC/2CX14-)

11 536,875

3 788,366

0

32,84

1 153,687

FR

MAC/*8ABD.

Makréla

VIIIa, VIIIb és VIIId övezet (különleges feltétel: MAC/8C3411)

73,548

0

0

0

7,355

FR

MAC/*FRO1

Makréla

Feröer szigeteki vizek (különleges feltétel: MAC/2A34.)

278,000

0

0

0

27,800

FR

MAC/*FRO2

Makréla

Feröer szigeteki vizek (különleges feltétel: MAC/2CX14-)

1 438,000

0

0

0

143,800

FR

MAC/2A34.

Makréla

IIIa és IV; a IIa, IIIb és IIIc övezet, valamint az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

2 379,480

2 141,551

0

90,00

237,948

FR

MAC/2CX14-

Makréla

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei

22 983,205

16 799,253

3 788,366

89,58

2 298,320

FR

MAC/8C3411

Makréla

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

280,944

98,378

0

35,02

28,094

FR

NEP/*07U16

Norvég homár

Az ICES VII alterület 16. funkcionális egysége (különleges feltétel: NEP/07.)

525,560

0

0

0

52,556

FR

NEP/07.

Norvég homár

VII

6 688,635

416,602

0

6,23

668,863

FR

NEP/2AC4-C

Norvég homár

A IIa és IV övezet uniós vizei

48,397

15,067

0

31,13

4,840

FR

NEP/5BC6.

Norvég homár

VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei

147,689

0

0

0

14,769

FR

NEP/8ABDE.

Norvég homár

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe

4 324,883

3 433,404

0

79,39

432,488

FR

OTH/*07D.

Disznófejűhal-félék és vékonybajszú tőkehal

VIId (különleges feltétel: JAX/*07D)

9,471

0

0

0

0,947

FR

OTH/*08C2

Disznófejűhal-félék és vékonybajszú tőkehal

VIIIc övezet (különleges feltétel: JAX/2A-14)

93,238

0

0

0

9,324

FR

OTH/*2A-14

Disznófejűhal-félék, vékonybajszú tőkehal és makréla

A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (különleges feltétel: JAX/2A-14)

1 186,466

0

0

0

118,647

FR

PLE/2A3AX4

Sima lepényhal

IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része

1 551,142

151,034

0,003

9,74

155,114

FR

PLE/7DE.

Sima lepényhal

VIId és VIIe

5 846,067

1 640,249

0

28,06

584,607

FR

POK/2C3A4.

Fekete tőkehal

IIIa és IV; a IIa övezet uniós vizei

20 534,739

10 871,729

0

52,94

2 053,474

FR

POK/56-14

Fekete tőkehal

VI; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

6 041,636

4 008,413

0

66,35

604,164

FR

RNG/*5B67-

Gránátoshal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: RNG/8X14-)

9,911

0

0

0

0,991

FR

RNG/*8X14-

Gránátoshal

A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei (különleges feltétel: RNG/5B67-)

288,182

0

0

0

28,818

FR

RNG/5B67-

Gránátoshal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

2 881,820

115,195

3,660

4,12

288,182

FR

RNG/8X14-

Gránátoshal

A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

99,110

0

0,071

0,07

9,911

FR

SBR/678-

Nagyszemű vörösdurbincs

A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei

19,483

16,321

0

83,78

1,948

FR

SOL/07D.

Közönséges nyelvhal

VIId

1 805,544

1 177,566

0

65,22

180,554

FR

SOL/07E.

Közönséges nyelvhal

VIIe

375,454

198,191

0

52,79

37,545

FR

SOL/24-C.

Közönséges nyelvhal

A II és IV övezet uniós vizei

734,086

392,970

0

53,53

73,409

FR

SOL/7FG.

Közönséges nyelvhal

VIIf és VIIg

59,285

48,742

0

82,21

5,928

FR

SOL/8AB.

Közönséges nyelvhal

VIIIa és VIIIb

3 249,369

2 953,308

0

90,89

296,061

FR

WHB/1X14

Kék puhatőkehal

Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

13 724,371

13 042,358

60,000

95,47

622,013

FR

WHG/2AC4.

Vékonybajszú tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei

2 206,700

952,511

0

43,16

220,670

FR

WHG/56-14

Vékonybajszú tőkehal

VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

28,713

3,365

0

11,72

2,871

FR

WHG/7X7A-C

Vékonybajszú tőkehal

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj és VIIk

18 264,945

7 633,255

0

41,79

1 826,494

IE

BLI/5B67-

Kék menyhal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

33,446

0

0

0

3,345

IE

BSF/56712-

Fekete abroncshal

Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei

0,113

0

0

0

0,011

IE

COD/07A.

Közönséges tőkehal

VIIa

80,762

54,348

0

67,30

8,076

IE

COD/7XAD34

Közönséges tőkehal

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

800,946

641,972

0

80,15

80,095

IE

GFB/567-

Ezüstös tengericompó

Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

84,753

6,293

0

7,43

8,475

IE

GHL/2A-C46

Grönlandi laposhal

A IIa és IV övezet uniós vizei; az Vb és VI övezet uniós és nemzetközi vizei

1,281

0

0

0

0,128

IE

HAD/5BC6A.

Foltos tőkehal

Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei

712,315

640,948

0

89,98

71,231

IE

HAD/6B1214

Foltos tőkehal

A VIb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

555,387

500,023

0

90,03

55,364

IE

HAD/7X7A34

Foltos tőkehal

VIIb–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

1 732,225

1 684,398

0

97,24

47,827

IE

HER/07A/MM

Hering

VIIa

243,112

183,970

0

75,67

24,311

IE

HER/1/2-

Hering

Az I és II övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei

3 797,347

3 494,648

0

92,03

302,699

IE

HER/4AB.

Hering

A IV övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei

998,839

867,644

0

86,87

99,884

IE

HER/5B6ANB

Hering

Az Vb, VIb és VIaN övezet uniós és nemzetközi vizei

197,868

8,804

0

4,45

19,787

IE

HER/7G-K.

Hering

VIIg, VIIh, VIIj és VIIk

14 287,075

10 016,729

0

70,11

1 428,707

IE

HKE/571214

Szürke tőkehal

VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

3 860,854

3 485,014

0

90,27

375,840

IE

JAX/2A-14

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

26 542,565

23 920,233

0

90,12

2 622,332

IE

LEZ/07.

Rombuszhalak

VII

2 788,545

2 511,894

0

90,08

276,651

IE

LEZ/56-14

Rombuszhalak

az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; VI; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

794,483

694,169

0

87,37

79,448

IE

MAC/*2AN-

Makréla

A IIa övezet norvég vizei (különleges feltétel: MAC/2CX14-)

7 717,540

0

0

0

771,754

IE

MAC/*4A-EN

Makréla

a IIa övezet uniós vizei; a IVa övezet uniós és norvég vizei (különleges feltétel: MAC/2CX14-)

57 276,470

35 957,335

0

62,78

5 727,647

IE

MAC/*FRO2

Makréla

Feröer szigeteki vizek (különleges feltétel: MAC/2CX14-)

7 796,200

0

0

0

779,620

IE

NEP/*07U16

Norvég homár

Az ICES VII alterület 16. funkcionális egysége (különleges feltétel: NEP/07.)

2 198,377

1 978,701

0

90,01

219,676

IE

NEP/07.

Norvég homár

VII

10 118,508

6 076,547

1 978,701

79,61

1 011,851

IE

NEP/5BC6.

Norvég homár

VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei

246,452

122,004

0

49,50

24,645

IE

POK/56-14

Fekete tőkehal

VI; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

376,884

171,148

0

45,41

37,688

IE

RNG/5B67-

Gránátoshal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

171,000

0,474

0

0,28

17,100

IE

RNG/8X14-

Gránátoshal

A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

4,550

0

0

0

0,455

IE

SOL/7FG.

Közönséges nyelvhal

VIIf és VIIg

30,322

28,313

0

93,38

2,009

IE

WHB/1X14

Kék puhatőkehal

Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

49 510,435

44 560,167

0

90,00

4 951,043

IE

WHG/56-14

Vékonybajszú tőkehal

VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

67,164

60,062

0

89,43

6,716

IE

WHG/7X7A-C

Vékonybajszú tőkehal

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj és VIIk

8 012,821

6 334,887

0

79,06

801,282

LT

HER/3D-R30

Hering

Az ICES 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei

6 469,141

4 036,885

0

62,40

646,914

LT

SPR/3BCD-C

Spratt

az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

12 695,051

12 480,058

0

98,31

214,993

NL

COD/03AN.

Közönséges tőkehal

Skagerrak

36,610

36,600

0

99,97

0,010

NL

COD/07D.

Közönséges tőkehal

VIId

56,150

19,952

0

35,53

5,615

NL

COD/2A3AX4

Közönséges tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része

799,900

604,729

13,518

77,29

79,990

NL

COD/7XAD34

Közönséges tőkehal

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

0,163

0,100

0

62,50

0,016

NL

GFB/567-

Ezüstös tengericompó

Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

0,054

0

0

0

0,005

NL

GHL/2A-C46

Grönlandi laposhal

A IIa és IV övezet uniós vizei; az Vb és VI övezet uniós és nemzetközi vizei

1,600

0,360

0

22,50

0,160

NL

HAD/2AC4.

Foltos tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei

134,951

65,957

6,582

53,75

13,495

NL

HAD/3A/BCD

Foltos tőkehal

IIIa övezet; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

20,412

20,056

0

98,27

0,356

NL

HAD/7X7A34

Foltos tőkehal

VIIb–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

12,400

11,590

0

93,47

0,810

NL

HER/1/2-

Hering

Az I és II övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei

6 262,318

5 464,566

581,641

96,55

216,111

NL

HER/2A47DX

Hering

IV és VIId övezet, valamint a IIa övezet uniós vizei

112,622

15,492

0

13,76

11,262

NL

HER/4AB.

Hering

A IV övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei

56 885,900

56 751,109

0

99,76

134,791

NL

HER/4CXB7D

Hering

IVc és VIId

26 594,672

12 744,372

12 883,22

96,36

967,080

NL

HER/5B6ANB

Hering

Az Vb, VIb és VIaN övezet uniós és nemzetközi vizei

897,902

815,042

0

90,77

82,86

NL

HER/7G-K.

Hering

VIIg, VIIh, VIIj és VIIk

910,542

634,256

0

69,66

91,054

NL

HKE/2AC4-C

Szürke tőkehal

A IIa és IV övezet uniós vizei

54,914

47,699

3,11

92,53

4,105

NL

HKE/571214

Szürke tőkehal

VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

303,116

124,220

0

40,98

30,312

NL

HKE/8ABDE.

Szürke tőkehal

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe

42,781

0

0

0

4,278

NL

JAX/2A-14

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

26 027,115

14 319,321

2 298,337

63,85

2 602,711

NL

LEZ/2AC4-C

Rombuszhalak

A IIa és IV övezet uniós vizei

25,200

3,653

0

14,50

2,520

NL

MAC/2A34.

Makréla

IIIa és IV; a IIa, IIIb és IIIc övezet, valamint az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

2 740,456

1 382,240

1 064,713

89,29

274,046

NL

MAC/2CX14-

Makréla

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei

41 027,009

22 347,471

17 131,121

96,23

1 548,417

NL

MAC/8C3411

Makréla

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

20,210

0

0

0

2,021

NL

NEP/2AC4-C

Norvég homár

A IIa és IV övezet uniós vizei

1 649,769

1 475,375

0

89,43

164,977

NL

PLE/03AN.

Sima lepényhal

Skagerrak

2 817,200

1 478,880

0

52,49

281,72

NL

PLE/07A.

Sima lepényhal

VIIa

9,949

0

0

0

0,995

NL

PLE/2A3AX4

Sima lepényhal

IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része

57 584,500

25 447,491

3 471,358

50,22

5 758,450

NL

PLE/7DE.

Sima lepényhal

VIId és VIIe

89,200

81,951

0

91,87

7,249

NL

POK/2C3A4.

Fekete tőkehal

IIIa és IV; a IIa övezet uniós vizei

209,943

188,634

0

89,85

20,994

NL

SOL/24-C.

Közönséges nyelvhal

A II és IV övezet uniós vizei

12 590,552

9 064,134

0

71,99

1 259,055

NL

SOL/3A/BCD

Közönséges nyelvhal

IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

37,470

31,212

0

83,30

3,747

NL

WHB/1X14

Kék puhatőkehal

Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

86 978,356

71 438,151

9 491,707

93,05

6 048,498

NL

WHG/2AC4.

Vékonybajszú tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei

841,481

661,446

0,543

78,67

84,148

NL

WHG/7X7A-C

Vékonybajszú tőkehal

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj és VIIk

682,434

613,475

0

89,90

68,243

PL

HER/3D-R30

Hering

Az ICES 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei

50 907,880

39 631,024

0

77,85

5 090,788

PL

PLE/3BCD-C

Sima lepényhal

az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

694,500

293,640

0

42,28

69,450

PL

SPR/3BCD-C

Spratt

az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

75 783,185

69 971,317

0

92,33

5 811,868

PT

ANF/8C3411

Ördöghalfélék

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

750,843

679,947

0

90,56

70,896

PT

BSF/8910-

Fekete abroncshal

A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei

3 679,338

2 305,232

0

62,65

367,934

PT

GFB/1012-

Ezüstös tengericompó

A X és XII övezet uniós és nemzetközi vizei

44,990

17,779

0

39,52

4,499

PT

HER/1/2-

Hering

Az I és II övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei

4,160

0

0

0

0,416

PT

HKE/8C3411

Szürke tőkehal

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

2 892,411

1 754,359

0

60,65

289,241

PT

JAX/08C.

Fattyúmakréla

VIIIc

1 329,631

1 109,918

0

83,48

132,963

PT

JAX/09.

Fattyúmakréla

IX

55 921,246

25 120,174

528,805

45,87

5 592,125

PT

JAX/2A-14

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

1,779

0

0

0

0,178

PT

MAC/8C3411

Makréla

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

6 440,691

4 591,601

0

71,29

644,069

PT

SBR/10-

Nagyszemű vörösdurbincs

A X övezet uniós és nemzetközi vizei

541,462

517,230

0

95,53

24,232

PT

WHB/8C3411

Kék puhatőkehal

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

11 013,035

4 337,122

0

39,38

1 101,303

SE

COD/03AN.

Közönséges tőkehal

Skagerrak

821,024

556,518

0

67,78

82,102

SE

COD/2A3AX4

Közönséges tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része

44,510

31,073

1,022

72,11

4,451

SE

HAD/2AC4.

Foltos tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei

162,308

12,967

0,022

8,00

16,231

SE

HAD/3A/BCD

Foltos tőkehal

IIIa övezet; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

236,790

113,745

0

48,04

23,679

SE

HER/03A.

Hering

IIIa

29 881,622

18 731,090

10 155,375

96,67

995,157

SE

HER/03A-BC

Hering

IIIa

1 007,696

805,199

0

79,90

100,770

SE

HER/1/2-

Hering

Az I és II övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei

1 318,329

766,221

438,740

91,40

113,368

SE

HER/2A47DX

Hering

IV és VIId övezet, valamint a IIa övezet uniós vizei

57,640

34,334

0

59,57

5,764

SE

HER/30/31.

Hering

ICES 30–31 alkörzet

28 790,075

10 475,338

0

36,39

2 879,007

SE

HER/3D-R30

Hering

Az ICES 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei

57 125,245

50 587,636

0

88,56

5 712,524

SE

HER/4AB.

Hering

A IV övezetnek az és. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei

7 497,641

7 491,728

5,265

99,99

0,648

SE

HKE/3A/BCD

Szürke tőkehal

IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

289,458

53,415

0

18,45

28,946

SE

JAX/2A-14

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

193,397

0

0

0

19,340

SE

MAC/2A34.

Makréla

IIIa és IV; a IIa, IIIb és IIIc övezet, valamint az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

3 930,161

2 903,805

990,771

99,09

35,585

SE

NEP/3A/BCD

Norvég homár

IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

3 647,754

1 421,349

0

38,97

364,775

SE

PLE/03AN.

Sima lepényhal

Skagerrak

785,100

159,573

0

20,33

78,510

SE

PLE/03AS.

Sima lepényhal

Kattegat

257,500

95,596

0

37,12

25,750

SE

PLE/3BCD-C

Sima lepényhal

az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

472,806

30,126

0

6,37

47,281

SE

POK/2C3A4.

Fekete tőkehal

IIIa és IV; a IIa övezet uniós vizei

605,268

437,201

0

72,23

60,527

SE

SOL/3A/BCD

Közönséges nyelvhal

IIIa; az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

24,780

19,961

0

80,55

2,478

SE

SPR/3BCD-C

Spratt

az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

50 861,068

49 834,193

0

97,98

1 026,875

SE

WHB/1X14

Kék puhatőkehal

Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

219,664

138,524

0

63,06

21,966

SE

WHG/2AC4.

Vékonybajszú tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei

13,200

4,533

0

34,34

1,320

UK

ALF/3X14-

Nyálkásfejű halak

A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

9,110

0,432

0

4,74

0,911

UK

BLI/5B67-

Kék menyhal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

2 229,925

644,724

0

28,91

222,992

UK

BSF/56712-

Fekete abroncshal

Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei

197,387

100,934

0

51,13

19,739

UK

COD/07A.

Közönséges tőkehal

VIIa

55,560

40,950

0

73,70

5,556

UK

COD/07D.

Közönséges tőkehal

VIId

258,679

47,676

0

18,43

25,868

UK

COD/2A3AX4

Közönséges tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része

20 274,178

15 615,494

2 795,552

90,81

1 863,132

UK

COD/7XAD34

Közönséges tőkehal

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

252,489

184,755

0

73,17

25,249

UK

GFB/567-

Ezüstös tengericompó

Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

896,968

99,720

0

11,12

89,697

UK

GHL/2A-C46

Grönlandi laposhal

A IIa és IV övezet uniós vizei; az Vb és VI övezet uniós és nemzetközi vizei

964,387

147,878

0

15,33

96,439

UK

HAD/2AC4.

Foltos tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei

27 924,370

20 374,564

5 101,061

91,23

2 448,745

UK

HAD/5BC6A.

Foltos tőkehal

Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei

3 348,692

2 463,833

0

73,58

334,869

UK

HAD/6B1214

Foltos tőkehal

A VIb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

3 995,058

3 886,098

0

97,27

108,960

UK

HAD/7X7A34

Foltos tőkehal

VIIb–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

770,731

689,602

0

89,47

77,073

UK

HER/07A/MM

Hering

VIIa

4 090,526

3 695,960

0

90,35

394,566

UK

HER/1/2-

Hering

Az I és II övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei

4 560,869

4 421,770

0

96,95

139,099

UK

HER/4AB.

Hering

A IV övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei

68 719,392

66 524,581

1 293,016

98,69

901,795

UK

HER/4CXB7D

Hering

IVc és VIId

4 303,151

2 492,047

1 786,300

99,42

24,804

UK

HER/5B6ANB

Hering

Az Vb, VIb és VIaN övezet uniós és nemzetközi vizei

3 606,810

3 356,220

0

93,05

250,590

UK

HER/7G-K.

Hering

VIIg, VIIh, VIIj és VIIk

380,500

66,632

0

17,51

38,050

UK

HKE/2AC4-C

Szürke tőkehal

A IIa és IV övezet uniós vizei

6 797,189

6 129,105

0

90,17

668,084

UK

HKE/571214

Szürke tőkehal

VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

8 648,506

6 408,658

8,482

74,20

864,851

UK

JAX/2A-14

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

3 791,522

912,428

409,000

34,85

379,152

UK

LEZ/07.

Rombuszhalak

VII

3 059,956

2 664,462

0

87,08

305,995

UK

LEZ/2AC4-C

Rombuszhalak

A IIa és IV övezet uniós vizei

2 743,685

1 174,057

0

42,79

274,368

UK

LEZ/56-14

Rombuszhalak

az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; VI; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

1 959,246

754,840

0

38,53

195,925

UK

MAC/2A34.

Makréla

IIIa és IV; a IIa, IIIb és IIIc övezet, valamint az ICES 22–32 alkörzet uniós vizei

3 991,428

3 588,768

333,952

98,28

68,708

UK

NEP/07.

Norvég homár

VII

9 483,155

6 290,627

340,019

69,92

948,315

UK

NEP/2AC4-C

Norvég homár

A IIa és IV övezet uniós vizei

16 153,130

11 949,933

0

73,98

1 615,313

UK

NEP/5BC6.

Norvég homár

VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei

17 474,623

11 580,543

0

66,27

1 747,462

UK

PLE/2A3AX4

Sima lepényhal

IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része

32 213,647

13 978,322

983,846

46,45

3 221,365

UK

PLE/7DE.

Sima lepényhal

VIId és VIIe

2 741,096

2 407,296

0

87,82

274,110

UK

POK/2C3A4.

Fekete tőkehal

IIIa és IV; a IIa övezet uniós vizei

11 004,725

8 673,945

0

78,82

1 100,472

UK

POK/56-14

Fekete tőkehal

VI; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

3 258,975

2 640,610

0

81,03

325,897

UK

RNG/5B67-

Gránátoshal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

169,640

7,942

1,469

5,55

16,964

UK

SOL/07D.

Közönséges nyelvhal

VIId

394,216

342,741

0

86,94

39,422

UK

SOL/07E.

Közönséges nyelvhal

VIIe

804,826

737,606

0

91,65

67,220

UK

SOL/24-C.

Közönséges nyelvhal

A II és IV övezet uniós vizei

939,830

510,842

0

54,35

93,983

UK

SOL/7FG.

Közönséges nyelvhal

VIIf és VIIg

172,304

149,215

0

86,60

17,230

UK

WHB/1X14

Kék puhatőkehal

Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

73 710,920

66 385,653

0

90,06

7 325,267

UK

WHG/2AC4.

Vékonybajszú tőkehal

IV; a IIa övezet uniós vizei

10 578,237

8 541,792

674,458

87,12

1 057,824

UK

WHG/56-14

Vékonybajszú tőkehal

VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

124,595

124,535

0

99,95

0,060

UK

WHG/7X7A-C

Vékonybajszú tőkehal

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj és VIIk

2 116,262

959,986

0

45,36

211,626

---

(1)  A halászati lehetőségeket meghatározó vonatkozó rendeletek értelmében a halászati lehetőségek 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.) 16. cikkének (8) bekezdése szerinti cseréjének, a 847/96/EK tanácsi rendelet (HL L 115., 1996.5.9., 3. o.) 4. cikkének (2) bekezdése, az 1221/2014/EU tanácsi rendelet (HL L 330., 2014.11.15., 16. o.) 5a. cikke és az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése szerinti 2016-ról 2017-re történő kvótaátcsoportosításoknak vagy a halászati lehetőségek 1224/2009/EK rendelet (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.) 37., illetve 105. cikke szerinti újrakiosztásának és csökkentésének a figyelembevétele után valamely tagállam számára rendelkezésre álló kvóták.

(2)  A halászati lehetőségeket meghatározó vonatkozó rendeletek mellékleteiben meghatározott különleges feltételek.

---

| 2018.10.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 253/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.10.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 253/36

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1497 RENDELETE

(2018. október 8.)

az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a 17. élelmiszer-kategória és az élelmiszer-adalékanyagok étrend-kiegészítőkben való felhasználása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és ezen anyagok felhasználási feltételeit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és ezen anyagok felhasználási feltételeit.

| (2) | Kizárólag az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében foglalt uniós jegyzéken szereplő anyagok hozhatók élelmiszer-adalékanyagként forgalomba és használhatók élelmiszerekben, az ott meghatározott felhasználási feltételek mellett. |
| --- | --- |

(2)

Kizárólag az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében foglalt uniós jegyzéken szereplő anyagok hozhatók élelmiszer-adalékanyagként forgalomba és használhatók élelmiszerekben, az ott meghatározott felhasználási feltételek mellett.

| (3) | E jegyzék az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárással naprakésszé tehető akár a Bizottság kezdeményezése, akár egy kérelem nyomán. |
| --- | --- |

(3)

E jegyzék az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárással naprakésszé tehető akár a Bizottság kezdeményezése, akár egy kérelem nyomán.

| (4) | Az uniós jegyzékben az élelmiszer-adalékanyagok azon élelmiszer-kategóriák szerint vannak felsorolva, amelyekhez hozzáadhatók. Az említett jegyzék D. részében a 17. élelmiszer-kategória a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) meghatározott étrend-kiegészítőket takarja, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket. A 17. élelmiszer-kategória három alkategóriát tartalmaz: 17.1. „Szilárd étrend-kiegészítők, ideértve a kapszulákat, tablettákat és hasonlókat, kivéve a rágható formákat”, 17.2. „Folyékony étrend-kiegészítők” és 17.3. „Szirupként vagy rágható formában forgalmazott étrend-kiegészítők”. Az uniós jegyzék E. része ezen élelmiszer-kategóriákra is meghatározza az engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokat és felhasználási feltételeket. |
| --- | --- |

(4)

Az uniós jegyzékben az élelmiszer-adalékanyagok azon élelmiszer-kategóriák szerint vannak felsorolva, amelyekhez hozzáadhatók. Az említett jegyzék D. részében a 17. élelmiszer-kategória a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) meghatározott étrend-kiegészítőket takarja, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket. A 17. élelmiszer-kategória három alkategóriát tartalmaz: 17.1. „Szilárd étrend-kiegészítők, ideértve a kapszulákat, tablettákat és hasonlókat, kivéve a rágható formákat”, 17.2. „Folyékony étrend-kiegészítők” és 17.3. „Szirupként vagy rágható formában forgalmazott étrend-kiegészítők”. Az uniós jegyzék E. része ezen élelmiszer-kategóriákra is meghatározza az engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokat és felhasználási feltételeket.

| (5) | A tagállamokkal (a kormányzati szakértőkből álló, élelmiszer-adalékanyagokkal foglalkozó munkacsoport keretében) folytatott megbeszélések során egyetértés jött létre arról, hogy nehézségekbe ütközik az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének végrehajtása, különösen a 17.3. „Szirupként vagy rágható formában forgalmazott étrend-kiegészítők” alkategória tekintetében. Ez az osztályozás félreértéshez vezetett, és ennek elkerülése érdekében a szirup- és rágható formákat folyékony, illetve szilárd formákként kell osztályozni. |
| --- | --- |

(5)

A tagállamokkal (a kormányzati szakértőkből álló, élelmiszer-adalékanyagokkal foglalkozó munkacsoport keretében) folytatott megbeszélések során egyetértés jött létre arról, hogy nehézségekbe ütközik az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének végrehajtása, különösen a 17.3. „Szirupként vagy rágható formában forgalmazott étrend-kiegészítők” alkategória tekintetében. Ez az osztályozás félreértéshez vezetett, és ennek elkerülése érdekében a szirup- és rágható formákat folyékony, illetve szilárd formákként kell osztályozni.

| (6) | Ezért helyénvaló a 17.3. élelmiszer-alkategória törlése és a 17.1. és a 17.2. alkategória megnevezésének a következő formában történő átfogalmazása: „Szilárd étrend-kiegészítők, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket”, illetve „Folyékony étrend-kiegészítők, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket”. Ez jobban fogja tükrözni, mely termékekre terjednek ki/mely termékeket tartalmazzák az egyes élelmiszer-alkategóriák. A 17.3. élelmiszer-alkategória törlése miatt az eddig az említett élelmiszer-alkategóriába tartozó élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó bejegyzéseket át kell sorolni vagy a 17.1., vagy a 17.2. élelmiszer-alkategóriába a szóban forgó élelmiszerben felhasználható élelmiszer-adalékanyagokkal kapcsolatos átláthatóság és jogbiztonság megteremtse érdekében. Az egyértelműség és a jogérvényesítés érdekében a 17. élelmiszer-kategória címét is módosítani kell „A 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők”-re. |
| --- | --- |

(6)

Ezért helyénvaló a 17.3. élelmiszer-alkategória törlése és a 17.1. és a 17.2. alkategória megnevezésének a következő formában történő átfogalmazása: „Szilárd étrend-kiegészítők, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket”, illetve „Folyékony étrend-kiegészítők, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket”. Ez jobban fogja tükrözni, mely termékekre terjednek ki/mely termékeket tartalmazzák az egyes élelmiszer-alkategóriák. A 17.3. élelmiszer-alkategória törlése miatt az eddig az említett élelmiszer-alkategóriába tartozó élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó bejegyzéseket át kell sorolni vagy a 17.1., vagy a 17.2. élelmiszer-alkategóriába a szóban forgó élelmiszerben felhasználható élelmiszer-adalékanyagokkal kapcsolatos átláthatóság és jogbiztonság megteremtse érdekében. Az egyértelműség és a jogérvényesítés érdekében a 17. élelmiszer-kategória címét is módosítani kell „A 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők”-re.

| (7) | A tagállamokkal folytatott megbeszélések során egyetértés jött létre arról is, hogy tisztázni kell, hogy a 17. élelmiszer-kategóriába tartozó élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó felső (felhasználási) határérték a forgalmazott vagy a fogyasztásra kész élelmiszerre vonatkozik-e. Ezért be kell illeszteni egy, az említett élelmiszer-kategóriában engedélyezett bizonyos élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó bevezető szakaszt. Ez összhangban van az említett élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó korábbi, a 94/35/EK (4), a 94/36/EK (5) és a 95/2/EK (6) európai parlamenti és tanácsi irányelvekben szereplő bejegyzésekkel. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamokkal folytatott megbeszélések során egyetértés jött létre arról is, hogy tisztázni kell, hogy a 17. élelmiszer-kategóriába tartozó élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó felső (felhasználási) határérték a forgalmazott vagy a fogyasztásra kész élelmiszerre vonatkozik-e. Ezért be kell illeszteni egy, az említett élelmiszer-kategóriában engedélyezett bizonyos élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó bevezető szakaszt. Ez összhangban van az említett élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó korábbi, a 94/35/EK (4), a 94/36/EK (5) és a 95/2/EK (6) európai parlamenti és tanácsi irányelvekben szereplő bejegyzésekkel.

| (8) | Az 1331/2008/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság köteles kikérni az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) véleményét az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékének naprakésszé tétele érdekében, kivéve, ha a szóban forgó frissítésnek valószínűsíthetően nincs az emberi egészségre gyakorolt hatása. Mivel az uniós jegyzék módosítására az adalékanyagok jelenlegi engedélyezett felhasználásainak egyértelművé tétele érdekében kerül sor, a jegyzék frissítése valószínűsíthetően nincs hatással az emberi egészségre. Ezért a Hatóság véleményét nem szükséges kikérni. |
| --- | --- |

(8)

Az 1331/2008/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság köteles kikérni az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) véleményét az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékének naprakésszé tétele érdekében, kivéve, ha a szóban forgó frissítésnek valószínűsíthetően nincs az emberi egészségre gyakorolt hatása. Mivel az uniós jegyzék módosítására az adalékanyagok jelenlegi engedélyezett felhasználásainak egyértelművé tétele érdekében kerül sor, a jegyzék frissítése valószínűsíthetően nincs hatással az emberi egészségre. Ezért a Hatóság véleményét nem szükséges kikérni.

| (9) | Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

1

(2)  
  HL L 354., 2008.12.31., 1. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/46/EK irányelve (2002. június 10.) az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 183., 2002.7.12., 51. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 94/35/EK irányelve (1994. június 30.) az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről (HL L 237., 1994.9.10., 3. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 94/36/EK irányelve (1994. június 30.) az élelmiszerekben felhasználandó színezékekről (HL L 237., 1994.9.10., 13. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/2/EK irányelve (1995. február 20.) a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról (HL L 61., 1995.3.18., 1. o.).

6

---

MELLÉKLET

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A D. részben a 17. élelmiszer-kategória „Étrend-kiegészítők, a 2002/46/EK irányelvben meghatározottak szerint, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket” bejegyzése helyébe a következő szöveg lép:






  „17. | A 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők |
| --- | --- | --- |
| 17.1. | Szilárd étrend-kiegészítők, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket |
| 17.2. | Folyékony étrend-kiegészítők, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket” |

1.

A D. részben a 17. élelmiszer-kategória „Étrend-kiegészítők, a 2002/46/EK irányelvben meghatározottak szerint, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket” bejegyzése helyébe a következő szöveg lép:

„17.

A 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők

17.1.

Szilárd étrend-kiegészítők, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket

17.2.

Folyékony étrend-kiegészítők, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket”

| 2. | Az E. rész a következőképpen módosul:






  a) | A 17. élelmiszer-kategória „Étrend-kiegészítők, a 2002/46/EK irányelvben meghatározottak szerint, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket” bejegyzése helyébe a következő szöveg lép:






  „17. | A 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők |
| --- | --- | --- | --- |
| | BEVEZETŐ RÉSZ, AZ ÖSSZES ALKATEGÓRIÁRA VONATKOZIK |
| | A színezékek, poliolok, édesítőszerek és az E 200–213, E 338–452, E 405, E 416, E 426, E 432–436, E 459, E 468, E 473–475, E 491–495, E 551–553, E 901–904, E 961, E 1201–1204, E 1505 és E 1521 E adalékanyagok felhasználására vonatkozóan megadott felső határértékek a gyártó által megadott felhasználási utasításoknak megfelelően elkészített, fogyasztásra kész étrend-kiegészítőkre vonatkoznak.
  A hígítandó vagy feloldandó étrend-kiegészítők hígítási tényezőjét a felhasználási utasítással együtt kell közölni.” |

2.

Az E. rész a következőképpen módosul:

a)

A 17. élelmiszer-kategória „Étrend-kiegészítők, a 2002/46/EK irányelvben meghatározottak szerint, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket” bejegyzése helyébe a következő szöveg lép:

„17.

A 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők

BEVEZETŐ RÉSZ, AZ ÖSSZES ALKATEGÓRIÁRA VONATKOZIK

A színezékek, poliolok, édesítőszerek és az E 200–213, E 338–452, E 405, E 416, E 426, E 432–436, E 459, E 468, E 473–475, E 491–495, E 551–553, E 901–904, E 961, E 1201–1204, E 1505 és E 1521 E adalékanyagok felhasználására vonatkozóan megadott felső határértékek a gyártó által megadott felhasználási utasításoknak megfelelően elkészített, fogyasztásra kész étrend-kiegészítőkre vonatkoznak.

A hígítandó vagy feloldandó étrend-kiegészítők hígítási tényezőjét a felhasználási utasítással együtt kell közölni.”

| b) | A 17.1. élelmiszer-alkategória bejegyzése a következőképpen módosul:






  i. | a cím helyébe a következő szöveg lép:






  „17.1. | Szilárd étrend-kiegészítők, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

A 17.1. élelmiszer-alkategória bejegyzése a következőképpen módosul:

i.

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„17.1.

Szilárd étrend-kiegészítők, kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket”

| ii. | az abban szereplő valamennyi bejegyzés helyébe a következő bejegyzések lépnek azok számsorrendje szerint beillesztve: | „I. csoport | Adalékanyagok | | | Az E 410, E 412, E 415, E 417 és E 425 nem használhatók lenyelés után rehidratálódó dehidratált élelmiszerek előállítására. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | II. csoport | Színezékek quantum satis mennyiségben | quantum satis | | Alkalmazási időszak: 2014. július 31-ig |
| | II. csoport | Színezékek quantum satis mennyiségben | quantum satis | (69) | Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől |
| | III. csoport: | Színezékek együttes felső határértékkel | 300 | | Alkalmazási időszak: 2014. július 31-ig |
| | III. csoport: | Színezékek együttes felső határértékkel | 300 | (69) | Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől |
| | IV. csoport: | Poliolok | quantum satis | | |
| | E 104 | Kinolinsárga | 35 | (61) | Alkalmazási időszak: 2014. január 1-jétől2014. július 31-ig |
| | E 104 | Kinolinsárga | 35 | (61)(69) | Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől
  kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket |
| | E 104 | Kinolinsárga | 10 | (61) | Alkalmazási időszak: 2014. január 1-jétől2014. július 31-ig |
| | E 104 | Kinolinsárga | 10 | (61)(69) | Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől
  kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők |
| | E 110 | Sunset Yellow FCF/Narancssárga S | 10 | (61) | Alkalmazási időszak: 2014. január 1-jétől2014. július 31-ig |
| | E 110 | Sunset Yellow FCF/Narancssárga S | 10 | (61)(69) | Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől |
| | E 124 | Ponceau 4R, Kosnilvörös A | 35 | (61) | Alkalmazási időszak: 2014. január 1-jétől2014. július 31-ig |
| | E 124 | Ponceau 4R, Kosnilvörös A | 35 | (61)(69) | Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől
  kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket |
| | E 124 | Ponceau 4R, Kosnilvörös A | 10 | (61) | Alkalmazási időszak: 2014. január 1-jétől2014. július 31-ig |
| | E 124 | Ponceau 4R, Kosnilvörös A | 10 | (61)(69) | Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől
  kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők |
| | E 160d | Likopin | 30 | | |
| | E 200–213 | Szorbinsav – szorbátok; Benzoesav – benzoátok | 1 000 | (1) (2) | kizárólag: szárított, és A-vitaminból, valamint A- és D-vitamin keverékéből álló készítményeket tartalmazó étrend-kiegészítők, a rágható formában lévők kivételével |
| | E 310–321 | Propil-gallát, TBHQ, BHA és BHT | 400 | (1) | |
| | E 338–452 | Foszforsav – foszfátok – di-, tri- és polifoszfátok | quantum satis | | |
| | E 392 | Rozmaringkivonatok | 400 | (46) | |
| | E 405 | Propán-1, 2-diol-alginát | 1 000 | | |
| | E 416 | Karayagumi | quantum satis | | |
| | E 426 | Szója-hemicellulóz | 1 500 | | |
| | E 432-436 | Poliszorbátok | quantum satis | | |
| | E 459 | béta-Ciklodextrin | quantum satis | | kizárólag: étrend-kiegészítők tabletta és bevonatos tabletta formájában |
| | E 468 | Térhálós nátrium-karboxi-metil-cellulóz | 30 000 | | kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket |
| | E 473-474 | Zsírsavak szacharóz-észterei – cukorgliceridek | quantum satis | (1) | |
| | E 475 | Zsírsavak poliglicerin-észterei | quantum satis | | |
| | E 491-495 | Szorbitan-észterek | quantum satis | (1) | |
| | E 551-559 | Szilícium-dioxid – szilikátok | quantum satis | | Alkalmazási időszak: 2014. január 31-ig |
| | E 551-553 | Szilícium-dioxid – szilikátok | quantum satis | | Alkalmazási időszak: 2014. február 1-jétől |
| | E 900 | Dimetil-polisziloxán | 10 | (91) | kizárólag: étrend-kiegészítők pezsgőtabletta formájában |
| | E 901 | Fehér és sárga méhviasz | quantum satis | | |
| | E 902 | Kandelillaviasz | quantum satis | | |
| | E 903 | Karnaubaviasz | 200 | | |
| | E 904 | Sellak | quantum satis | | |
| | E 950 | Aceszulfám K | 500 | | |
| | E 950 | Aceszulfám K | 2 000 | | kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők |
| | E 951 | Aszpartám | 2 000 | | |
| | E 951 | Aszpartám | 5 500 | | kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők |
| | E 952 | Ciklaminsav, valamint Na- és Ca-sói | 500 | (51) | |
| | E 952 | Ciklaminsav, valamint Na- és Ca-sói | 1 250 | (51) | kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők |
| | E 954 | Szacharin, valamint Na-, K- és Ca-sói | 500 | (52) | |
| | E 954 | Szacharin, valamint Na-, K- és Ca-sói | 1 200 | (52) | kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők |
| | E 955 | Szukralóz | 800 | | |
| | E 955 | Szukralóz | 2 400 | | kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők |
| | E 957 | Taumatin | 400 | | kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők |
| | E 959 | Neoheszperidin DC | 100 | | |
| | E 959 | Neoheszperidin DC | 400 | | kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők |
| | E 960 | Szteviol-glikozidok | 670 | (60) | |
| | E 960 | Szteviol-glikozidok | 1 800 | (60) | kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők |
| | E 961 | Neotám | 60 | | |
| | E 961 | Neotám | 185 | | kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők |
| | E 961 | Neotám | 2 | | kizárólag: ízfokozóként, kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket |
| | E 961 | Neotám | 2 | | kizárólag: vitaminok és/vagy ásványi alapú étrend-kiegészítők rágható formában, ízfokozóként |
| | E 962 | Aszpartám-aceszulfámsó | 500 | (11)a (49) (50) | |
| | E 962 | Aszpartám-aceszulfámsó | 2 000 | (11)a (49) (50) | kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők |
| | E 969 | Advantám | 20 | | |
| | E 969 | Advantám | 55 | | kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők |
| | E 1201 | Polivinilpirrolidon | quantum satis | | kizárólag: étrend-kiegészítők tabletta és bevonatos tabletta formájában |
| | E 1202 | Polivinilpolipirrolidon | quantum satis | | kizárólag: étrend-kiegészítők tabletta és bevonatos tabletta formájában |
| | E 1203 | Polivinil-alkohol (PVA) | 18 000 | | kizárólag: kapszula és tabletta formában lévő étrend-kiegészítők |
| | E 1204 | Pullulán | quantum satis | | kizárólag: kapszula és tabletta formában lévő étrend-kiegészítők |
| | E 1205 | Bázikus metakrilát-kopolimer | 100 000 | | kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket |
| | E 1206 | Semleges metakrilát-kopolimer | 200 000 | | kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket |
| | E 1207 | Anionos metakrilát-kopolimer | 100 000 | | kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket |
| | E 1208 | Polivinilpirrolidon-vinil-acetát-kopolimer | 100 000 | | kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket |
| | E 1209 | Polivinil-alkohol-polietilén-glikol) ojtott kopolimer | 100 000 | | kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket |
| | E 1505 | Trietil-citrát | 3 500 | | kizárólag: kapszula és tabletta formában lévő étrend-kiegészítők |
| | E 1521 | Polietilén-glikol | 10 000 | | kizárólag: kapszula és tabletta formában lévő étrend-kiegészítők” |

ii.

az abban szereplő valamennyi bejegyzés helyébe a következő bejegyzések lépnek azok számsorrendje szerint beillesztve:

„I. csoport

Adalékanyagok

Az E 410, E 412, E 415, E 417 és E 425 nem használhatók lenyelés után rehidratálódó dehidratált élelmiszerek előállítására.

II. csoport

Színezékek quantum satis mennyiségben

quantum satis

Alkalmazási időszak: 2014. július 31-ig

II. csoport

Színezékek quantum satis mennyiségben

quantum satis

(69)

Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől

III. csoport:

Színezékek együttes felső határértékkel

300

Alkalmazási időszak: 2014. július 31-ig

III. csoport:

Színezékek együttes felső határértékkel

300

(69)

Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől

IV. csoport:

Poliolok

quantum satis

E 104

Kinolinsárga

35

(61)

Alkalmazási időszak: 2014. január 1-jétől2014. július 31-ig

E 104

Kinolinsárga

35

(61)(69)

Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől

kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket

E 104

Kinolinsárga

10

(61)

Alkalmazási időszak: 2014. január 1-jétől2014. július 31-ig

E 104

Kinolinsárga

10

(61)(69)

Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől

kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők

E 110

Sunset Yellow FCF/Narancssárga S

10

(61)

Alkalmazási időszak: 2014. január 1-jétől2014. július 31-ig

E 110

Sunset Yellow FCF/Narancssárga S

10

(61)(69)

Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől

E 124

Ponceau 4R, Kosnilvörös A

35

(61)

Alkalmazási időszak: 2014. január 1-jétől2014. július 31-ig

E 124

Ponceau 4R, Kosnilvörös A

35

(61)(69)

Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől

kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket

E 124

Ponceau 4R, Kosnilvörös A

10

(61)

Alkalmazási időszak: 2014. január 1-jétől2014. július 31-ig

E 124

Ponceau 4R, Kosnilvörös A

10

(61)(69)

Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől

kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők

E 160d

Likopin

30

E 200–213

Szorbinsav – szorbátok; Benzoesav – benzoátok

1 000

(1) (2)

kizárólag: szárított, és A-vitaminból, valamint A- és D-vitamin keverékéből álló készítményeket tartalmazó étrend-kiegészítők, a rágható formában lévők kivételével

E 310–321

Propil-gallát, TBHQ, BHA és BHT

400

(1)

E 338–452

Foszforsav – foszfátok – di-, tri- és polifoszfátok

quantum satis

E 392

Rozmaringkivonatok

400

(46)

E 405

Propán-1, 2-diol-alginát

1 000

E 416

Karayagumi

quantum satis

E 426

Szója-hemicellulóz

1 500

E 432-436

Poliszorbátok

quantum satis

E 459

béta-Ciklodextrin

quantum satis

kizárólag: étrend-kiegészítők tabletta és bevonatos tabletta formájában

E 468

Térhálós nátrium-karboxi-metil-cellulóz

30 000

kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket

E 473-474

Zsírsavak szacharóz-észterei – cukorgliceridek

quantum satis

(1)

E 475

Zsírsavak poliglicerin-észterei

quantum satis

E 491-495

Szorbitan-észterek

quantum satis

(1)

E 551-559

Szilícium-dioxid – szilikátok

quantum satis

Alkalmazási időszak: 2014. január 31-ig

E 551-553

Szilícium-dioxid – szilikátok

quantum satis

Alkalmazási időszak: 2014. február 1-jétől

E 900

Dimetil-polisziloxán

10

(91)

kizárólag: étrend-kiegészítők pezsgőtabletta formájában

E 901

Fehér és sárga méhviasz

quantum satis

E 902

Kandelillaviasz

quantum satis

E 903

Karnaubaviasz

200

E 904

Sellak

quantum satis

E 950

Aceszulfám K

500

E 950

Aceszulfám K

2 000

kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők

E 951

Aszpartám

2 000

E 951

Aszpartám

5 500

kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők

E 952

Ciklaminsav, valamint Na- és Ca-sói

500

(51)

E 952

Ciklaminsav, valamint Na- és Ca-sói

1 250

(51)

kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők

E 954

Szacharin, valamint Na-, K- és Ca-sói

500

(52)

E 954

Szacharin, valamint Na-, K- és Ca-sói

1 200

(52)

kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők

E 955

Szukralóz

800

E 955

Szukralóz

2 400

kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők

E 957

Taumatin

400

kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők

E 959

Neoheszperidin DC

100

E 959

Neoheszperidin DC

400

kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők

E 960

Szteviol-glikozidok

670

(60)

E 960

Szteviol-glikozidok

1 800

(60)

kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők

E 961

Neotám

60

E 961

Neotám

185

kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők

E 961

Neotám

2

kizárólag: ízfokozóként, kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket

E 961

Neotám

2

kizárólag: vitaminok és/vagy ásványi alapú étrend-kiegészítők rágható formában, ízfokozóként

E 962

Aszpartám-aceszulfámsó

500

(11)a (49) (50)

E 962

Aszpartám-aceszulfámsó

2 000

(11)a (49) (50)

kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők

E 969

Advantám

20

E 969

Advantám

55

kizárólag: rágható formában lévő étrend-kiegészítők

E 1201

Polivinilpirrolidon

quantum satis

kizárólag: étrend-kiegészítők tabletta és bevonatos tabletta formájában

E 1202

Polivinilpolipirrolidon

quantum satis

kizárólag: étrend-kiegészítők tabletta és bevonatos tabletta formájában

E 1203

Polivinil-alkohol (PVA)

18 000

kizárólag: kapszula és tabletta formában lévő étrend-kiegészítők

E 1204

Pullulán

quantum satis

kizárólag: kapszula és tabletta formában lévő étrend-kiegészítők

E 1205

Bázikus metakrilát-kopolimer

100 000

kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket

E 1206

Semleges metakrilát-kopolimer

200 000

kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket

E 1207

Anionos metakrilát-kopolimer

100 000

kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket

E 1208

Polivinilpirrolidon-vinil-acetát-kopolimer

100 000

kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket

E 1209

Polivinil-alkohol-polietilén-glikol) ojtott kopolimer

100 000

kivéve a rágható formában lévő étrend-kiegészítőket

E 1505

Trietil-citrát

3 500

kizárólag: kapszula és tabletta formában lévő étrend-kiegészítők

E 1521

Polietilén-glikol

10 000

kizárólag: kapszula és tabletta formában lévő étrend-kiegészítők”

| c) | A 17.2. élelmiszer-alkategóriára vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:






  i. | a cím helyébe a következő szöveg lép:






  „17.2. | Folyékony étrend-kiegészítők,kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

A 17.2. élelmiszer-alkategóriára vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:

i.

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„17.2.

Folyékony étrend-kiegészítők,kivéve a csecsemőknek és kisgyermekeknek készült étrend-kiegészítőket”

| ii. | az abban szereplő valamennyi bejegyzés helyébe a következő bejegyzések lépnek azok számsorrendje szerint beillesztve | „I. csoport | Adalékanyagok | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | II. csoport | Színezékek quantum satis mennyiségben | quantum satis | | |
| | II. csoport | Színezékek quantum satis mennyiségben | quantum satis | | Alkalmazási időszak: 2014. július 31-ig |
| | II. csoport | Színezékek quantum satis mennyiségben | quantum satis | (69) | Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől
  kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formájában |
| | III. csoport: | Színezékek együttes felső határértékkel | 100 | | |
| | IV. csoport: | Poliolok | quantum satis | | |
| | E 104 | Kinolinsárga | 10 | (61) | Alkalmazási időszak: 2014. január 1-jétől2014. július 31-ig |
| | E 104 | Kinolinsárga | 10 | (61)(69) | Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől |
| | E 110 | Sunset Yellow FCF/Narancssárga S | 10 | (61) | Alkalmazási időszak: 2014. január 1-jétől2014. július 31-ig |
| | E 110 | Sunset Yellow FCF/Narancssárga S | 10 | (61)(69) | Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől |
| | E 124 | Ponceau 4R, Kosnilvörös A | 10 | (61) | Alkalmazási időszak: 2014. január 1-jétől2014. július 31-ig |
| | E 124 | Ponceau 4R, Kosnilvörös A | 10 | (61)(69) | Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől |
| | E 160d | Likopin | 30 | | |
| | E 200-213 | Szorbinsav – szorbátok; Benzoesav – benzoátok | 2 000 | (1) (2) | kivéve a szirup formában lévő étrend-kiegészítőket |
| | E 310-321 | Propil-gallát, TBHQ, BHA és BHT | 400 | (1) | |
| | E 338–452 | Foszforsav – foszfátok – di-, tri- és polifoszfátok | quantum satis | | |
| | E 392 | Rozmaringkivonatok | 400 | (46) | |
| | E 405 | Propán-1, 2-diol-alginát | 1 000 | | |
| | E 416 | Karayagumi | quantum satis | | |
| | E 426 | Szója-hemicellulóz | 1 500 | | |
| | E 432-436 | Poliszorbátok | quantum satis | | |
| | E 473-474 | Zsírsavak szacharóz-észterei – cukorgliceridek | quantum satis | (1) | |
| | E 475 | Zsírsavak poliglicerin-észterei | quantum satis | | |
| | E 491-495 | Szorbitan-észterek | quantum satis | (1) | |
| | E 551-559 | Szilícium-dioxid – szilikátok | quantum satis | | Alkalmazási időszak: 2014. január 31-ig |
| | E 551-553 | Szilícium-dioxid – szilikátok | quantum satis | | Alkalmazási időszak: 2014. február 1-jétől |
| | E 950 | Aceszulfám K | 350 | | |
| | E 950 | Aceszulfám K | 2 000 | | kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában |
| | E 951 | Aszpartám | 600 | | |
| | E 951 | Aszpartám | 5 500 | | kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában |
| | E 952 | Ciklaminsav, valamint Na- és Ca-sói | 400 | (51) | |
| | E 952 | Ciklaminsav, valamint Na- és Ca-sói | 1 250 | (51) | kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában |
| | E 954 | Szacharin, valamint Na-, K- és Ca-sói | 80 | (52) | |
| | E 954 | Szacharin, valamint Na-, K- és Ca-sói | 1 200 | (52) | kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában |
| | E 955 | Szukralóz | 240 | | |
| | E 955 | Szukralóz | 2 400 | | kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában |
| | E 957 | Taumatin | 400 | | kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában |
| | E 959 | Neoheszperidin DC | 50 | | |
| | E 959 | Neoheszperidin DC | 400 | | kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában |
| | E 960 | Szteviol-glikozidok | 200 | (60) | |
| | E 960 | Szteviol-glikozidok | 1 800 | (60) | kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában |
| | E 961 | Neotám | 20 | | |
| | E 961 | Neotám | 185 | | kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában |
| | E 961 | Neotám | 2 | | kizárólag: ízfokozóként, kivéve a szirup formában lévő étrend-kiegészítőket |
| | E 961 | Neotám | 2 | | kizárólag: vitaminok és/vagy ásványi alapú étrend-kiegészítők szirup formában, ízfokozóként |
| | E 962 | Aszpartám-aceszulfámsó | 350 | (11)a (49) (50) | |
| | E 962 | Aszpartám-aceszulfámsó | 2 000 | (11)a (49) (50) | kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában |
| | E 969 | Advantám | 6 | | |
| | E 969 | Advantám | 55 | | kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában” |

ii.

az abban szereplő valamennyi bejegyzés helyébe a következő bejegyzések lépnek azok számsorrendje szerint beillesztve

„I. csoport

Adalékanyagok

II. csoport

Színezékek quantum satis mennyiségben

quantum satis

II. csoport

Színezékek quantum satis mennyiségben

quantum satis

Alkalmazási időszak: 2014. július 31-ig

II. csoport

Színezékek quantum satis mennyiségben

quantum satis

(69)

Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől

kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formájában

III. csoport:

Színezékek együttes felső határértékkel

100

IV. csoport:

Poliolok

quantum satis

E 104

Kinolinsárga

10

(61)

Alkalmazási időszak: 2014. január 1-jétől2014. július 31-ig

E 104

Kinolinsárga

10

(61)(69)

Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől

E 110

Sunset Yellow FCF/Narancssárga S

10

(61)

Alkalmazási időszak: 2014. január 1-jétől2014. július 31-ig

E 110

Sunset Yellow FCF/Narancssárga S

10

(61)(69)

Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől

E 124

Ponceau 4R, Kosnilvörös A

10

(61)

Alkalmazási időszak: 2014. január 1-jétől2014. július 31-ig

E 124

Ponceau 4R, Kosnilvörös A

10

(61)(69)

Alkalmazási időszak: 2014. augusztus 1-jétől

E 160d

Likopin

30

E 200-213

Szorbinsav – szorbátok; Benzoesav – benzoátok

2 000

(1) (2)

kivéve a szirup formában lévő étrend-kiegészítőket

E 310-321

Propil-gallát, TBHQ, BHA és BHT

400

(1)

E 338–452

Foszforsav – foszfátok – di-, tri- és polifoszfátok

quantum satis

E 392

Rozmaringkivonatok

400

(46)

E 405

Propán-1, 2-diol-alginát

1 000

E 416

Karayagumi

quantum satis

E 426

Szója-hemicellulóz

1 500

E 432-436

Poliszorbátok

quantum satis

E 473-474

Zsírsavak szacharóz-észterei – cukorgliceridek

quantum satis

(1)

E 475

Zsírsavak poliglicerin-észterei

quantum satis

E 491-495

Szorbitan-észterek

quantum satis

(1)

E 551-559

Szilícium-dioxid – szilikátok

quantum satis

Alkalmazási időszak: 2014. január 31-ig

E 551-553

Szilícium-dioxid – szilikátok

quantum satis

Alkalmazási időszak: 2014. február 1-jétől

E 950

Aceszulfám K

350

E 950

Aceszulfám K

2 000

kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában

E 951

Aszpartám

600

E 951

Aszpartám

5 500

kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában

E 952

Ciklaminsav, valamint Na- és Ca-sói

400

(51)

E 952

Ciklaminsav, valamint Na- és Ca-sói

1 250

(51)

kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában

E 954

Szacharin, valamint Na-, K- és Ca-sói

80

(52)

E 954

Szacharin, valamint Na-, K- és Ca-sói

1 200

(52)

kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában

E 955

Szukralóz

240

E 955

Szukralóz

2 400

kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában

E 957

Taumatin

400

kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában

E 959

Neoheszperidin DC

50

E 959

Neoheszperidin DC

400

kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában

E 960

Szteviol-glikozidok

200

(60)

E 960

Szteviol-glikozidok

1 800

(60)

kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában

E 961

Neotám

20

E 961

Neotám

185

kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában

E 961

Neotám

2

kizárólag: ízfokozóként, kivéve a szirup formában lévő étrend-kiegészítőket

E 961

Neotám

2

kizárólag: vitaminok és/vagy ásványi alapú étrend-kiegészítők szirup formában, ízfokozóként

E 962

Aszpartám-aceszulfámsó

350

(11)a (49) (50)

E 962

Aszpartám-aceszulfámsó

2 000

(11)a (49) (50)

kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában

E 969

Advantám

6

E 969

Advantám

55

kizárólag: étrend-kiegészítők szirup formában”

---

HATÁROZATOK

| 2018.10.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 253/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.10.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 253/45

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1498 HATÁROZATA

(2017. december 21.)

az Olaszország által az Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria javára végrehajtott SA.38613. (2016/C) (korábbi 2015/NN) számú állami támogatásról és intézkedésről

(az értesítés a C(2017) 8391. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután a fent hivatkozott rendelkezésnek megfelelően felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1), és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | A (kilétüket felfedni nem kívánó) versenytársak által 2014. április 11-én és 14-én benyújtott két hivatalos panaszt követően a Bizottság előzetes vizsgálatot indított az olasz acélgyártó, az Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria (a továbbiakban: Ilva) javát szolgáló állítólagos támogatási intézkedések tárgyában. A Wirtschaftsvereinigung Stahl (a német acélipari szövetség, a továbbiakban: WV Stahl) 2015. április 10-én, az Eurofer (az Európai Acélszövetség) pedig 2015. június 24-én ugyancsak hivatalos panaszt nyújtott be. A British Steel Association (a brit acélipari szövetség) 2015. június 25-én támogatta e panaszokat. |
| --- | --- |

(1)

A (kilétüket felfedni nem kívánó) versenytársak által 2014. április 11-én és 14-én benyújtott két hivatalos panaszt követően a Bizottság előzetes vizsgálatot indított az olasz acélgyártó, az Ilva S.p.A. in Amministrazione Straordinaria (a továbbiakban: Ilva) javát szolgáló állítólagos támogatási intézkedések tárgyában. A Wirtschaftsvereinigung Stahl (a német acélipari szövetség, a továbbiakban: WV Stahl) 2015. április 10-én, az Eurofer (az Európai Acélszövetség) pedig 2015. június 24-én ugyancsak hivatalos panaszt nyújtott be. A British Steel Association (a brit acélipari szövetség) 2015. június 25-én támogatta e panaszokat.

in Amministrazione Straordinaria

| (2) | 2016. január 20-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Olaszországot, hogy az Ilva javára nyújtott négy támogatási intézkedés tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott. A Bizottság 2016. május 13-án kelt levelében ezen eljárásnak egy ötödik intézkedésre való kiterjesztéséről tájékoztatta Olaszországot. |
| --- | --- |

(2)

2016. január 20-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Olaszországot, hogy az Ilva javára nyújtott négy támogatási intézkedés tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott. A Bizottság 2016. május 13-án kelt levelében ezen eljárásnak egy ötödik intézkedésre való kiterjesztéséről tájékoztatta Olaszországot.

| (3) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot (a továbbiakban: az eljárást megindító határozat) és az ezen eljárásnak egy ötödik intézkedésre való kiterjesztéséről szóló bizottsági határozatot (a továbbiakban: az eljárást kiterjesztő határozat) a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felhívta az érdekelteket arra, hogy ismertessék észrevételeiket a szóban forgó támogatási intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(3)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot (a továbbiakban: az eljárást megindító határozat) és az ezen eljárásnak egy ötödik intézkedésre való kiterjesztéséről szóló bizottsági határozatot (a továbbiakban: az eljárást kiterjesztő határozat) a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felhívta az érdekelteket arra, hogy ismertessék észrevételeiket a szóban forgó támogatási intézkedésekkel kapcsolatban.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (4) | Olaszország a 2016. március 3-i levélben és a 2016. július 26-i elvélben nyújtotta be az eljárást megindító határozattal és az eljárást kiterjesztő határozattal kapcsolatos észrevételeit. |
| --- | --- |

(4)

Olaszország a 2016. március 3-i levélben és a 2016. július 26-i elvélben nyújtotta be az eljárást megindító határozattal és az eljárást kiterjesztő határozattal kapcsolatos észrevételeit.

| (5) | Ezenkívül észrevételek érkeztek a Bizottsághoz több érdekelt féltől is. A Bizottság ezen észrevételeket továbbította Olaszországnak, amelynek lehetősége volt megjegyzéseket fűzni az észrevételekhez. Olaszország a 2016. július 29-i levélben nyújtotta be észrevételeit. |
| --- | --- |

(5)

Ezenkívül észrevételek érkeztek a Bizottsághoz több érdekelt féltől is. A Bizottság ezen észrevételeket továbbította Olaszországnak, amelynek lehetősége volt megjegyzéseket fűzni az észrevételekhez. Olaszország a 2016. július 29-i levélben nyújtotta be észrevételeit.

| (6) | A Bizottság 2016. február 24-i, 2016. május 4-i, 2016. szeptember 30-i, 2017. február 1-jei és 2017. szeptember 8-i levelében további tájékoztatást kért Olaszországtól. Olaszország e tájékoztatáskérésekre 2016. március 10-én, 2016. május 13-án, 2016. november 8-án, 2017. március 10-én és 2017. október 16-án válaszolt. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2016. február 24-i, 2016. május 4-i, 2016. szeptember 30-i, 2017. február 1-jei és 2017. szeptember 8-i levelében további tájékoztatást kért Olaszországtól. Olaszország e tájékoztatáskérésekre 2016. március 10-én, 2016. május 13-án, 2016. november 8-án, 2017. március 10-én és 2017. október 16-án válaszolt.

| (7) | Miután tájékoztatást kapott arról, hogy Olaszország az Ilva eszközeinek értékesítésre való felkínálásáról határozott, a Bizottság arra kérte Olaszországot, hogy nevezzen ki független ellenőrző megbízottat, akinek az a szerepe, hogy beszámoljon a Bizottságnak az értékesítési folyamat szervezéséről és végrehajtásáról. Az ellenőrző megbízott 2016. június 15-én, 2016. október 3-án, 2016. december 13-án és 14-én, 2017. február 1-jén, 2017. február 22-én és 2017. június 30-án jelentést küldött a Bizottságnak, majd 2017. július 20-án benyújtotta az értékesítési folyamatról szóló zárójelentését. Az olasz hatóságok 2017. június 7-én levélben tájékoztatták a Bizottságot a tendereljárás eredményéről is, és 2017. július 24-én további tájékoztatást nyújtottak az értékesítési folyamatra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(7)

Miután tájékoztatást kapott arról, hogy Olaszország az Ilva eszközeinek értékesítésre való felkínálásáról határozott, a Bizottság arra kérte Olaszországot, hogy nevezzen ki független ellenőrző megbízottat, akinek az a szerepe, hogy beszámoljon a Bizottságnak az értékesítési folyamat szervezéséről és végrehajtásáról. Az ellenőrző megbízott 2016. június 15-én, 2016. október 3-án, 2016. december 13-án és 14-én, 2017. február 1-jén, 2017. február 22-én és 2017. június 30-án jelentést küldött a Bizottságnak, majd 2017. július 20-án benyújtotta az értékesítési folyamatról szóló zárójelentését. Az olasz hatóságok 2017. június 7-én levélben tájékoztatták a Bizottságot a tendereljárás eredményéről is, és 2017. július 24-én további tájékoztatást nyújtottak az értékesítési folyamatra vonatkozóan.

2.   LEÍRÁS

LEÍRÁS

2.1.   A kedvezményezett

A kedvezményezett

| (8) | Az Ilva a legnagyobb európai acélgyártók egyike, amely szénacél termékek gyártásával, feldolgozásával és értékesítésével foglalkozik, és ennek érdekében többek között a 2012. december 24-i 231. sz. törvénnyel átalakított és módosított, 2012. december 3-i 207. sz. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: 207/2012. sz. törvényerejű rendelet) 1. cikkében meghatározott nemzeti stratégiai érdekű ipari létesítményeket irányít. Az Ilva 1996-tól kezdődően a Riva család tulajdonában áll, korábban pedig az olasz állam ellenőrizte az Istituto per la Ricostruzione Industriale (a továbbiakban: IRI) révén. A vállalat 2016-ra összesen körülbelül 14 000 főt foglalkoztatott, ebből csaknem 11 000 fő a tarantói (Apulia régió) fő gyártóüzemben dolgozott. Az Ilvának más termelőegységei is vannak Olaszországban, Franciaországban, Tunéziában és Görögországban pedig kereskedelmi telephelyeket működtet. |
| --- | --- |

(8)

Az Ilva a legnagyobb európai acélgyártók egyike, amely szénacél termékek gyártásával, feldolgozásával és értékesítésével foglalkozik, és ennek érdekében többek között a 2012. december 24-i 231. sz. törvénnyel átalakított és módosított, 2012. december 3-i 207. sz. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: 207/2012. sz. törvényerejű rendelet) 1. cikkében meghatározott nemzeti stratégiai érdekű ipari létesítményeket irányít. Az Ilva 1996-tól kezdődően a Riva család tulajdonában áll, korábban pedig az olasz állam ellenőrizte az Istituto per la Ricostruzione Industriale (a továbbiakban: IRI) révén. A vállalat 2016-ra összesen körülbelül 14 000 főt foglalkoztatott, ebből csaknem 11 000 fő a tarantói (Apulia régió) fő gyártóüzemben dolgozott. Az Ilvának más termelőegységei is vannak Olaszországban, Franciaországban, Tunéziában és Görögországban pedig kereskedelmi telephelyeket működtet.

Istituto per la Ricostruzione Industriale

| (9) | Az Ilva a regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás (3) IV. mellékletének a)–e) pontjában foglalt, az acélipart meghatározó termékfelsorolásban szereplő szénacél termékeket gyárt. |
| --- | --- |

(9)

Az Ilva a regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás (3) IV. mellékletének a)–e) pontjában foglalt, az acélipart meghatározó termékfelsorolásban szereplő szénacél termékeket gyárt.

3

| (10) | Az Ilva tarantói üzeme [...] (*1) tonna éves termelési kapacitásával a teljes uniós szénacélgyártó kapacitás kb. 9,8 %-át adja (4). A jelenlegi rendkívüli igazgatás és a környezetvédelmi korlátozások mellett az Ilva névleges kapacitásának [...]-án működik (az ötből három olvasztó üzemel). 2016-ban 5,8 millió tonna szénacélt állított elő (5), ami az olasz szénacélgyártás kb. 65 %-át, illetve az uniós szénacélgyártás kb. 7 %-át teszi ki. Az Ilva elsősorban Olaszországban ([...]), továbbá más európai ([...]) és harmadik országokban ([...]) értékesíti termékeit (6). |
| --- | --- |

(10)

Az Ilva tarantói üzeme [...] (*1) tonna éves termelési kapacitásával a teljes uniós szénacélgyártó kapacitás kb. 9,8 %-át adja (4). A jelenlegi rendkívüli igazgatás és a környezetvédelmi korlátozások mellett az Ilva névleges kapacitásának [...]-án működik (az ötből három olvasztó üzemel). 2016-ban 5,8 millió tonna szénacélt állított elő (5), ami az olasz szénacélgyártás kb. 65 %-át, illetve az uniós szénacélgyártás kb. 7 %-át teszi ki. Az Ilva elsősorban Olaszországban ([...]), továbbá más európai ([...]) és harmadik országokban ([...]) értékesíti termékeit (6).

*1

4

5

6

| (11) | Taranto térsége, ahol az Ilva fő gyártóüzeme működik, erősen szennyezett. Mérések tanúsága szerint mind az Ilva telephelyén, mind pedig Taranto város közeli lakott területein erősen szennyezett a levegő, a talaj, valamint a felszíni és a felszín alatti vizek, ami súlyos következményekkel jár az emberi egészségre és a környezetre nézve (7). Olaszországban vádat emeltek az Ilva, valamint fő részvényesei és korábbi vezetősége ellen környezeti katasztrófa állítólagos okozása miatt (8). Az Ilva egyszersmind egy kötelezettségszegési eljárás középpontjában is áll, amelyet a Bizottság indított Olaszország ellen (9). Két felszólító levél (10) után a Bizottság 2014. október 16-án indokolással ellátott véleményt (a továbbiakban: indokolással ellátott vélemény) küldött Olaszországnak a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) és a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) megsértése miatt, amelyek megszabják a tagállamok által a környezetvédelmi engedélyek ipari létesítményeknek való kiadása során alkalmazandó szabályokat. |
| --- | --- |

(11)

Taranto térsége, ahol az Ilva fő gyártóüzeme működik, erősen szennyezett. Mérések tanúsága szerint mind az Ilva telephelyén, mind pedig Taranto város közeli lakott területein erősen szennyezett a levegő, a talaj, valamint a felszíni és a felszín alatti vizek, ami súlyos következményekkel jár az emberi egészségre és a környezetre nézve (7). Olaszországban vádat emeltek az Ilva, valamint fő részvényesei és korábbi vezetősége ellen környezeti katasztrófa állítólagos okozása miatt (8). Az Ilva egyszersmind egy kötelezettségszegési eljárás középpontjában is áll, amelyet a Bizottság indított Olaszország ellen (9). Két felszólító levél (10) után a Bizottság 2014. október 16-án indokolással ellátott véleményt (a továbbiakban: indokolással ellátott vélemény) küldött Olaszországnak a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) és a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) megsértése miatt, amelyek megszabják a tagállamok által a környezetvédelmi engedélyek ipari létesítményeknek való kiadása során alkalmazandó szabályokat.

7

8

9

10

11

12

| (12) | E környezettel kapcsolatos probléma közepette az Ilva korábbi vezetőségének félre kellett állnia, és a vállalat vezetését 2013 júniusában egy kormány által kinevezett rendkívüli biztos vette át (13). A rendkívüli biztos megbízása úgy szólt, hogy garantálnia kell az ipari tevékenység folytatását, ugyanakkor pedig fel kell használnia a vállalat forrásait az Ilva környezetvédelmi engedélyének korábbi többszöri megsértésével okozott egészségügyi és környezeti károk költségeinek fedezésére. Ezzel összefüggésben a Miniszterek Tanácsa 2014. március 14-én egy „környezetvédelmi tervet” hagyott jóvá, amelynek célja a szennyezés megelőzése és az üzem környezetvédelmi engedélynek megfelelő korszerűsítése volt (14). E terv szerint 2014-ben az ahhoz szükséges beruházások összköltsége, hogy a tarantói üzem megfeleljen a környezetvédelmi engedély követelményeinek, [...] EUR-t tett volna ki. |
| --- | --- |

(12)

E környezettel kapcsolatos probléma közepette az Ilva korábbi vezetőségének félre kellett állnia, és a vállalat vezetését 2013 júniusában egy kormány által kinevezett rendkívüli biztos vette át (13). A rendkívüli biztos megbízása úgy szólt, hogy garantálnia kell az ipari tevékenység folytatását, ugyanakkor pedig fel kell használnia a vállalat forrásait az Ilva környezetvédelmi engedélyének korábbi többszöri megsértésével okozott egészségügyi és környezeti károk költségeinek fedezésére. Ezzel összefüggésben a Miniszterek Tanácsa 2014. március 14-én egy „környezetvédelmi tervet” hagyott jóvá, amelynek célja a szennyezés megelőzése és az üzem környezetvédelmi engedélynek megfelelő korszerűsítése volt (14). E terv szerint 2014-ben az ahhoz szükséges beruházások összköltsége, hogy a tarantói üzem megfeleljen a környezetvédelmi engedély követelményeinek, [...] EUR-t tett volna ki.

13

14

| (13) | Tekintettel az Ilva egyre instabilabb pénzügyi helyzetére, az olasz kormány 2015. január 5-én elfogadta az 1/2015. sz. törvényerejű rendeletet, amellyel eseti fizetésképtelenségi eljárást indított el az Ilva tekintetében. Ez az eseti fizetésképtelenségi eljárás az úgynevezett Marzano-törvény mintáját követte, amely az alapvető közszolgáltatások ellátásával megbízott, nehéz helyzetben lévő nagyvállalatok rendkívüli vagyonkezelésének szervezéséről szóló, különleges fizetésképtelenségi törvény. Ennek eredményeképpen a milánói bíróság 2015. január 30-án fizetésképtelenné nyilvánította az Ilvát (15). A fizetésképtelenséget megállapító határozatban feltüntetett teljes adósság 2,9 milliárd EUR-t tett ki. A kormány három rendkívüli biztost nevezett ki, hogy irányítsák a vállalatot. Az 1/2015. sz. törvényerejű rendeletet a 2015. március 3-i 20/2015. sz. törvény alakította törvénnyé, bizonyos módosításokkal (16). |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel az Ilva egyre instabilabb pénzügyi helyzetére, az olasz kormány 2015. január 5-én elfogadta az 1/2015. sz. törvényerejű rendeletet, amellyel eseti fizetésképtelenségi eljárást indított el az Ilva tekintetében. Ez az eseti fizetésképtelenségi eljárás az úgynevezett Marzano-törvény mintáját követte, amely az alapvető közszolgáltatások ellátásával megbízott, nehéz helyzetben lévő nagyvállalatok rendkívüli vagyonkezelésének szervezéséről szóló, különleges fizetésképtelenségi törvény. Ennek eredményeképpen a milánói bíróság 2015. január 30-án fizetésképtelenné nyilvánította az Ilvát (15). A fizetésképtelenséget megállapító határozatban feltüntetett teljes adósság 2,9 milliárd EUR-t tett ki. A kormány három rendkívüli biztost nevezett ki, hogy irányítsák a vállalatot. Az 1/2015. sz. törvényerejű rendeletet a 2015. március 3-i 20/2015. sz. törvény alakította törvénnyé, bizonyos módosításokkal (16).

15

16

| (14) | Az olasz hatóságok 2015. december 4-én tájékoztatták a Bizottságot a „Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva” című 191/2015. sz. törvényerejű rendelet aznapi elfogadásáról. A törvényerejű rendeletet a 2016. február 1-jei 13/2016. sz. törvény alakította törvénnyé bizonyos módosításokkal (17). A törvényerejű rendelet 1. cikke úgy rendelkezik, hogy az Ilva eszközeit 2016. június 30-ig átlátható és megkülönböztetésmentes nyilvános eljárás keretében értékesíteni kell, biztosítva a korábbi vállalat folytonosságának megszűnését. Az Ilva rendkívüli biztosai 2016. január 5-én a részvételi szándék kifejezésére való felhívást tettek közzé az Ilva és az ugyanazon csoportba tartozó más vállalatok tulajdonában lévő vállalkozások átruházásával kapcsolatban. Az előzetes átvilágítási szakaszban 25 érdeklődő fél vehetett részt, majd ezt követően felvásárlási konzorciumok alakultak a hivatalos ajánlatok 2016. június 30-ig való benyújtása céljából. 2016. június 30-án a tendereljárás utolsó szakaszába két ajánlattevő jutott tovább: i. az ArcelorMittal, egy globális acélipari vállalat által vezetett konzorcium, amelynek tagja volt még a Marcegaglia olasz acélgyártó és az Intesa Sanpaolo bank (a továbbiakban: AM konzorcium), valamint ii. az úgynevezett AcciaItalia konzorcium (a továbbiakban: AcciaItalia konzorcium), amelynek tagjai voltak többek között az Arvedi olasz acélgyártó, a Jindal Steel indiai acélipari vállalat és a Cassa Depositi e Prestiti (a továbbiakban: CDP) állami tulajdonban lévő bank. |
| --- | --- |

(14)

Az olasz hatóságok 2015. december 4-én tájékoztatták a Bizottságot a „Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva” című 191/2015. sz. törvényerejű rendelet aznapi elfogadásáról. A törvényerejű rendeletet a 2016. február 1-jei 13/2016. sz. törvény alakította törvénnyé bizonyos módosításokkal (17). A törvényerejű rendelet 1. cikke úgy rendelkezik, hogy az Ilva eszközeit 2016. június 30-ig átlátható és megkülönböztetésmentes nyilvános eljárás keretében értékesíteni kell, biztosítva a korábbi vállalat folytonosságának megszűnését. Az Ilva rendkívüli biztosai 2016. január 5-én a részvételi szándék kifejezésére való felhívást tettek közzé az Ilva és az ugyanazon csoportba tartozó más vállalatok tulajdonában lévő vállalkozások átruházásával kapcsolatban. Az előzetes átvilágítási szakaszban 25 érdeklődő fél vehetett részt, majd ezt követően felvásárlási konzorciumok alakultak a hivatalos ajánlatok 2016. június 30-ig való benyújtása céljából. 2016. június 30-án a tendereljárás utolsó szakaszába két ajánlattevő jutott tovább: i. az ArcelorMittal, egy globális acélipari vállalat által vezetett konzorcium, amelynek tagja volt még a Marcegaglia olasz acélgyártó és az Intesa Sanpaolo bank (a továbbiakban: AM konzorcium), valamint ii. az úgynevezett AcciaItalia konzorcium (a továbbiakban: AcciaItalia konzorcium), amelynek tagjai voltak többek között az Arvedi olasz acélgyártó, a Jindal Steel indiai acélipari vállalat és a Cassa Depositi e Prestiti (a továbbiakban: CDP) állami tulajdonban lévő bank.

Disposizioni urgenti per la cessione a terzi dei complessi aziendali del Gruppo Ilva

17

| (15) | Az értékesítési folyamat bizonyos késedelmet szenvedett. 2017. május 26-án az Ilva rendkívüli biztosai azt ajánlották, hogy az Ilva eszközeit ítéljék oda az AM konzorciumnak, amely 1,8 milliárd eurós árat ajánlott (18). A gazdaságfejlesztési miniszter követte ezt az ajánlást, és 2017. június 5-én kiadta az AM konzorcium javára szóló, végleges odaítélő rendeletet (19). A tranzakció lezárása várat magára, mert a Bizottság még nem engedélyezte az összefonódást. E tekintetben az AM konzorcium 2017. szeptember 21-én bejelentette a tranzakciót a Bizottságnak, amely 2017. november 8-án úgy határozott, hogy részletes vizsgálatot indít (20). |
| --- | --- |

(15)

Az értékesítési folyamat bizonyos késedelmet szenvedett. 2017. május 26-án az Ilva rendkívüli biztosai azt ajánlották, hogy az Ilva eszközeit ítéljék oda az AM konzorciumnak, amely 1,8 milliárd eurós árat ajánlott (18). A gazdaságfejlesztési miniszter követte ezt az ajánlást, és 2017. június 5-én kiadta az AM konzorcium javára szóló, végleges odaítélő rendeletet (19). A tranzakció lezárása várat magára, mert a Bizottság még nem engedélyezte az összefonódást. E tekintetben az AM konzorcium 2017. szeptember 21-én bejelentette a tranzakciót a Bizottságnak, amely 2017. november 8-án úgy határozott, hogy részletes vizsgálatot indít (20).

18

19

20

2.2.   Az értékelt intézkedések

Az értékelt intézkedések

| (16) | Az olasz hatóságok különféle intézkedéseket fogadtak el és módosítottak, hogy támogassák az Ilvát. E határozat az eljárást megindító és az eljárást kiterjesztő határozat tárgyát képező öt intézkedést érinti:






  a) | 1. intézkedés: az Ilva korábbi tulajonosai ellen indított büntetőeljárás során lefoglalt eszközök átruházása; |
| --- | --- | --- |

(16)

Az olasz hatóságok különféle intézkedéseket fogadtak el és módosítottak, hogy támogassák az Ilvát. E határozat az eljárást megindító és az eljárást kiterjesztő határozat tárgyát képező öt intézkedést érinti:

a)

1. intézkedés: az Ilva korábbi tulajonosai ellen indított büntetőeljárás során lefoglalt eszközök átruházása;

| b) | 2. intézkedés: az előre levonható kölcsönökről szóló törvény 250 millió EUR összegű magánkölcsön tekintetében történő alkalmazása; |
| --- | --- |

b)

2. intézkedés: az előre levonható kölcsönökről szóló törvény 250 millió EUR összegű magánkölcsön tekintetében történő alkalmazása;

| c) | 3. intézkedés: egy 400 millió EUR összegű kölcsönhöz nyújtott állami garancia; |
| --- | --- |

c)

3. intézkedés: egy 400 millió EUR összegű kölcsönhöz nyújtott állami garancia;

| d) | 4. intézkedés: a Fintecnával kötött egyezségi megállapodás; |
| --- | --- |

d)

4. intézkedés: a Fintecnával kötött egyezségi megállapodás;

| e) | 5. intézkedés: egy 300 millió EUR összegű állami kölcsön. |
| --- | --- |

e)

5. intézkedés: egy 300 millió EUR összegű állami kölcsön.

2.2.1.   1. intézkedés: az Ilva korábbi tulajonosai ellen indított büntetőeljárás során lefoglalt eszközök átruházása

1. intézkedés: az Ilva korábbi tulajonosai ellen indított büntetőeljárás során lefoglalt eszközök átruházása

| (17) | A Riva család egyes, korábban az Ilva vezetésében részt vevő tagjai ellen az olasz bíróságok előtt különféle csalással összefüggő bűncselekmények miatt vádat emeltek. A nemzeti bíróság 2013. májusban [...] EUR, a Riva család tulajdonát képező likvid eszközt (a továbbiakban: Riva-eszközök) foglalt le (sequestro preventivo), a család egyes tagjai ellen folyó büntetőeljárás befejeződéséig. |
| --- | --- |

(17)

A Riva család egyes, korábban az Ilva vezetésében részt vevő tagjai ellen az olasz bíróságok előtt különféle csalással összefüggő bűncselekmények miatt vádat emeltek. A nemzeti bíróság 2013. májusban [...] EUR, a Riva család tulajdonát képező likvid eszközt (a továbbiakban: Riva-eszközök) foglalt le (sequestro preventivo), a család egyes tagjai ellen folyó büntetőeljárás befejeződéséig.

sequestro preventivo

| (18) | Az általános olasz büntetőeljárás-jog alapján a büntetőeljárás keretében lefoglalt eszközöket az úgynevezett Igazságügyi Alapba (Fondo Unico di Giustizia) kell átutalni, amely az olasz igazságügyi minisztérium alapja, és „letétkezelőként” (custode ex lege) működik a büntetőeljárás befejeződéséig. Az alap kezeléséről az Equitalia Giustizia S.p.A. (a továbbiakban: Equitalia) gondoskodik (21). Az Equitalia befektetési megbízása szerint a Fondo Unico di Giustizia által tartott likvid eszközök csak megfelelő mértékű stabilitást és megbízhatóságot felmutató folyószámlákon helyezhetők el, vagy olasz államkötvényekbe fektethetők be (22). A lefoglalt összegek az egész bírósági eljárás alatt továbbra is az eredeti tulajdonosok tulajdonában maradnak, akik azonban nem rendelkezhetnek az eszközök felett. |
| --- | --- |

(18)

Az általános olasz büntetőeljárás-jog alapján a büntetőeljárás keretében lefoglalt eszközöket az úgynevezett Igazságügyi Alapba (Fondo Unico di Giustizia) kell átutalni, amely az olasz igazságügyi minisztérium alapja, és „letétkezelőként” (custode ex lege) működik a büntetőeljárás befejeződéséig. Az alap kezeléséről az Equitalia Giustizia S.p.A. (a továbbiakban: Equitalia) gondoskodik (21). Az Equitalia befektetési megbízása szerint a Fondo Unico di Giustizia által tartott likvid eszközök csak megfelelő mértékű stabilitást és megbízhatóságot felmutató folyószámlákon helyezhetők el, vagy olasz államkötvényekbe fektethetők be (22). A lefoglalt összegek az egész bírósági eljárás alatt továbbra is az eredeti tulajdonosok tulajdonában maradnak, akik azonban nem rendelkezhetnek az eszközök felett.

Fondo Unico di Giustizia

custode ex lege

21

Fondo Unico di Giustizia

22

| (19) | A Riva-eszközök esetében az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet 3. cikkének (1) bekezdése egy eseti rendelkezést vezetett be, amely szerint ezeket az eszközöket a büntetőeljárás vége előtt át lehet adni az Ilvának (23). E rendelkezés szerint az átruházást meghatározott feltételek mellett kellett végrehajtani. Az Ilva először is kötvényeket bocsátana ki a Riva-eszközök értékének megfelelő összegben. Ezt követően a Fondo Unico di Giustizia az őrizetében lévő Riva-eszközök felhasználásával jegyezné ezeket a kötvényeket. Ennek eredményeképpen a Fondo Unico di Giustizia elszámolásaiban az Ilva kötvényei szerepelnének a Riva-eszközök helyett biztosítékként a függőben lévő büntetőeljárással összefüggésben. Ugyanez a törvényerejű rendelet meghatározta, hogy az Ilvához ezen átruházást követően beérkező pénzt az Ilva környezetvédelmi tervének a végrehajtására kell elkülöníteni. |
| --- | --- |

(19)

A Riva-eszközök esetében az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet 3. cikkének (1) bekezdése egy eseti rendelkezést vezetett be, amely szerint ezeket az eszközöket a büntetőeljárás vége előtt át lehet adni az Ilvának (23). E rendelkezés szerint az átruházást meghatározott feltételek mellett kellett végrehajtani. Az Ilva először is kötvényeket bocsátana ki a Riva-eszközök értékének megfelelő összegben. Ezt követően a Fondo Unico di Giustizia az őrizetében lévő Riva-eszközök felhasználásával jegyezné ezeket a kötvényeket. Ennek eredményeképpen a Fondo Unico di Giustizia elszámolásaiban az Ilva kötvényei szerepelnének a Riva-eszközök helyett biztosítékként a függőben lévő büntetőeljárással összefüggésben. Ugyanez a törvényerejű rendelet meghatározta, hogy az Ilvához ezen átruházást követően beérkező pénzt az Ilva környezetvédelmi tervének a végrehajtására kell elkülöníteni.

23

Fondo Unico di Giustizia

Fondo Unico di Giustizia

| (20) | A nemzeti bíróság a 2015. május 11-i bírósági végzéssel (Decreto di Trasferimento) elrendelte a Riva-eszközök átruházását. A Fondo Unico di Giustizia részére történő átutalást azonban nem tudták végrehajtani, mivel a Riva család Olaszországon kívüli bankszámlákon tartotta a Riva-eszközöket (24), és az e számlák felett joghatósággal rendelkező külföldi bíróságok következetesen elutasították az eszközök Olaszországba való átutalását (25). |
| --- | --- |

(20)

A nemzeti bíróság a 2015. május 11-i bírósági végzéssel (Decreto di Trasferimento) elrendelte a Riva-eszközök átruházását. A Fondo Unico di Giustizia részére történő átutalást azonban nem tudták végrehajtani, mivel a Riva család Olaszországon kívüli bankszámlákon tartotta a Riva-eszközöket (24), és az e számlák felett joghatósággal rendelkező külföldi bíróságok következetesen elutasították az eszközök Olaszországba való átutalását (25).

Decreto di Trasferimento

Fondo Unico di Giustizia

24

25

| (21) | A helyzet akkor oldódott meg, amikor a Riva család és az Ilva 2016. decemberben egyezségi megállapodást kötött, amelynek révén a Riva család érintett tagjai beleegyeztek abba, hogy az általuk külföldi bankszámlákon tartott eszközöket véglegesen az Ilva rendelkezésére bocsátják az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott jogi formában. [...]. Az olasz hatóságok szerint az Ilva Riva családdal szembeni kártérítési igényei kb. [...] EUR-t tehettek ki. A lefoglalt és a törvény szerint a környezetvédelmi tervre elkülönített 1,1 milliárd EUR-n kívül a Riva család azt is vállalta, hogy további 145 millió EUR-t bocsát az Ilva rendelkezésére, hogy támogassa annak üzleti tevékenységeit. Ezen egyezségi megállapodás eredményeképpen a Riva-eszközöket repatriálták Olaszországba (26), és átutalták a Fondo Unico di Giustizia alapnak, amely 2017. június 13-án és 22-én összesen [...] EUR összegű, az Ilva által újonnan kibocsátott kötvényt jegyzett. |
| --- | --- |

(21)

A helyzet akkor oldódott meg, amikor a Riva család és az Ilva 2016. decemberben egyezségi megállapodást kötött, amelynek révén a Riva család érintett tagjai beleegyeztek abba, hogy az általuk külföldi bankszámlákon tartott eszközöket véglegesen az Ilva rendelkezésére bocsátják az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott jogi formában. [...]. Az olasz hatóságok szerint az Ilva Riva családdal szembeni kártérítési igényei kb. [...] EUR-t tehettek ki. A lefoglalt és a törvény szerint a környezetvédelmi tervre elkülönített 1,1 milliárd EUR-n kívül a Riva család azt is vállalta, hogy további 145 millió EUR-t bocsát az Ilva rendelkezésére, hogy támogassa annak üzleti tevékenységeit. Ezen egyezségi megállapodás eredményeképpen a Riva-eszközöket repatriálták Olaszországba (26), és átutalták a Fondo Unico di Giustizia alapnak, amely 2017. június 13-án és 22-én összesen [...] EUR összegű, az Ilva által újonnan kibocsátott kötvényt jegyzett.

26

Fondo Unico di Giustizia

2.2.2.   2. intézkedés: az előre levonható kölcsönökről szóló törvény

2. intézkedés: az előre levonható kölcsönökről szóló törvény

| (22) | A sajtó szerint az Ilva számára 2014. májusban nehézséget jelentett a fizetések és a szállítók kifizetése (27). A sajtó beszámolója szerint a bankok vonakodtak áthidaló kölcsönt nyújtani a vállalat likviditási igényeinek fedezésére (28). Egyszersmind úgy tűnik, hogy az olasz hatóságok (különösen a gazdaságfejlesztési minisztérium és a pugliai regionális hatóságok útján) 2014 folyamán végig részt vettek az ilyen kölcsön nyújtásával kapcsolatban a pénzügyi intézményekkel folytatott megbeszéléseken (29). |
| --- | --- |

(22)

A sajtó szerint az Ilva számára 2014. májusban nehézséget jelentett a fizetések és a szállítók kifizetése (27). A sajtó beszámolója szerint a bankok vonakodtak áthidaló kölcsönt nyújtani a vállalat likviditási igényeinek fedezésére (28). Egyszersmind úgy tűnik, hogy az olasz hatóságok (különösen a gazdaságfejlesztési minisztérium és a pugliai regionális hatóságok útján) 2014 folyamán végig részt vettek az ilyen kölcsön nyújtásával kapcsolatban a pénzügyi intézményekkel folytatott megbeszéléseken (29).

27

28

29

| (23) | Olaszország 2014. augusztus 11-én úgy módosította a 101/2013. törvényerejű rendelet 12. cikkének (5) bekezdését, hogy kivételesen előre levonhatónak minősüljenek a stratégiai nemzeti érdeket képviselő, a környezetvédelmi és egészségügyi helyreállítási tervek végrehajtása céljából rendkívüli igazgatás alá vont vállalkozásoknak nyújtott kölcsönök (30). Az előre levonható kölcsönöket elsőként fizetik vissza a fizetésképtelen vállalkozás felszámolás alá tartozó vagyonából, és elsőbbséget élveznek a vállalkozás hitelezőitől származó más kölcsönökkel és kötelezettségekkel szemben. Az Ilva helyzete megfelelt a törvényben meghatározott fogalommeghatározásnak, így ennek megfelelően az Ilvának nyújtott kölcsönöket előre levonhatónak lehetett minősíteni (31). |
| --- | --- |

(23)

Olaszország 2014. augusztus 11-én úgy módosította a 101/2013. törvényerejű rendelet 12. cikkének (5) bekezdését, hogy kivételesen előre levonhatónak minősüljenek a stratégiai nemzeti érdeket képviselő, a környezetvédelmi és egészségügyi helyreállítási tervek végrehajtása céljából rendkívüli igazgatás alá vont vállalkozásoknak nyújtott kölcsönök (30). Az előre levonható kölcsönöket elsőként fizetik vissza a fizetésképtelen vállalkozás felszámolás alá tartozó vagyonából, és elsőbbséget élveznek a vállalkozás hitelezőitől származó más kölcsönökkel és kötelezettségekkel szemben. Az Ilva helyzete megfelelt a törvényben meghatározott fogalommeghatározásnak, így ennek megfelelően az Ilvának nyújtott kölcsönöket előre levonhatónak lehetett minősíteni (31).

30

31

| (24) | A törvény e módosítása után egy hónappal, 2014. szeptember 11-én három magánbank vállalta, hogy 250 millió EUR összegű kölcsönt nyújt az Ilvának (32). A kölcsönt az Ilva a 2015. február 28-i lejáratakor nem fizette vissza. |
| --- | --- |

(24)

A törvény e módosítása után egy hónappal, 2014. szeptember 11-én három magánbank vállalta, hogy 250 millió EUR összegű kölcsönt nyújt az Ilvának (32). A kölcsönt az Ilva a 2015. február 28-i lejáratakor nem fizette vissza.

32

2.2.3.   3. intézkedés: egy 400 millió EUR összegű kölcsönhöz nyújtott állami garancia;

3. intézkedés: egy 400 millió EUR összegű kölcsönhöz nyújtott állami garancia;

| (25) | Az 1/2015. törvényerejű rendelet 3. cikkének (1b) bekezdése lehetővé tette, hogy az Ilva 400 millió EUR összegű, állami kezességvállalással biztosított előre levonható kölcsönről tárgyaljon az érdeklődő bankokkal. A kölcsönt a tervek szerint az Ilva környezetvédelmi tervének végrehajtására kellett fordítani (33). |
| --- | --- |

(25)

Az 1/2015. törvényerejű rendelet 3. cikkének (1b) bekezdése lehetővé tette, hogy az Ilva 400 millió EUR összegű, állami kezességvállalással biztosított előre levonható kölcsönről tárgyaljon az érdeklődő bankokkal. A kölcsönt a tervek szerint az Ilva környezetvédelmi tervének végrehajtására kellett fordítani (33).

33

| (26) | A gazdasági és pénzügyi minisztérium 2015. április 30-án rendelet útján, évi 3,12 %-os díjjal állami kezességvállalást bocsátott ki. |
| --- | --- |

(26)

A gazdasági és pénzügyi minisztérium 2015. április 30-án rendelet útján, évi 3,12 %-os díjjal állami kezességvállalást bocsátott ki.

| (27) | Az állami kezességvállalás kiadása után, 2015. május 27-én három finanszírozó intézmény vállalta, hogy 400 millió EUR összegű kölcsönt nyújt az Ilvának, a következő bontásban: 330 millió EUR kölcsönt a CDP, 50 millió EUR-t az Intesa Sanpaolo, 20 millió EUR-t pedig a Banco Popolare biztosít. Az Intesa Sanpaolo és a Banco Popolare ugyanaz a két magánbank, amely a 2. intézkedésben is részt vett. |
| --- | --- |

(27)

Az állami kezességvállalás kiadása után, 2015. május 27-én három finanszírozó intézmény vállalta, hogy 400 millió EUR összegű kölcsönt nyújt az Ilvának, a következő bontásban: 330 millió EUR kölcsönt a CDP, 50 millió EUR-t az Intesa Sanpaolo, 20 millió EUR-t pedig a Banco Popolare biztosít. Az Intesa Sanpaolo és a Banco Popolare ugyanaz a két magánbank, amely a 2. intézkedésben is részt vett.

| (28) | A 400 millió EUR összegű kölcsönt négy egymást követő 100 EUR összegű részletben folyósították 2015. június 10-én, október 9-én, december 10-én, majd december 28-án. A kölcsön éves kamata a hathavi Euribor + [...], és azt a kezdeti [...] türelmi idő után [...] kell visszafizetni. |
| --- | --- |

(28)

A 400 millió EUR összegű kölcsönt négy egymást követő 100 EUR összegű részletben folyósították 2015. június 10-én, október 9-én, december 10-én, majd december 28-án. A kölcsön éves kamata a hathavi Euribor + [...], és azt a kezdeti [...] türelmi idő után [...] kell visszafizetni.

2.2.4.   4. intézkedés: a Fintecnával kötött egyezségi megállapodás

4. intézkedés: a Fintecnával kötött egyezségi megállapodás

| (29) | Az Ilva 1995-ös privatizálása alatt az állami tulajdonban lévő IRI a privatizációs szerződés 17.7. cikke alapján vállalta, hogy [...] LIT plusz kamat (azaz az akkori árfolyamon körülbelül [...] EUR, illetve 2014. december 31-én kamatok nélkül [...] EUR, kamatokkal együtt pedig [...] EUR) összeghatárig garanciát vállal a privatizáció előtt bekövetkezett környezeti károkkal kapcsolatos jövőbeli igényekre. A privatizációs szerződés e környezeti károk számszerűsítésének végső határidejéül 1996. december 31-ét szabta meg. Az IRI 1996. április 16-án választott bírósági eljárást indított az eladási árral kapcsolatban. Ezt az eljárást 2000-ben anélkül zárták le, hogy rendezték volna a környezeti felelősséggel kapcsolatos vitát. Az Ilva 1996. május 6-án párhuzamos választott bírósági eljárást indított a környezeti felelősség tárgyában, amelyet azonban nem zártak le. |
| --- | --- |

(29)

Az Ilva 1995-ös privatizálása alatt az állami tulajdonban lévő IRI a privatizációs szerződés 17.7. cikke alapján vállalta, hogy [...] LIT plusz kamat (azaz az akkori árfolyamon körülbelül [...] EUR, illetve 2014. december 31-én kamatok nélkül [...] EUR, kamatokkal együtt pedig [...] EUR) összeghatárig garanciát vállal a privatizáció előtt bekövetkezett környezeti károkkal kapcsolatos jövőbeli igényekre. A privatizációs szerződés e környezeti károk számszerűsítésének végső határidejéül 1996. december 31-ét szabta meg. Az IRI 1996. április 16-án választott bírósági eljárást indított az eladási árral kapcsolatban. Ezt az eljárást 2000-ben anélkül zárták le, hogy rendezték volna a környezeti felelősséggel kapcsolatos vitát. Az Ilva 1996. május 6-án párhuzamos választott bírósági eljárást indított a környezeti felelősség tárgyában, amelyet azonban nem zártak le.

| (30) | 2002-ben az IRI jogutódja az állami tulajdonban lévő Fintecna lett. 2012 óta a Fintecna 100 %-ban a CDP tulajdonában van, amely viszont 100 %-ban az állam tulajdona. A Fintecna pénzügyi kimutatásait és vagyongazdálkodását egy, az olasz Számvevőszék által kinevezett tisztviselő ellenőrzi, aki a 259/1958. sz. törvény 7. és 12. cikke alapján részt vesz a vezető és a felügyelő testület ülésein. |
| --- | --- |

(30)

2002-ben az IRI jogutódja az állami tulajdonban lévő Fintecna lett. 2012 óta a Fintecna 100 %-ban a CDP tulajdonában van, amely viszont 100 %-ban az állam tulajdona. A Fintecna pénzügyi kimutatásait és vagyongazdálkodását egy, az olasz Számvevőszék által kinevezett tisztviselő ellenőrzi, aki a 259/1958. sz. törvény 7. és 12. cikke alapján részt vesz a vezető és a felügyelő testület ülésein.

| (31) | Az IRI Fintecnává való, 2002-es átalakításával összefüggésben az egykori IRI vezetése úgy döntött, hogy [...] EUR összeget tesz félre az Ilvának járó környezeti kártérítés becsült összegeként. |
| --- | --- |

(31)

Az IRI Fintecnává való, 2002-es átalakításával összefüggésben az egykori IRI vezetése úgy döntött, hogy [...] EUR összeget tesz félre az Ilvának járó környezeti kártérítés becsült összegeként.

| (32) | Az Ilva és a Fintecna 2008. június 12-én aláírta azt a jegyzőkönyvet (verbale di incontro), amelyben megállapodtak arról, hogy a fő nyitott környezetvédelmi kérdések a tarantói üzemet érintik. A felek ezzel összefüggésben megállapodtak abban, hogy a költségek egymás közötti megosztására csak azután kerülhet sor, hogy megállapítják e költségeket. Időközben a környezetvédelmi minisztérium egy 2008. december 3-i megállapodástervezet révén más állami szervekkel együtt egyezséget tervezett meg a földfelszín alatti vizek szennyezésmentesítésével járó költségek becslése és a környezeti kár alapján. E számszerűsítés kifejezetten kizárta a levegőszennyezésből származó, harmadik feleket érintő károkat. |
| --- | --- |

(32)

Az Ilva és a Fintecna 2008. június 12-én aláírta azt a jegyzőkönyvet (verbale di incontro), amelyben megállapodtak arról, hogy a fő nyitott környezetvédelmi kérdések a tarantói üzemet érintik. A felek ezzel összefüggésben megállapodtak abban, hogy a költségek egymás közötti megosztására csak azután kerülhet sor, hogy megállapítják e költségeket. Időközben a környezetvédelmi minisztérium egy 2008. december 3-i megállapodástervezet révén más állami szervekkel együtt egyezséget tervezett meg a földfelszín alatti vizek szennyezésmentesítésével járó költségek becslése és a környezeti kár alapján. E számszerűsítés kifejezetten kizárta a levegőszennyezésből származó, harmadik feleket érintő károkat.

verbale di incontro

| (33) | Az Ilva több felszólítást küldött a Fintecnának, legutóbb 2011. május 2-án és 2013. június 10-én. A Fintecna vitatta, hogy bármilyen felelőssége lenne, különösen a levegőszennyezéssel összefüggésben harmadik feleket ért károkat illetően. |
| --- | --- |

(33)

Az Ilva több felszólítást küldött a Fintecnának, legutóbb 2011. május 2-án és 2013. június 10-én. A Fintecna vitatta, hogy bármilyen felelőssége lenne, különösen a levegőszennyezéssel összefüggésben harmadik feleket ért károkat illetően.

| (34) | A 2011. évi pénzügyi kimutatások összeállításakor a Fintecna illetékes szervezeti egységei [...] EUR összegre becsülték az Ilvának járó kártérítést, amelyet 2014-ben [...] EUR összegre korrigáltak. |
| --- | --- |

(34)

A 2011. évi pénzügyi kimutatások összeállításakor a Fintecna illetékes szervezeti egységei [...] EUR összegre becsülték az Ilvának járó kártérítést, amelyet 2014-ben [...] EUR összegre korrigáltak.

| (35) | A környezetvédelmi miniszter 2013. december 19-én miniszteri intézkedést (provvedimento) fogadott el a Fintecna ellen, amelyben felszólította a Fintecnát, hogy ártalmatlanítsa az Ilva telephelyén található hulladékot. A miniszteri intézkedést a pugliai regionális közigazgatási bíróság (Tribunale Amministrativo Regionale) előtt megtámadták. A miniszteri intézkedést 2014. november 14-én eljárási okból megsemmisítették. A bíróság azonban az ügy érdemét tekintve megállapította, hogy a szennyező tevékenység természetesen 1995 előtt folyt, és ezért a Fintecna felelősségébe tartozik. |
| --- | --- |

(35)

A környezetvédelmi miniszter 2013. december 19-én miniszteri intézkedést (provvedimento) fogadott el a Fintecna ellen, amelyben felszólította a Fintecnát, hogy ártalmatlanítsa az Ilva telephelyén található hulladékot. A miniszteri intézkedést a pugliai regionális közigazgatási bíróság (Tribunale Amministrativo Regionale) előtt megtámadták. A miniszteri intézkedést 2014. november 14-én eljárási okból megsemmisítették. A bíróság azonban az ügy érdemét tekintve megállapította, hogy a szennyező tevékenység természetesen 1995 előtt folyt, és ezért a Fintecna felelősségébe tartozik.

provvedimento

Tribunale Amministrativo Regionale

| (36) | Az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet 3. cikkének (5) bekezdése felhatalmazta az Ilva rendkívüli biztosát, hogy az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet hatálybalépése után 60 napon belül rendezze az 1995-ös privatizációs szerződés 17.7. cikkében említett környezeti károkat érintő, Fintecnával folyó vitát. Ugyanez a cikk a rendezés összegét 156 millió EUR-ban állapította meg, és meghatározta, hogy e rendezésnek véglegesnek és végérvényesnek kell lennie (34). |
| --- | --- |

(36)

Az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet 3. cikkének (5) bekezdése felhatalmazta az Ilva rendkívüli biztosát, hogy az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet hatálybalépése után 60 napon belül rendezze az 1995-ös privatizációs szerződés 17.7. cikkében említett környezeti károkat érintő, Fintecnával folyó vitát. Ugyanez a cikk a rendezés összegét 156 millió EUR-ban állapította meg, és meghatározta, hogy e rendezésnek véglegesnek és végérvényesnek kell lennie (34).

34

| (37) | A Fintecna 2015. január 12-én egy független jogtanácsost fogadott, hogy segítse az Ilvával megkötendő egyezségi megállapodásra irányuló tárgyalások során. E szakértő 2015. március 3-án adta ki jogi szakvéleményét, amelyben megerősítette, hogy a vita 156 millió EUR kifizetése ellenében való rendezése a privatizációs szerződésben meghatározott maximális felső határon belül van, és a Fintecna saját becslését sem éri el. |
| --- | --- |

(37)

A Fintecna 2015. január 12-én egy független jogtanácsost fogadott, hogy segítse az Ilvával megkötendő egyezségi megállapodásra irányuló tárgyalások során. E szakértő 2015. március 3-án adta ki jogi szakvéleményét, amelyben megerősítette, hogy a vita 156 millió EUR kifizetése ellenében való rendezése a privatizációs szerződésben meghatározott maximális felső határon belül van, és a Fintecna saját becslését sem éri el.

| (38) | A Fintecna jogi szakvéleményt kért egy második tanácsadótól i. a korábbi választott bírósági eljárással összefüggésben az Ilva részére teljesített esetleges korábbi kifizetések, valamint ii. a kezességvállalással biztosított összeg után járó kamat számításának kezdőnapja tárgyában. E véleményt 2015. február 16-án adták ki. Eszerint i. a Fintecna nem teljesített semmilyen kifizetést az Ilva részére a privatizációs szerződés 17.7. cikkének alkalmazását érintő korábbi választottbirósági eljárásokkal összefüggésben, és ii. a kamatok 1996-tól esedékesek. |
| --- | --- |

(38)

A Fintecna jogi szakvéleményt kért egy második tanácsadótól i. a korábbi választott bírósági eljárással összefüggésben az Ilva részére teljesített esetleges korábbi kifizetések, valamint ii. a kezességvállalással biztosított összeg után járó kamat számításának kezdőnapja tárgyában. E véleményt 2015. február 16-án adták ki. Eszerint i. a Fintecna nem teljesített semmilyen kifizetést az Ilva részére a privatizációs szerződés 17.7. cikkének alkalmazását érintő korábbi választottbirósági eljárásokkal összefüggésben, és ii. a kamatok 1996-tól esedékesek.

| (39) | Az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet törvénnyé való átalakítása után, 2015. március 4-én a Fintecna igazgatósága úgy határozott, hogy rendezi a vitát, figyelembe véve a két tanácsadó jogi szakvéleményeit. Az igazgatóság hangsúlyozta, hogy a rendezés végleges jellegű, harmadik felek viszonylatában is (pl. csőd esetén az Ilva hitelezőivel szemben és a Fintecnával szembeni egyéb lehetséges környezeti igényeket illetően), valamint hogy a privatizációs szerződésből származó maximális kitettség kamatok nélkül [...] EUR-nak, kamatokkal együtt pedig [...] EUR-nak felel meg. Az igazgatósági határozat tudomásul vette a Fintecna részvényesének, a CDP-nek a kedvező véleményét, összhangban a CDP-csoportba tartozó társaságok feletti ellenőrzés gyakorlásáról szóló rendelet 8.3.2. pontjával (Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP). |
| --- | --- |

(39)

Az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet törvénnyé való átalakítása után, 2015. március 4-én a Fintecna igazgatósága úgy határozott, hogy rendezi a vitát, figyelembe véve a két tanácsadó jogi szakvéleményeit. Az igazgatóság hangsúlyozta, hogy a rendezés végleges jellegű, harmadik felek viszonylatában is (pl. csőd esetén az Ilva hitelezőivel szemben és a Fintecnával szembeni egyéb lehetséges környezeti igényeket illetően), valamint hogy a privatizációs szerződésből származó maximális kitettség kamatok nélkül [...] EUR-nak, kamatokkal együtt pedig [...] EUR-nak felel meg. Az igazgatósági határozat tudomásul vette a Fintecna részvényesének, a CDP-nek a kedvező véleményét, összhangban a CDP-csoportba tartozó társaságok feletti ellenőrzés gyakorlásáról szóló rendelet 8.3.2. pontjával (Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP).

Regolamento per l'esercizio dell'attività di direzione e coordinamento sulle società participate del gruppo CDP

| (40) | A Fintecna ezért 2015. március 5-én rendezte a vitát az Ilvával. 2015. március 6-án 156 millió EUR-t átutaltak az Ilvának. |
| --- | --- |

(40)

A Fintecna ezért 2015. március 5-én rendezte a vitát az Ilvával. 2015. március 6-án 156 millió EUR-t átutaltak az Ilvának.

| (41) | A CDP és a Fintecna által 2015. március 11-én kiadott közös sajtóközlemény szerint a tranzakcióra azzal a céllal került sor, hogy „végrehajtsák a 2015. március 4-i 20. sz. törvénnyel törvénnyé átalakított és módosított, 2015. január 5-i 1. sz. törvényerejű rendelet (az Ilva-rendelet) 3. cikkének (5) bekezdését” (35). |
| --- | --- |

(41)

A CDP és a Fintecna által 2015. március 11-én kiadott közös sajtóközlemény szerint a tranzakcióra azzal a céllal került sor, hogy „végrehajtsák a 2015. március 4-i 20. sz. törvénnyel törvénnyé átalakított és módosított, 2015. január 5-i 1. sz. törvényerejű rendelet (az Ilva-rendelet) 3. cikkének (5) bekezdését” (35).

35

2.2.5.   5. intézkedés: a 300 millió EUR összegű állami kölcsön

5. intézkedés: a 300 millió EUR összegű állami kölcsön

| (42) | Mint a (14) preambulumbekezdés kifejtette, az olasz hatóságok 2015. december 4-én tájékoztatták a Bizottságot, hogy ugyanezen a napon elfogadták a 191/2015. sz. törvényerejű rendeletet. Az Ilva eszközeinek értékesítését érintő rendelkezéseken túlmenően e törvényerejű rendelet 1. cikkének (3) bekezdése felhatalmazta az államot, hogy miniszteri rendelet útján 300 millió EUR kölcsönt nyújtson az Ilva számára hathavi Euribor plusz 300 bázispontos éves kamatláb mellett, azzal a céllal, hogy segítse az Ilva sürgős likviditási szükségleteinek kielégítését. A törvényerejű rendelet szerint a kölcsönt az Ilva eszközeit felvásároló személynek kell majd visszafizetnie, 60 nappal azt követően, hogy az illetékes nemzeti bíróság a 270/99. sz. törvényerejű rendelet 73. cikke szerint kimondja az Ilva tevékenységének megszüntetését, miután véglegesen elidegenítették a vállalat eszközeit. |
| --- | --- |

(42)

Mint a (14) preambulumbekezdés kifejtette, az olasz hatóságok 2015. december 4-én tájékoztatták a Bizottságot, hogy ugyanezen a napon elfogadták a 191/2015. sz. törvényerejű rendeletet. Az Ilva eszközeinek értékesítését érintő rendelkezéseken túlmenően e törvényerejű rendelet 1. cikkének (3) bekezdése felhatalmazta az államot, hogy miniszteri rendelet útján 300 millió EUR kölcsönt nyújtson az Ilva számára hathavi Euribor plusz 300 bázispontos éves kamatláb mellett, azzal a céllal, hogy segítse az Ilva sürgős likviditási szükségleteinek kielégítését. A törvényerejű rendelet szerint a kölcsönt az Ilva eszközeit felvásároló személynek kell majd visszafizetnie, 60 nappal azt követően, hogy az illetékes nemzeti bíróság a 270/99. sz. törvényerejű rendelet 73. cikke szerint kimondja az Ilva tevékenységének megszüntetését, miután véglegesen elidegenítették a vállalat eszközeit.

| (43) | Az Ilvának kölcsönt nyújtó miniszteri rendelet elfogadására 2015. december 15-én, az összeg folyósítására pedig 2015. december 23-án került sor. A törvényerejű rendelet meghatározta, hogy a kölcsönt az Ilva rendkívüli igazgatása számára nyújtják. |
| --- | --- |

(43)

Az Ilvának kölcsönt nyújtó miniszteri rendelet elfogadására 2015. december 15-én, az összeg folyósítására pedig 2015. december 23-án került sor. A törvényerejű rendelet meghatározta, hogy a kölcsönt az Ilva rendkívüli igazgatása számára nyújtják.

| (44) | Az olasz kormány 2016. június 9-én elfogadta a 191/2015. sz. törvényerejű rendeletet módosító 98/2016. sz. törvényerejű rendeletet. E törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja a 300 millió EUR összegű kölcsön törlesztésének kötelezettségét az Ilva eszközeinek felvásárlójáról magára az Ilvára helyezte át. A törvényerejű rendeletet a 2016. augusztus 1-jei 151/2016. sz. törvény alakította törvénnyé bizonyos módosításokkal (36). |
| --- | --- |

(44)

Az olasz kormány 2016. június 9-én elfogadta a 191/2015. sz. törvényerejű rendeletet módosító 98/2016. sz. törvényerejű rendeletet. E törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja a 300 millió EUR összegű kölcsön törlesztésének kötelezettségét az Ilva eszközeinek felvásárlójáról magára az Ilvára helyezte át. A törvényerejű rendeletet a 2016. augusztus 1-jei 151/2016. sz. törvény alakította törvénnyé bizonyos módosításokkal (36).

36

| (45) | 2016. december 29-én az olasz kormány elfogadta a 243/2016. sz. törvényerejű rendeletet, amelyet 2017. február 27-én bizonyos módosításokkal a 18/2017. sz. törvénnyé alakítottak át (37). A törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja meghosszabbította az Ilva rendkívüli igazgatását az eszközátruházás befejezésén túli időszakra, hogy lehetővé tegye az Ilva rendkívüli biztosai számára, hogy további szennyezésmentesítési intézkedéseket határozzanak meg és hajtsanak végre a felvásárló által át nem vett területeken. Emiatt az Ilva tevékenységének megszűnését a 270/99. sz. törvényerejű rendelet 73. cikke szerint kimondó rendelet elfogadását a fent említett szennyezésmentesítési tevékenységek teljes befejezésének jövőbeli dátumáig elhalasztották. Annak érdekében azonban, hogy ne halasszák el egyúttal a 300 millió EUR összegű kölcsön végső visszafizetési határidejét is, a törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja módosította a kölcsön visszafizetési határidejét, amely a 60 nappal az Ilva eszközeinek végleges elidegenítését követő nap lett, ily módon elszakítva azt az Ilva tevékenységének megszűnését kimondó rendelettől. |
| --- | --- |

(45)

2016. december 29-én az olasz kormány elfogadta a 243/2016. sz. törvényerejű rendeletet, amelyet 2017. február 27-én bizonyos módosításokkal a 18/2017. sz. törvénnyé alakítottak át (37). A törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja meghosszabbította az Ilva rendkívüli igazgatását az eszközátruházás befejezésén túli időszakra, hogy lehetővé tegye az Ilva rendkívüli biztosai számára, hogy további szennyezésmentesítési intézkedéseket határozzanak meg és hajtsanak végre a felvásárló által át nem vett területeken. Emiatt az Ilva tevékenységének megszűnését a 270/99. sz. törvényerejű rendelet 73. cikke szerint kimondó rendelet elfogadását a fent említett szennyezésmentesítési tevékenységek teljes befejezésének jövőbeli dátumáig elhalasztották. Annak érdekében azonban, hogy ne halasszák el egyúttal a 300 millió EUR összegű kölcsön végső visszafizetési határidejét is, a törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja módosította a kölcsön visszafizetési határidejét, amely a 60 nappal az Ilva eszközeinek végleges elidegenítését követő nap lett, ily módon elszakítva azt az Ilva tevékenységének megszűnését kimondó rendelettől.

37

2.3.   A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának indokai

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának indokai

| (46) | Az (1) preambulumbekezdésben említett előzetes vizsgálatot követően a Bizottság kétségeket vetett fel a támogatási intézkedések állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályoknak való megfelelését illetően. A Bizottság arra az előzetes álláspontra jutott, hogy az intézkedések láthatóan állami támogatást valósítanak meg, és láthatóan nincs olyan ok, amelynek alapján e támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehetne nyilvánítani. |
| --- | --- |

(46)

Az (1) preambulumbekezdésben említett előzetes vizsgálatot követően a Bizottság kétségeket vetett fel a támogatási intézkedések állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályoknak való megfelelését illetően. A Bizottság arra az előzetes álláspontra jutott, hogy az intézkedések láthatóan állami támogatást valósítanak meg, és láthatóan nincs olyan ok, amelynek alapján e támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehetne nyilvánítani.

2.3.1.   Állami támogatásnak minősülés

Állami támogatásnak minősülés

| (47) | Az eljárást megindító határozatban a Bizottság előzetesen úgy vélte, hogy a részletes vizsgálat tárgyát képező valamennyi intézkedésben benne rejlik annak a lehetősége, hogy torzítja a versenyt és befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, a versenytársak azon acélpiacokon való jelenléte miatt, amelyeken az Ilva is tevékenykedik, valamint az acéltermékek Unión belüli kereskedelmének mértéke miatt, amelyhez az Ilva is hozzájárul. |
| --- | --- |

(47)

Az eljárást megindító határozatban a Bizottság előzetesen úgy vélte, hogy a részletes vizsgálat tárgyát képező valamennyi intézkedésben benne rejlik annak a lehetősége, hogy torzítja a versenyt és befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, a versenytársak azon acélpiacokon való jelenléte miatt, amelyeken az Ilva is tevékenykedik, valamint az acéltermékek Unión belüli kereskedelmének mértéke miatt, amelyhez az Ilva is hozzájárul.

| (48) | A Bizottság állami támogatások kritériumaira (az államnak való betudhatóság, állami források, szelektivitás és gazdasági előny) vonatkozó előzetes értékelését a 2.3.1.1–2.3.1.5. szakasz foglalja össze intézkedésenként. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság állami támogatások kritériumaira (az államnak való betudhatóság, állami források, szelektivitás és gazdasági előny) vonatkozó előzetes értékelését a 2.3.1.1–2.3.1.5. szakasz foglalja össze intézkedésenként.

2.3.1.1.   1. intézkedés

1. intézkedés

| (49) | Ami az 1. intézkedés államnak való betudhatóságát illeti, a Bizottság az eljárást megindító határozatban előzetesen megállapította, hogy a Riva-eszközöknek kötvényjegyzés révén az Ilvára való átruházására vonatkozó határozat az olasz kormánynak tudható be, amely e rendelkezést felvette az 1/2015. sz. törvényerejű rendeletbe. A Bizottság ezenkívül arra az előzetes álláspontra jutott, hogy az e határozatot (az Equitalián keresztül) végrehajtó Fondo Unico di Giustizia az igazságügyi hatóság által adott utasítások alapján jár el, amely állami szerv, és ezért köti a jóhiszemű együttműködés kötelezettsége (38). |
| --- | --- |

(49)

Ami az 1. intézkedés államnak való betudhatóságát illeti, a Bizottság az eljárást megindító határozatban előzetesen megállapította, hogy a Riva-eszközöknek kötvényjegyzés révén az Ilvára való átruházására vonatkozó határozat az olasz kormánynak tudható be, amely e rendelkezést felvette az 1/2015. sz. törvényerejű rendeletbe. A Bizottság ezenkívül arra az előzetes álláspontra jutott, hogy az e határozatot (az Equitalián keresztül) végrehajtó Fondo Unico di Giustizia az igazságügyi hatóság által adott utasítások alapján jár el, amely állami szerv, és ezért köti a jóhiszemű együttműködés kötelezettsége (38).

Fondo Unico di Giustizia

38

| (50) | Az eljárást megindító határozat időpontjában megállapított tények alapján a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy az 1. intézkedés állami forrásokat érint, mivel a Riva-eszközöket úgy kell tekinteni, hogy az állam ellenőrzése alatt állnak, mialatt a Fondo Unico di Giustizia őrizetére vannak bízva. Ezenfelül a Bizottság nem tudta kizárni, hogy az állam (a Fondo Unico di Giustizia révén) lehetséges bevételekről mond le azáltal, hogy a Riva-eszközöket a kockázatos Ilva-kötvényekbe fekteti, megfelelő díjazás nélkül, ahelyett hogy biztonságos hozamra törekedve bankbetétbe vagy államkötvényekbe fektetné be. |
| --- | --- |

(50)

Az eljárást megindító határozat időpontjában megállapított tények alapján a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy az 1. intézkedés állami forrásokat érint, mivel a Riva-eszközöket úgy kell tekinteni, hogy az állam ellenőrzése alatt állnak, mialatt a Fondo Unico di Giustizia őrizetére vannak bízva. Ezenfelül a Bizottság nem tudta kizárni, hogy az állam (a Fondo Unico di Giustizia révén) lehetséges bevételekről mond le azáltal, hogy a Riva-eszközöket a kockázatos Ilva-kötvényekbe fekteti, megfelelő díjazás nélkül, ahelyett hogy biztonságos hozamra törekedve bankbetétbe vagy államkötvényekbe fektetné be.

Fondo Unico di Giustizia

Fondo Unico di Giustizia

| (51) | A Bizottság eljárást megindító határozata szerint a szelektív gazdasági előny nyújtása abból ered, hogy a Riva-eszközöket a szokásos büntetőjogi eljárástól eseti jelleggel eltérve a büntetőeljárás vége előtt az Ilva rendelkezésére bocsátják, ismeretlen, nem feltétlenül piaci alapú árfolyamon kibocsátandó kötvények ellenében likviditást biztosítva ezzel a vállalat számára. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság eljárást megindító határozata szerint a szelektív gazdasági előny nyújtása abból ered, hogy a Riva-eszközöket a szokásos büntetőjogi eljárástól eseti jelleggel eltérve a büntetőeljárás vége előtt az Ilva rendelkezésére bocsátják, ismeretlen, nem feltétlenül piaci alapú árfolyamon kibocsátandó kötvények ellenében likviditást biztosítva ezzel a vállalat számára.

2.3.1.2.   2. intézkedés

2. intézkedés

| (52) | Annak ellenére, hogy a 250 millió EUR kölcsönt magánbankok nyújtották, a Bizottság előzetesen úgy ítélte meg, hogy az intézkedés az események sorozatának fényében az államnak tudható be, gondolva itt a 101/2013. sz. törvényerejű rendelet módosítására és az állam részvételére az Ilva által a bankokkal folytatott tárgyalások során, amelyek végül a kölcsön nyújtásához vezettek. |
| --- | --- |

(52)

Annak ellenére, hogy a 250 millió EUR kölcsönt magánbankok nyújtották, a Bizottság előzetesen úgy ítélte meg, hogy az intézkedés az események sorozatának fényében az államnak tudható be, gondolva itt a 101/2013. sz. törvényerejű rendelet módosítására és az állam részvételére az Ilva által a bankokkal folytatott tárgyalások során, amelyek végül a kölcsön nyújtásához vezettek.

| (53) | A Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy ha az állam vagy más állami szervek is az Ilva fő hitelezői közé tartoznak, úgy a 2. intézkedés azáltal, hogy előrébb rangsorolta az újonnan kibocsátott 250 millió EUR összegű magánkölcsön visszafizetését, ténylegesen köztartozások elengedését valósítja meg (39). A 2. intézkedés ebben az esetben állami források bevonásával valósulna meg. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy ha az állam vagy más állami szervek is az Ilva fő hitelezői közé tartoznak, úgy a 2. intézkedés azáltal, hogy előrébb rangsorolta az újonnan kibocsátott 250 millió EUR összegű magánkölcsön visszafizetését, ténylegesen köztartozások elengedését valósítja meg (39). A 2. intézkedés ebben az esetben állami források bevonásával valósulna meg.

39

| (54) | A Bizottság szerint a módosított törvény általános megfogalmazása ellenére e ponton az intézkedést csak az Ilvára alkalmazták, és az ezért ténylegesen szelektív. Azáltal, hogy lehetővé tette az Ilva számára likviditási szükségleteinek kielégítését, az intézkedés láthatóan olyan előnyt biztosított az Ilva számára, amelyhez az szokásos piaci feltételek mellett nem juthatott volna hozzá. A Bizottság ezért előzetesen úgy ítélte meg, hogy az intézkedés szelektív gazdasági előnyt nyújt az Ilva számára. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság szerint a módosított törvény általános megfogalmazása ellenére e ponton az intézkedést csak az Ilvára alkalmazták, és az ezért ténylegesen szelektív. Azáltal, hogy lehetővé tette az Ilva számára likviditási szükségleteinek kielégítését, az intézkedés láthatóan olyan előnyt biztosított az Ilva számára, amelyhez az szokásos piaci feltételek mellett nem juthatott volna hozzá. A Bizottság ezért előzetesen úgy ítélte meg, hogy az intézkedés szelektív gazdasági előnyt nyújt az Ilva számára.

2.3.1.3.   3. intézkedés

3. intézkedés

| (55) | Tekintve, hogy az állami kezességvállalást egy törvényerejű kormányrendelet rendelkezései alapján, miniszteri rendelettel adták ki, a Bizottság arra az előzetes álláspontra jutott, hogy a 3. intézkedés az államnak tudható be. Az állami forrásokat érintő kockázat abból vezethető le, hogy amennyiben az állami kezességvállalást lehívják, azt az állami költségvetésből fizetik ki. |
| --- | --- |

(55)

Tekintve, hogy az állami kezességvállalást egy törvényerejű kormányrendelet rendelkezései alapján, miniszteri rendelettel adták ki, a Bizottság arra az előzetes álláspontra jutott, hogy a 3. intézkedés az államnak tudható be. Az állami forrásokat érintő kockázat abból vezethető le, hogy amennyiben az állami kezességvállalást lehívják, azt az állami költségvetésből fizetik ki.

| (56) | Ami a szelektív gazdasági előny jelenlétét illeti, a Bizottság megkérdőjelezte az állami kezességvállalás piaccal való összeegyeztethetőségét. Először is, nem volt világos, hogy a piaci szereplők egyáltalán vállalták volna-e, hogy bármilyen garanciát nyújtsanak az Ilvának, mindössze két hónappal azután, hogy egy korábbi kölcsön visszafizetését nem teljesítette. Másodszor, még ha feltételezzük is, hogy az Ilva potenciálisan hozzájuthatott volna külső finanszírozási forrásokhoz és/vagy külső garanciákhoz, a Bizottság kétségesnek tartotta, hogy az olasz állam által felszámított díj megfelelően ellentételezte az állam által viselt hitelkockázatot. |
| --- | --- |

(56)

Ami a szelektív gazdasági előny jelenlétét illeti, a Bizottság megkérdőjelezte az állami kezességvállalás piaccal való összeegyeztethetőségét. Először is, nem volt világos, hogy a piaci szereplők egyáltalán vállalták volna-e, hogy bármilyen garanciát nyújtsanak az Ilvának, mindössze két hónappal azután, hogy egy korábbi kölcsön visszafizetését nem teljesítette. Másodszor, még ha feltételezzük is, hogy az Ilva potenciálisan hozzájuthatott volna külső finanszírozási forrásokhoz és/vagy külső garanciákhoz, a Bizottság kétségesnek tartotta, hogy az olasz állam által felszámított díj megfelelően ellentételezte az állam által viselt hitelkockázatot.

2.3.1.4.   4. intézkedés

4. intézkedés

| (57) | Az Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata (40) által jelzett releváns mutatók alapján a Bizottság előzetesen úgy ítélte meg, hogy a Fintecna által végrehajtott 4. intézkedés az olasz államnak tudható be. Ami az érintett erőforrások eredetét illeti, a Bizottság megállapította, hogy a Fintecna állami vállalkozásnak minősül. Az erőforrásai ezért állami erőforrásoknak tekinthetők. |
| --- | --- |

(57)

Az Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata (40) által jelzett releváns mutatók alapján a Bizottság előzetesen úgy ítélte meg, hogy a Fintecna által végrehajtott 4. intézkedés az olasz államnak tudható be. Ami az érintett erőforrások eredetét illeti, a Bizottság megállapította, hogy a Fintecna állami vállalkozásnak minősül. Az erőforrásai ezért állami erőforrásoknak tekinthetők.

40

| (58) | Ami a szelektív gazdasági előny fennállását illeti, jóllehet a Bizottság megjegyezte, hogy elvben az állam által a környezeti károk tekintetében nyújtott, maximalizált garancia, amelyről az Ilva privatizálása és a Riva családnak való eladása előtt állapodtak meg, amikor a vállalat még állami tulajdonban volt, piaci gyakorlatnak számított, és nem kifogásolható, a Bizottság megkérdőjelezte mind az egyezségi megállapodás összegét, mind az időzítését, és kérdésesnek tartotta, hogy egy piaci szereplő hasonló helyzetben hasonlóan viselkedett volna-e. |
| --- | --- |

(58)

Ami a szelektív gazdasági előny fennállását illeti, jóllehet a Bizottság megjegyezte, hogy elvben az állam által a környezeti károk tekintetében nyújtott, maximalizált garancia, amelyről az Ilva privatizálása és a Riva családnak való eladása előtt állapodtak meg, amikor a vállalat még állami tulajdonban volt, piaci gyakorlatnak számított, és nem kifogásolható, a Bizottság megkérdőjelezte mind az egyezségi megállapodás összegét, mind az időzítését, és kérdésesnek tartotta, hogy egy piaci szereplő hasonló helyzetben hasonlóan viselkedett volna-e.

2.3.1.5.   5. intézkedés

5. intézkedés

| (59) | mivel az intézkedés a gazdaságfejlesztési minisztérium és a gazdasági és pénzügyi minisztérium által, az olasz állam költségvetésében szereplő forrásokból nyújtott kölcsönből áll, a Bizottság előzetesen úgy ítélte meg, hogy az államnak tudható be, és állami forrásokat érint. |
| --- | --- |

(59)

mivel az intézkedés a gazdaságfejlesztési minisztérium és a gazdasági és pénzügyi minisztérium által, az olasz állam költségvetésében szereplő forrásokból nyújtott kölcsönből áll, a Bizottság előzetesen úgy ítélte meg, hogy az államnak tudható be, és állami forrásokat érint.

| (60) | Ami a szelektív gazdasági előny fennállását illeti, a Bizottság kérdésesnek tartotta, hogy bármely magán piaci szereplő vállalta volna-e, hogy 300 millió EUR-t kölcsönözzön az Ilvának olyan feltételekkel, mint Olaszország, vagy egyáltalán, tekintve az Ilva pénzügyi nehézségeit. |
| --- | --- |

(60)

Ami a szelektív gazdasági előny fennállását illeti, a Bizottság kérdésesnek tartotta, hogy bármely magán piaci szereplő vállalta volna-e, hogy 300 millió EUR-t kölcsönözzön az Ilvának olyan feltételekkel, mint Olaszország, vagy egyáltalán, tekintve az Ilva pénzügyi nehézségeit.

2.3.2.   Összeegyeztethetőségi okok

Összeegyeztethetőségi okok

| (61) | mivel a Bizottság nem látott semmilyen olyan okot, amelynek alapján az Ilva javára nyújtott állami támogatás összeegyeztethető lenne a belső piaccal, felkérte Olaszországot, hogy támassza alá ezeket az esetleges okokat, és adott esetben jelezze a Bizottságnak a vonatkozó jogalapot. |
| --- | --- |

(61)

mivel a Bizottság nem látott semmilyen olyan okot, amelynek alapján az Ilva javára nyújtott állami támogatás összeegyeztethető lenne a belső piaccal, felkérte Olaszországot, hogy támassza alá ezeket az esetleges okokat, és adott esetben jelezze a Bizottságnak a vonatkozó jogalapot.

2.3.3.   Az Ilva és az annak eszközeit megvásárló új jogalany közötti lehetséges gazdasági folytonosságról

Az Ilva és az annak eszközeit megvásárló új jogalany közötti lehetséges gazdasági folytonosságról

| (62) | A Bizottság az eljárást megindító határozat (107) preambulumbekezdésében emlékeztetett arra, hogy amennyiben gazdasági folytonosság áll fenn a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatás kedvezményezettje és e kedvezményezett felvásárlója között, ez utóbbi felszólítható a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság az eljárást megindító határozat (107) preambulumbekezdésében emlékeztetett arra, hogy amennyiben gazdasági folytonosság áll fenn a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatás kedvezményezettje és e kedvezményezett felvásárlója között, ez utóbbi felszólítható a támogatás visszafizetésére.

| (63) | Az értékesítés végső hatóköre a fenti (15) preambulumbekezdésben említett összefonódási felülvizsgálat eredményeképpen még mindig változhat. Olaszország és a Peacelink benyújtották észrevételeiket a jelenlegi Ilva és az Ilva eszközeinek vásárlója közötti gazdasági folytonossággal (illetve annak hiányával) kapcsolatban, e ponton azonban korai lenne, hogy a Bizottság végleges álláspontra helyezkedjen, és e kérdést ezért e határozat nem értékeli részletesebben. |
| --- | --- |

(63)

Az értékesítés végső hatóköre a fenti (15) preambulumbekezdésben említett összefonódási felülvizsgálat eredményeképpen még mindig változhat. Olaszország és a Peacelink benyújtották észrevételeiket a jelenlegi Ilva és az Ilva eszközeinek vásárlója közötti gazdasági folytonossággal (illetve annak hiányával) kapcsolatban, e ponton azonban korai lenne, hogy a Bizottság végleges álláspontra helyezkedjen, és e kérdést ezért e határozat nem értékeli részletesebben.

2.3.4.   Nincs kifogás a sürgős környezetvédelmi és egészségügyi beavatkozásokkal szemben

Nincs kifogás a sürgős környezetvédelmi és egészségügyi beavatkozásokkal szemben

| (64) | Az eljárást megindító határozat (114) preambulumbekezdésében a Bizottság tisztázta, hogy nem emel kifogást semmilyen azonnali fellépés ellen, amelyet a (11) preambulumbekezdésben vázolt, Tarantóban fennálló hivatalosan elismert környezetvédelmi és egészségügyi vészhelyzet miatt az olasz hatóságok szükségesnek tartanak a polgárok egészségének védelme érdekében. Ezért a hivatalos eljárás megindítása nem érintette az Ilva telephelyének és a környező területeknek a megtisztításához szükséges munkálatokkal kapcsolatos kiadások esetleges állami támogatását, amennyiben e munkálatok sürgősen szükségesek a fennálló szennyezéssel való megbirkózáshoz és a lakosság egészségének garantálásához Taranto városában, amíg nem azonosítják a jogilag megkövetelt módon, az alkalmazandó szabályoknak megfelelően a szennyezőt. |
| --- | --- |

(64)

Az eljárást megindító határozat (114) preambulumbekezdésében a Bizottság tisztázta, hogy nem emel kifogást semmilyen azonnali fellépés ellen, amelyet a (11) preambulumbekezdésben vázolt, Tarantóban fennálló hivatalosan elismert környezetvédelmi és egészségügyi vészhelyzet miatt az olasz hatóságok szükségesnek tartanak a polgárok egészségének védelme érdekében. Ezért a hivatalos eljárás megindítása nem érintette az Ilva telephelyének és a környező területeknek a megtisztításához szükséges munkálatokkal kapcsolatos kiadások esetleges állami támogatását, amennyiben e munkálatok sürgősen szükségesek a fennálló szennyezéssel való megbirkózáshoz és a lakosság egészségének garantálásához Taranto városában, amíg nem azonosítják a jogilag megkövetelt módon, az alkalmazandó szabályoknak megfelelően a szennyezőt.

| (65) | E tekintetben a Bizottság az eljárást megindító határozat (115) preambulumbekezdésében megállapította, hogy az olasz hatóságok megtették a szükséges lépéseket a szennyező azonosítása érdekében. A bírósági eljárás eredményéig a Bizottság úgy vélte, hogy az olasz állam indokoltan lép fel annak biztosítása céljából, hogy az addig felhalmozódott szennyezés ne károsítsa a polgárok egészségét és a környezetet Taranto területén. A Bizottság tisztázta, hogy amennyiben a folyó bírósági eljárásban azonosítják a szennyezőt, annak kamatostul vissza kell fizetnie az állam által a szennyezésmentesítésre már elköltött összegeket, összhangban a „szennyező fizet” elvet megállapító vagy végrehajtó alkalmazandó szabályokkal. |
| --- | --- |

(65)

E tekintetben a Bizottság az eljárást megindító határozat (115) preambulumbekezdésében megállapította, hogy az olasz hatóságok megtették a szükséges lépéseket a szennyező azonosítása érdekében. A bírósági eljárás eredményéig a Bizottság úgy vélte, hogy az olasz állam indokoltan lép fel annak biztosítása céljából, hogy az addig felhalmozódott szennyezés ne károsítsa a polgárok egészségét és a környezetet Taranto területén. A Bizottság tisztázta, hogy amennyiben a folyó bírósági eljárásban azonosítják a szennyezőt, annak kamatostul vissza kell fizetnie az állam által a szennyezésmentesítésre már elköltött összegeket, összhangban a „szennyező fizet” elvet megállapító vagy végrehajtó alkalmazandó szabályokkal.

| (66) | mivel az olasz igazságügyi hatóságok részéről már folyamatban vannak a megfelelő lépések a szennyező és a cselekményeiből eredő pénzügyi felelősségek azonosítása érdekében, e határozat nem érinti az EUMSZ 191. cikkének (2) bekezdésében meghatározott „szennyező fizet” elv alkalmazása során az azon költségek állam és más állami vagy magán szervezetek és a szennyező(k) közötti elosztásával kapcsolatos pénzügyi következményeket, amelyek a fennálló szennyezés orvoslása érdekében már felmerültek. Ami a jövőbeli szennyezésmentesítési költségeket illeti, a Bizottság megállapítja, hogy az Ilva jelenlegi részvényesei által átutalt 1,1 milliárd EUR összeget a törvény szerint elkülönítették a környezetvédelmi tervre ((21) preambulumbekezdés), a tarantói üzem környezeti teljesítményének javítását célzó esetleges további beruházásokon túlmenően, amelyeket a lehetséges jövőbeli tulajdonos végrehajthat (lásd a (15) és a (63) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(66)

mivel az olasz igazságügyi hatóságok részéről már folyamatban vannak a megfelelő lépések a szennyező és a cselekményeiből eredő pénzügyi felelősségek azonosítása érdekében, e határozat nem érinti az EUMSZ 191. cikkének (2) bekezdésében meghatározott „szennyező fizet” elv alkalmazása során az azon költségek állam és más állami vagy magán szervezetek és a szennyező(k) közötti elosztásával kapcsolatos pénzügyi következményeket, amelyek a fennálló szennyezés orvoslása érdekében már felmerültek. Ami a jövőbeli szennyezésmentesítési költségeket illeti, a Bizottság megállapítja, hogy az Ilva jelenlegi részvényesei által átutalt 1,1 milliárd EUR összeget a törvény szerint elkülönítették a környezetvédelmi tervre ((21) preambulumbekezdés), a tarantói üzem környezeti teljesítményének javítását célzó esetleges további beruházásokon túlmenően, amelyeket a lehetséges jövőbeli tulajdonos végrehajthat (lásd a (15) és a (63) preambulumbekezdést).

3.   OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

3.1.   Az intézkedések céljára vonatkozó általános észrevételek

Az intézkedések céljára vonatkozó általános észrevételek

| (67) | Olaszország szerint az olasz kormány által elfogadott intézkedések közérdekek megőrzése érdekében voltak szükségesek, és nem tartoznak az EUMSZ 107. cikkének az alkalmazási körébe. Olaszország beadványa szerint az eljárást megindító határozat (114) és (115) preambulumbekezdése a 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (41) és az olasz környezetvédelmi törvénykönyv (42) 250. cikke által leírt helyzeteket érint, amely szerint amíg nem azonosítják a szennyezőt, a közigazgatásnak magának kell elvégeznie a környezeti károk orvoslásához szükséges munkálatokat. E jogi rendelkezésekkel összhangban az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet és a környezetvédelmi terv elfogadásáról szóló, 2014. március 14-i miniszterelnöki rendelet (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri) ezért állami jellegű hatáskörökkel ruházta fel az Ilva rendkívüli biztosait, hogy az állam nevében fellépjenek az Ilva környezeti megtisztítása érdekében. |
| --- | --- |

(67)

Olaszország szerint az olasz kormány által elfogadott intézkedések közérdekek megőrzése érdekében voltak szükségesek, és nem tartoznak az EUMSZ 107. cikkének az alkalmazási körébe. Olaszország beadványa szerint az eljárást megindító határozat (114) és (115) preambulumbekezdése a 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (41) és az olasz környezetvédelmi törvénykönyv (42) 250. cikke által leírt helyzeteket érint, amely szerint amíg nem azonosítják a szennyezőt, a közigazgatásnak magának kell elvégeznie a környezeti károk orvoslásához szükséges munkálatokat. E jogi rendelkezésekkel összhangban az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet és a környezetvédelmi terv elfogadásáról szóló, 2014. március 14-i miniszterelnöki rendelet (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri) ezért állami jellegű hatáskörökkel ruházta fel az Ilva rendkívüli biztosait, hogy az állam nevében fellépjenek az Ilva környezeti megtisztítása érdekében.

41

42

Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri

| (68) | Mindezekre tekintettel az eljárást megindító határozat (114) és (115) preambulumbekezdése szerint [...] EUR összegű környezetvédelmi munka megengedhetőnek tekinthető. A munkák közé a következők tartoznak:






  a) | Szennyezésmentesítési munkák (a vizek és a szennyezett területek megtisztítása, hulladékkezelés, azbesztmentesítés) és a Bizottság indokolással ellátott véleményében (43) foglalt munkák. E kategória teljes összege [...] EUR. |
| --- | --- | --- |

(68)

Mindezekre tekintettel az eljárást megindító határozat (114) és (115) preambulumbekezdése szerint [...] EUR összegű környezetvédelmi munka megengedhetőnek tekinthető. A munkák közé a következők tartoznak:

a)

Szennyezésmentesítési munkák (a vizek és a szennyezett területek megtisztítása, hulladékkezelés, azbesztmentesítés) és a Bizottság indokolással ellátott véleményében (43) foglalt munkák. E kategória teljes összege [...] EUR.

43

| b) | A Bizottság által indokolással ellátott véleményében a 2008/1/EK irányelv megsértésének 2014. január 7-ig történő orvoslása céljából és a 2010/75/EU irányelv megsértéseinek orvoslása céljából ugyanezen dátummal előírt további munkák E kategória teljes összege [...] EUR. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság által indokolással ellátott véleményében a 2008/1/EK irányelv megsértésének 2014. január 7-ig történő orvoslása céljából és a 2010/75/EU irányelv megsértéseinek orvoslása céljából ugyanezen dátummal előírt további munkák E kategória teljes összege [...] EUR.

| (69) | Az olasz hatóságok megjegyzik, hogy e megengedett munkák teljes összege meghaladja a 2., 3. és 4. intézkedés együttes összegét. |
| --- | --- |

(69)

Az olasz hatóságok megjegyzik, hogy e megengedett munkák teljes összege meghaladja a 2., 3. és 4. intézkedés együttes összegét.

| (70) | Az olasz hatóságok azt is hangsúlyozzák, hogy a Bizottság állami támogatással kapcsolatos eljárása eredendően összekapcsolódik a párhuzamosan folyó kötelezettségszegési eljárásával. A Bizottság indokolással ellátott véleménye elismeri, hogy az Ilva pénzügyi forrásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos nehézségei késleltethetnék a környezetvédelmi engedély előírásainak a teljesítéséhez szükséges munkák elvégzését Tarantóban. Ezzel összefüggésben az olasz hatóságok azért választották azt a megoldást, hogy az Ilva rendkívüli biztosainak állami forrásokat nyújtanak, hogy megfeleljenek az indokolással ellátott véleményben meghatározott kötelezettségeknek és elvégezzék a szükséges munkákat. Az olasz hatóságok szerint az eljárást megindító határozat (114) és (115) preambulumbekezdése arra utal, hogy a Bizottság nem emel kifogást az ilyen típusú intézkedések ellen. |
| --- | --- |

(70)

Az olasz hatóságok azt is hangsúlyozzák, hogy a Bizottság állami támogatással kapcsolatos eljárása eredendően összekapcsolódik a párhuzamosan folyó kötelezettségszegési eljárásával. A Bizottság indokolással ellátott véleménye elismeri, hogy az Ilva pénzügyi forrásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos nehézségei késleltethetnék a környezetvédelmi engedély előírásainak a teljesítéséhez szükséges munkák elvégzését Tarantóban. Ezzel összefüggésben az olasz hatóságok azért választották azt a megoldást, hogy az Ilva rendkívüli biztosainak állami forrásokat nyújtanak, hogy megfeleljenek az indokolással ellátott véleményben meghatározott kötelezettségeknek és elvégezzék a szükséges munkákat. Az olasz hatóságok szerint az eljárást megindító határozat (114) és (115) preambulumbekezdése arra utal, hogy a Bizottság nem emel kifogást az ilyen típusú intézkedések ellen.

| (71) | Végezetül, Olaszország hangsúlyozza a tarantói üzem társadalmi-gazdasági jelentőségét; ez az üzem közvetlenül vagy közvetetten az összes foglalkoztatott körülbelül 24 %-át foglalkoztatja Taranto megyében, egy olyan régióban, ahol a munkanélküliség a 2013-as 15,5 %-ról 2014-ben 18,5 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(71)

Végezetül, Olaszország hangsúlyozza a tarantói üzem társadalmi-gazdasági jelentőségét; ez az üzem közvetlenül vagy közvetetten az összes foglalkoztatott körülbelül 24 %-át foglalkoztatja Taranto megyében, egy olyan régióban, ahol a munkanélküliség a 2013-as 15,5 %-ról 2014-ben 18,5 %-ra emelkedett.

3.2.   1. intézkedés

1. intézkedés

3.2.1.   Állami források

Állami források

| (72) | Az olasz hatóságok szerint az 1. intézkedés nem érint állami forrásokat. Az olasz hatóságok első érveiket még azt megelőzően adták meg, hogy megszületett volna a Riva család és az Ilva közötti, (21) preambulumbekezdésben említett egyezségi megállapodás. Az említett érveket a (73)–(77) preambulumbekezdés ismerteti. Az egyezségi megállapodás után az olasz hatóságok észrevételeiket további érvekkel egészítették ki az állami források hiányának bizonyítása céljából (lásd a (78) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(72)

Az olasz hatóságok szerint az 1. intézkedés nem érint állami forrásokat. Az olasz hatóságok első érveiket még azt megelőzően adták meg, hogy megszületett volna a Riva család és az Ilva közötti, (21) preambulumbekezdésben említett egyezségi megállapodás. Az említett érveket a (73)–(77) preambulumbekezdés ismerteti. Az egyezségi megállapodás után az olasz hatóságok észrevételeiket további érvekkel egészítették ki az állami források hiányának bizonyítása céljából (lásd a (78) preambulumbekezdést).

| (73) | Először is, az olasz hatóságoknak az a véleménye, hogy az eljárást megindító határozatban idézett ítélkezési gyakorlat, különösen a Doux Elevage (44) ítélet kidolgozására teljesen más körülmények között került sor. E tekintetben Olaszország a T-674/11. sz. ügyben a Törvényszék által 2015. szeptember 24-én hozott ítélet 208. és 209. pontjára hivatkozik, hogy hangsúlyozza, hogy a magánfelektől származó források csak akkor tekinthetők állami forrásnak, ha: i. azokat tulajdonosaik az állam rendelkezésére bocsátották, vagy ii. azokról a tulajdonosaik lemondtak, és az állam vállalta azok kezelését szuverén jogköreinek gyakorlása során (45). Nem lehet megállapítani azt, hogy amennyiben bizonyos források állami ellenőrzés alatt állnak, a fenti értelemben vett állami forrásoknak minősülnek pusztán azon oknál fogva, hogy az állam jogalkotási intézkedéssel előírja valamely harmadik személy számára saját forrásainak sajátos felhasználását. |
| --- | --- |

(73)

Először is, az olasz hatóságoknak az a véleménye, hogy az eljárást megindító határozatban idézett ítélkezési gyakorlat, különösen a Doux Elevage (44) ítélet kidolgozására teljesen más körülmények között került sor. E tekintetben Olaszország a T-674/11. sz. ügyben a Törvényszék által 2015. szeptember 24-én hozott ítélet 208. és 209. pontjára hivatkozik, hogy hangsúlyozza, hogy a magánfelektől származó források csak akkor tekinthetők állami forrásnak, ha: i. azokat tulajdonosaik az állam rendelkezésére bocsátották, vagy ii. azokról a tulajdonosaik lemondtak, és az állam vállalta azok kezelését szuverén jogköreinek gyakorlása során (45). Nem lehet megállapítani azt, hogy amennyiben bizonyos források állami ellenőrzés alatt állnak, a fenti értelemben vett állami forrásoknak minősülnek pusztán azon oknál fogva, hogy az állam jogalkotási intézkedéssel előírja valamely harmadik személy számára saját forrásainak sajátos felhasználását.

Doux Elevage

44

45

| (74) | Olaszország szerint e feltételek az 1. intézkedés esetében nem teljesülnek, mivel az 1,1 milliárd EUR az Ilva fő részvényeseié és korábbi vezetőségéé volt. Másképp fogalmazva a kérdéses törvény pusztán az Ilva fő részvényeseinek és korábbi vezetőségének, nem pedig az államnak a tulajdonában álló eszközök bizonyos felhasználását szabta meg. |
| --- | --- |

(74)

Olaszország szerint e feltételek az 1. intézkedés esetében nem teljesülnek, mivel az 1,1 milliárd EUR az Ilva fő részvényeseié és korábbi vezetőségéé volt. Másképp fogalmazva a kérdéses törvény pusztán az Ilva fő részvényeseinek és korábbi vezetőségének, nem pedig az államnak a tulajdonában álló eszközök bizonyos felhasználását szabta meg.

| (75) | Az intézkedés állítólag nem minősül az állam javára történő kisajátításnak. Egyszerűen a polgári törvénykönyv 2497. cikkében foglalt általános jogszabály végrehajtása, amely nem megfelelő igazgatás esetére meghatározza az anyavállalat felelősségét leányvállalatainak részvényeseivel és hitelezőivel szemben („responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding”), mint azt az ügyben hozott, 2014. október 28-i bírósági végzés kimondja. |
| --- | --- |

(75)

Az intézkedés állítólag nem minősül az állam javára történő kisajátításnak. Egyszerűen a polgári törvénykönyv 2497. cikkében foglalt általános jogszabály végrehajtása, amely nem megfelelő igazgatás esetére meghatározza az anyavállalat felelősségét leányvállalatainak részvényeseivel és hitelezőivel szemben („responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding”), mint azt az ügyben hozott, 2014. október 28-i bírósági végzés kimondja.

responsabilità patrimoniale dell'impresa-holding

| (76) | Továbbá, a Fondo Unico di Giustizia puszta letétkezelő (custode ex lege), amelyet az alkalmazandó jogi rendelkezések (pl. a 2009. július 30-i miniszteri rendelet) és az igazságügyi hatóság útmutatásai kötnek. Nem rendelkezik szabadon az összegek felett. A kérdéses összeget kizárólag az okozott környezeti kár helyreállítására fogják felhasználni, összhangban a „szennyező fizet” elvvel. |
| --- | --- |

(76)

Továbbá, a Fondo Unico di Giustizia puszta letétkezelő (custode ex lege), amelyet az alkalmazandó jogi rendelkezések (pl. a 2009. július 30-i miniszteri rendelet) és az igazságügyi hatóság útmutatásai kötnek. Nem rendelkezik szabadon az összegek felett. A kérdéses összeget kizárólag az okozott környezeti kár helyreállítására fogják felhasználni, összhangban a „szennyező fizet” elvvel.

Fondo Unico di Giustizia

custode ex lege

| (77) | Ezen túlmenően a lefoglalt eszközök eredeti tulajdonosai nem veszítik el tulajdonjogaikat, mivel felmentő ítélet esetén megkapják a kötvényeket és a vonatkozó kamatokkal növelt érték készpénzzé tételének jogát. |
| --- | --- |

(77)

Ezen túlmenően a lefoglalt eszközök eredeti tulajdonosai nem veszítik el tulajdonjogaikat, mivel felmentő ítélet esetén megkapják a kötvényeket és a vonatkozó kamatokkal növelt érték készpénzzé tételének jogát.

| (78) | Miután aláírták a (21) preambulumbekezdésben említett egyezségi megállapodást, az olasz hatóságok a következő további érveket terjesztették elő. Az egyezségi megállapodás révén a Riva család tagjai hivatalosan a beleegyezésüket adták ahhoz, hogy a lefoglalt összegeket (amelyeket még mindig Svájcban tartottak) véglegesen az Ilva rendelkezésére bocsássák, felmentő ítélet esetén is. Ennek következtében az összegeket önkéntesen adta át a Riva család az Ilvának, véglegesen, anélkül hogy azok felett a Fondo Unico di Giustizia bármilyen ellenőrzést gyakorolt volna. |
| --- | --- |

(78)

Miután aláírták a (21) preambulumbekezdésben említett egyezségi megállapodást, az olasz hatóságok a következő további érveket terjesztették elő. Az egyezségi megállapodás révén a Riva család tagjai hivatalosan a beleegyezésüket adták ahhoz, hogy a lefoglalt összegeket (amelyeket még mindig Svájcban tartottak) véglegesen az Ilva rendelkezésére bocsássák, felmentő ítélet esetén is. Ennek következtében az összegeket önkéntesen adta át a Riva család az Ilvának, véglegesen, anélkül hogy azok felett a Fondo Unico di Giustizia bármilyen ellenőrzést gyakorolt volna.

Fondo Unico di Giustizia

3.2.2.   Az állami költségvetésre gyakorolt hatás

Az állami költségvetésre gyakorolt hatás

| (79) | Olaszország szerint az állami támogatás fennállásának megállapítása céljából egyrészt a kedvezményezettnek nyújtott előny, másrészt pedig az állami költségvetés csökkenése, sőt az e költségvetésre háruló terhek kellőképpen konkrét gazdasági kockázata közötti kellőképpen közvetlen kapcsolatot kell bizonyítani (46). E tekintetben a Bizottságnak az eljárást megindító határozatban foglalt azon érve, miszerint a lefoglalt összegek Ilva-kötvényekbe, nem pedig államkötvényekbe való befektetése révén az állam bevételektől eshet el, puszta feltételezés és nem megalapozott. |
| --- | --- |

(79)

Olaszország szerint az állami támogatás fennállásának megállapítása céljából egyrészt a kedvezményezettnek nyújtott előny, másrészt pedig az állami költségvetés csökkenése, sőt az e költségvetésre háruló terhek kellőképpen konkrét gazdasági kockázata közötti kellőképpen közvetlen kapcsolatot kell bizonyítani (46). E tekintetben a Bizottságnak az eljárást megindító határozatban foglalt azon érve, miszerint a lefoglalt összegek Ilva-kötvényekbe, nem pedig államkötvényekbe való befektetése révén az állam bevételektől eshet el, puszta feltételezés és nem megalapozott.

46

| (80) | Először is, nincs ok azt gondolni, hogy egy összevetésén alapuló forgatókönyvben a lefoglalt összegeket állami kötvényekbe fektették volna, nem pedig egyszerűen elhelyezik a Fondo Unico di Giustizia tulajdonában lévő valamely bankszámlán. |
| --- | --- |

(80)

Először is, nincs ok azt gondolni, hogy egy összevetésén alapuló forgatókönyvben a lefoglalt összegeket állami kötvényekbe fektették volna, nem pedig egyszerűen elhelyezik a Fondo Unico di Giustizia tulajdonában lévő valamely bankszámlán.

Fondo Unico di Giustizia

| (81) | Másodszor, a Bizottság nem bizonyította, hogy kellőképpen közvetlen kapcsolat áll fenn a lefoglalt összegek állami kötvényekbe való befektetésének mellőzésére vonatkozó döntés és az állami költségvetést érintő, lehetséges negatív hatás között. |
| --- | --- |

(81)

Másodszor, a Bizottság nem bizonyította, hogy kellőképpen közvetlen kapcsolat áll fenn a lefoglalt összegek állami kötvényekbe való befektetésének mellőzésére vonatkozó döntés és az állami költségvetést érintő, lehetséges negatív hatás között.

| (82) | Az olasz hatóságok ezért megállapítják, hogy az 1. intézkedés nem jár negatív hatással az állami költségvetésre. Ellenkezőleg, akár pozitív hatása is lehet arra. |
| --- | --- |

(82)

Az olasz hatóságok ezért megállapítják, hogy az 1. intézkedés nem jár negatív hatással az állami költségvetésre. Ellenkezőleg, akár pozitív hatása is lehet arra.

3.2.3.   Szelektív előny

Szelektív előny

| (83) | Olaszország előadja továbbá, hogy az Ilva nem jutott semmilyen szelektív előnyhöz. |
| --- | --- |

(83)

Olaszország előadja továbbá, hogy az Ilva nem jutott semmilyen szelektív előnyhöz.

| (84) | A kérdéses összegeket külön számlán kívánják elhelyezni, és a környezetvédelmi tervre, többek között az indokolással ellátott véleményben előírt munkákra kívánják fordítani. Az intézkedés ezért pusztán megfelel a „szennyező fizet” elvnek azáltal, hogy helyes egyensúlyt teremt az egészség, a foglalkoztatás és a környezet védelméhez fűződő alkotmányos érdekek között. Az intézkedés céljai a következők: i. az Ilva rendkívüli igazgatásának megkönnyítése azáltal, hogy a rendelkezésére bocsátják a szükséges forrásokat ahhoz, hogy elvégezze azokat a munkákat, amelyeket az indokolással ellátott véleményben maga a Bizottság szabott meg Olaszország számára, valamint ii. a büntetőeljárás alatt álló magánszemélyek törvényi jogainak megőrzése. |
| --- | --- |

(84)

A kérdéses összegeket külön számlán kívánják elhelyezni, és a környezetvédelmi tervre, többek között az indokolással ellátott véleményben előírt munkákra kívánják fordítani. Az intézkedés ezért pusztán megfelel a „szennyező fizet” elvnek azáltal, hogy helyes egyensúlyt teremt az egészség, a foglalkoztatás és a környezet védelméhez fűződő alkotmányos érdekek között. Az intézkedés céljai a következők: i. az Ilva rendkívüli igazgatásának megkönnyítése azáltal, hogy a rendelkezésére bocsátják a szükséges forrásokat ahhoz, hogy elvégezze azokat a munkákat, amelyeket az indokolással ellátott véleményben maga a Bizottság szabott meg Olaszország számára, valamint ii. a büntetőeljárás alatt álló magánszemélyek törvényi jogainak megőrzése.

| (85) | Általánosabban, tekintettel a kérdéses intézkedés sajátos jellegére, az legalább két okból nem tekinthető úgy, mintha szelektív előnyt biztosítana. Először is, a tagállamok szabadon döntenek arról, hogyan kezeljék a helyzetet a büntetőeljárás lezárulásáig (res controversa), mivel ez a kérdés az állami támogatásra vonatkozó szabályok alapján nem tartozik a Bizottság ellenőrzése alá. Másodszor, a függőben lévő büntetőeljárás eredményének ideiglenes megelőlegezése az európai jogrendszerek jelentős része által közösen alkalmazott általános elv, és ekként nem ruházhat szelektív előnyt az e megelőlegezésből hasznot húzó vállalkozásra. |
| --- | --- |

(85)

Általánosabban, tekintettel a kérdéses intézkedés sajátos jellegére, az legalább két okból nem tekinthető úgy, mintha szelektív előnyt biztosítana. Először is, a tagállamok szabadon döntenek arról, hogyan kezeljék a helyzetet a büntetőeljárás lezárulásáig (res controversa), mivel ez a kérdés az állami támogatásra vonatkozó szabályok alapján nem tartozik a Bizottság ellenőrzése alá. Másodszor, a függőben lévő büntetőeljárás eredményének ideiglenes megelőlegezése az európai jogrendszerek jelentős része által közösen alkalmazott általános elv, és ekként nem ruházhat szelektív előnyt az e megelőlegezésből hasznot húzó vállalkozásra.

res controversa

| (86) | Végül, ami az Ilva által kibocsátott kötvények pénzügyi feltételeit illeti, az olasz hatóságok kifejtik, hogy a kötvényeket a Fondo Unico di Giustizia nevére szóló számlákra alkalmazott átlagos kamatlábbal bocsátanák ki, amely például 2015-ben [...] volt. Azt is hangsúlyozzák, hogy nem szokatlan, hogy nehéz helyzetben lévő vagy rendkívüli igazgatás alá vont vállalkozások kötvényeket bocsátanak ki pénzügyi szükségleteik fedezésére. |
| --- | --- |

(86)

Végül, ami az Ilva által kibocsátott kötvények pénzügyi feltételeit illeti, az olasz hatóságok kifejtik, hogy a kötvényeket a Fondo Unico di Giustizia nevére szóló számlákra alkalmazott átlagos kamatlábbal bocsátanák ki, amely például 2015-ben [...] volt. Azt is hangsúlyozzák, hogy nem szokatlan, hogy nehéz helyzetben lévő vagy rendkívüli igazgatás alá vont vállalkozások kötvényeket bocsátanak ki pénzügyi szükségleteik fedezésére.

Fondo Unico di Giustizia

3.3.   2. intézkedés

2. intézkedés

3.3.1.   Szelektivitás

Szelektivitás

| (87) | Olaszország szerint a kérdéses jogi rendelkezés csupán egy általános jogi elvet hajt végre, amely megengedi a hitelek előre levonhatóságát, ha ez szükséges egy vállalkozás értékének megőrzéséhez és eszközeinek kezeléséhez. A bizonyos hitelezőkre rákényszerített áldozatot a vállalkozás eszközeinek megőrzése ellentételezi. Csupán azért nem húzott eddig egyetlen más vállalkozás sem hasznot e rendelkezésből, mert e jogi rendelkezést nemrégiben vezették be. |
| --- | --- |

(87)

Olaszország szerint a kérdéses jogi rendelkezés csupán egy általános jogi elvet hajt végre, amely megengedi a hitelek előre levonhatóságát, ha ez szükséges egy vállalkozás értékének megőrzéséhez és eszközeinek kezeléséhez. A bizonyos hitelezőkre rákényszerített áldozatot a vállalkozás eszközeinek megőrzése ellentételezi. Csupán azért nem húzott eddig egyetlen más vállalkozás sem hasznot e rendelkezésből, mert e jogi rendelkezést nemrégiben vezették be.

3.3.2.   Állami források és az állami költségvetésre gyakorolt hatás

Állami források és az állami költségvetésre gyakorolt hatás

| (88) | Olaszország szerint a 2. intézkedés nem érint állami forrásokat. A kérdéses jogi rendelkezés nem jogosította fel az illetékes hatóságot „arra, hogy a források kezelését irányítsák vagy befolyásolják” (47). Ebben az esetben az olasz hatóságok nem vettek részt a finanszírozó intézmények és az Ilva közötti kapcsolatban. |
| --- | --- |

(88)

Olaszország szerint a 2. intézkedés nem érint állami forrásokat. A kérdéses jogi rendelkezés nem jogosította fel az illetékes hatóságot „arra, hogy a források kezelését irányítsák vagy befolyásolják” (47). Ebben az esetben az olasz hatóságok nem vettek részt a finanszírozó intézmények és az Ilva közötti kapcsolatban.

arra, hogy a források kezelését irányítsák vagy befolyásolják

47

| (89) | Ezenfelül az intézkedésnek nincs semmilyen negatív hatása az állami költségvetésre, az Ilvának nyújtott állami hiteleket illetően sem. |
| --- | --- |

(89)

Ezenfelül az intézkedésnek nincs semmilyen negatív hatása az állami költségvetésre, az Ilvának nyújtott állami hiteleket illetően sem.

| (90) | A költségvetési intézkedések mellett a Bizottságnak bizonyítania kell, hogy kellőképpen közvetlen kapcsolat áll fenn egyrészt a kedvezményezettnek nyújtott előny, másrészt pedig az állami költségvetésre háruló terhek konkrét gazdasági kockázata között (48). |
| --- | --- |

(90)

A költségvetési intézkedések mellett a Bizottságnak bizonyítania kell, hogy kellőképpen közvetlen kapcsolat áll fenn egyrészt a kedvezményezettnek nyújtott előny, másrészt pedig az állami költségvetésre háruló terhek konkrét gazdasági kockázata között (48).

48

| (91) | Ebben az esetben ilyen kapcsolat nem áll fenn. Először is, az állam nem mond le semmilyen, bármilyen forrásból (adók, járulékok vagy egyéb) eredő forrásokról, amelyeket az Ilvának be kellene fizetnie az állam számára. Másodszor, az intézkedés nem csökkenti az állam lehetőségét arra, hogy beszedje hiteleit, és nem hozza az állami hiteleket hátrányosabb helyzetbe más hiteleknél. Ellenkezőleg, az Ilva eszközeinek védelme révén az intézkedés valamennyi hitelezőre, többek között az államra nézve is pozitív hatásokkal járt, akik követeléseiket ezen eszközökből fogják kielégíteni. |
| --- | --- |

(91)

Ebben az esetben ilyen kapcsolat nem áll fenn. Először is, az állam nem mond le semmilyen, bármilyen forrásból (adók, járulékok vagy egyéb) eredő forrásokról, amelyeket az Ilvának be kellene fizetnie az állam számára. Másodszor, az intézkedés nem csökkenti az állam lehetőségét arra, hogy beszedje hiteleit, és nem hozza az állami hiteleket hátrányosabb helyzetbe más hiteleknél. Ellenkezőleg, az Ilva eszközeinek védelme révén az intézkedés valamennyi hitelezőre, többek között az államra nézve is pozitív hatásokkal járt, akik követeléseiket ezen eszközökből fogják kielégíteni.

| (92) | Ezenfelül a Piaggio-ítéletben a Bíróság úgy vélte, hogy az állami hitelezőkre gyakorolt lehetséges hatás nem alapvető szempont, hanem csak több mutató egyike, amelynek alapján megállapítható az állami forrásokból finanszírozott szelektív előny fennállása (49). Ez az ítélet annak bizonyítását is előírja a Bizottságnak, hogy az állam vagy állami szervek is a nehéz helyzetben lévő vállalkozás fő hitelezői közé tartoznak, ami a jelen ügyben Olaszország szerint nem áll fenn. Végezetül, Olaszország hangsúlyozza, hogy a vitatott intézkedés a jelen esetben csupán az olasz jog egyik általános elvét hajtja végre, amelyet a fizetésképtelenségi törvény („Legge Fallimentare”, Regio decreto, 1942. március 16., 267. sz.) 111. cikke rögzít, és amely annak más rendelkezéseiben is megjelenik, így például a 182c. és 182d. cikkben, amely feljogosítja a rendes bírókat arra, hogy bizonyos kölcsönök számára megadják az előzetes levonhatóság előjogát, mégpedig ha ezek a kölcsönök nélkülözhetetlenek a vállalat tevékenységeinek folytatásához, és biztosítják a hitelezők jobb kiszolgálását. |
| --- | --- |

(92)

Ezenfelül a Piaggio-ítéletben a Bíróság úgy vélte, hogy az állami hitelezőkre gyakorolt lehetséges hatás nem alapvető szempont, hanem csak több mutató egyike, amelynek alapján megállapítható az állami forrásokból finanszírozott szelektív előny fennállása (49). Ez az ítélet annak bizonyítását is előírja a Bizottságnak, hogy az állam vagy állami szervek is a nehéz helyzetben lévő vállalkozás fő hitelezői közé tartoznak, ami a jelen ügyben Olaszország szerint nem áll fenn. Végezetül, Olaszország hangsúlyozza, hogy a vitatott intézkedés a jelen esetben csupán az olasz jog egyik általános elvét hajtja végre, amelyet a fizetésképtelenségi törvény („Legge Fallimentare”, Regio decreto, 1942. március 16., 267. sz.) 111. cikke rögzít, és amely annak más rendelkezéseiben is megjelenik, így például a 182c. és 182d. cikkben, amely feljogosítja a rendes bírókat arra, hogy bizonyos kölcsönök számára megadják az előzetes levonhatóság előjogát, mégpedig ha ezek a kölcsönök nélkülözhetetlenek a vállalat tevékenységeinek folytatásához, és biztosítják a hitelezők jobb kiszolgálását.

Piaggio

49

Legge Fallimentare

Regio decreto

3.3.3.   Gazdasági előny

Gazdasági előny

| (93) | Az olasz hatóságoknak az a véleménye, hogy a kölcsön feltételei az alacsony biztosíték mellett nyújtott kölcsönök szokásos piaci feltételeinek felelnek meg. A finanszírozó intézmények által nyújtott kölcsön éves kamatlába 3 havi Euribor + [...] bázispont. A kölcsön futamideje 2014. szeptember 11-től2015. február 28-ig tart. A szerződés magában foglalja az összes szokásos feltételt. Mivel időközben az Ilva rendkívüli igazgatás alá került, amelynek ideje alatt a hitelezők nem jogosultak érvényesíteni követeléseiket, a kölcsönt lejáratakor nem fizették vissza. A rendkívüli igazgatás alatt az összes adósságot az alkalmazandó szabályoknak megfelelően kell törleszteni. |
| --- | --- |

(93)

Az olasz hatóságoknak az a véleménye, hogy a kölcsön feltételei az alacsony biztosíték mellett nyújtott kölcsönök szokásos piaci feltételeinek felelnek meg. A finanszírozó intézmények által nyújtott kölcsön éves kamatlába 3 havi Euribor + [...] bázispont. A kölcsön futamideje 2014. szeptember 11-től2015. február 28-ig tart. A szerződés magában foglalja az összes szokásos feltételt. Mivel időközben az Ilva rendkívüli igazgatás alá került, amelynek ideje alatt a hitelezők nem jogosultak érvényesíteni követeléseiket, a kölcsönt lejáratakor nem fizették vissza. A rendkívüli igazgatás alatt az összes adósságot az alkalmazandó szabályoknak megfelelően kell törleszteni.

| (94) | Azt a kérdést illetően, hogy a kölcsön nyújtását az előzetes levonhatóság biztosítása tette-e lehetővé, az olasz hatóságok azt állítják, hogy az előre levonható jelleg elismerésére csak azután kerül sor, hogy az illetékes nemzeti bíróság meggyőződött arról, hogy a kölcsön megfelel a 101/2013. sz. törvényerejű rendelet 12. cikkének (5) bekezdésében előírt valamennyi feltételnek, a hitelezők listájának elkészítésére irányuló eljárást követően (accertamento del passivo). A kölcsön nyújtásakor tehát az, hogy a hitel majd előre levonhatónak minősül, csupán feltételezés volt. |
| --- | --- |

(94)

Azt a kérdést illetően, hogy a kölcsön nyújtását az előzetes levonhatóság biztosítása tette-e lehetővé, az olasz hatóságok azt állítják, hogy az előre levonható jelleg elismerésére csak azután kerül sor, hogy az illetékes nemzeti bíróság meggyőződött arról, hogy a kölcsön megfelel a 101/2013. sz. törvényerejű rendelet 12. cikkének (5) bekezdésében előírt valamennyi feltételnek, a hitelezők listájának elkészítésére irányuló eljárást követően (accertamento del passivo). A kölcsön nyújtásakor tehát az, hogy a hitel majd előre levonhatónak minősül, csupán feltételezés volt.

accertamento del passivo

3.4.   3. intézkedés

3. intézkedés

| (95) | Az olasz hatóságok először is megjegyzik, hogy a garantált kölcsönt a törvény erejénél fogva kizárólag a környezetvédelmi tervben foglalt beruházásokra különítették el. A célja ezért a Bizottság által az indokolással ellátott véleményében megfogalmazott aggodalmak kezelése. |
| --- | --- |

(95)

Az olasz hatóságok először is megjegyzik, hogy a garantált kölcsönt a törvény erejénél fogva kizárólag a környezetvédelmi tervben foglalt beruházásokra különítették el. A célja ezért a Bizottság által az indokolással ellátott véleményében megfogalmazott aggodalmak kezelése.

3.4.1.   Állami források és gazdasági előny

Állami források és gazdasági előny

| (96) | Az olasz hatóságok szerint abból, hogy az állami kezességvállalások állami forrásokat tesznek ki kockázatnak, ha azokat lehívják, még nem következik az állami források felhasználása. Az állami forrásokat csak akkor éri bármilyen hatás, ha az állam potenciális veszteségét nem díjazzák megfelelően. |
| --- | --- |

(96)

Az olasz hatóságok szerint abból, hogy az állami kezességvállalások állami forrásokat tesznek ki kockázatnak, ha azokat lehívják, még nem következik az állami források felhasználása. Az állami forrásokat csak akkor éri bármilyen hatás, ha az állam potenciális veszteségét nem díjazzák megfelelően.

| (97) | E tekintetben az olasz hatóságok úgy vélik, hogy a kezességvállalás 3,12 %-os díja piacorientált díj, több okból. |
| --- | --- |

(97)

E tekintetben az olasz hatóságok úgy vélik, hogy a kezességvállalás 3,12 %-os díja piacorientált díj, több okból.

| (98) | Először is, az olasz hatóságok egy szakértői tanulmány készítésére adtak megbízást (a továbbiakban: „[...] vélemény”), hogy megállapítsák e díjat. A [...] vélemény az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (a továbbiakban: a kezességvállalásról szóló közlemény) (50) 3.2.d) pontjával összhangban megállapított módszertanra támaszkodik:






  a) | A hitelfelvevő hitelkockázatát egy olyan modell segítségével elemezték, amely lehetővé tette, hogy a rendelkezésre álló információk alapján hitelpontszámot adjanak ki. |
| --- | --- | --- |

(98)

Először is, az olasz hatóságok egy szakértői tanulmány készítésére adtak megbízást (a továbbiakban: „[...] vélemény”), hogy megállapítsák e díjat. A [...] vélemény az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (a továbbiakban: a kezességvállalásról szóló közlemény) (50) 3.2.d) pontjával összhangban megállapított módszertanra támaszkodik:

50

a)

A hitelfelvevő hitelkockázatát egy olyan modell segítségével elemezték, amely lehetővé tette, hogy a rendelkezésre álló információk alapján hitelpontszámot adjanak ki.

| b) | E hitelpontszám figyelembevételével egy összehasonlító elemzést végeztek, hogy a nemzetközi gyakorlatban használt különféle módszertanok alapján kiválasszák a kezességvállalási díj piaci értékeinek észszerű tartományát. |
| --- | --- |

b)

E hitelpontszám figyelembevételével egy összehasonlító elemzést végeztek, hogy a nemzetközi gyakorlatban használt különféle módszertanok alapján kiválasszák a kezességvállalási díj piaci értékeinek észszerű tartományát.

| c) | A kapott eredményeket további értékelési szempontokkal tovább erősítették. |
| --- | --- |

c)

A kapott eredményeket további értékelési szempontokkal tovább erősítették.

| d) | Az eredmény a 6 havi Euribor + 2,5 % és 3,12 % közötti tartomány lett. |
| --- | --- |

d)

Az eredmény a 6 havi Euribor + 2,5 % és 3,12 % közötti tartomány lett.

| e) | A legnagyobb százalékarányt választották ki. |
| --- | --- |

e)

A legnagyobb százalékarányt választották ki.

| (99) | Másodszor, az Ilva által fizetett kezességvállalási díj és hitelkamatláb összességében az eljárást megindító határozat (90) preambulumbekezdésében jelzett tartományba esik (eszerint a technikailag fizetésképtelen, CCC alatti hitelminősítésű vállalatnak nyújtott kölcsön felára 400 és 1 000 bázispont között lenne). E tekintetben a garantált kölcsönhöz kapcsolódó hitelkockázat értékelésekor figyelembe kell venni annak előre levonható jellegét. |
| --- | --- |

(99)

Másodszor, az Ilva által fizetett kezességvállalási díj és hitelkamatláb összességében az eljárást megindító határozat (90) preambulumbekezdésében jelzett tartományba esik (eszerint a technikailag fizetésképtelen, CCC alatti hitelminősítésű vállalatnak nyújtott kölcsön felára 400 és 1 000 bázispont között lenne). E tekintetben a garantált kölcsönhöz kapcsolódó hitelkockázat értékelésekor figyelembe kell venni annak előre levonható jellegét.

| (100) | Harmadszor, az állam által vállalt kockázatot az állam általános nyereségességi célkitűzéseihez mérten kell értékelni. E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy az intézkedést a Bizottság indokolással ellátott véleményéből származó, az olasz államra háruló környezetvédelmi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges kiadásokra irányozták elő. A piacgazdasági befektető elvét ezért globálisan kell értékelni az állam összes vonatkozó szempontját figyelembe véve, többek között azt is, hogy az állami forrásokra nehezedő végső teher kisebb lesz, ha a 3. intézkedéseknek köszönhetően elvégzik a környezetvédelmi beruházásokat (51). |
| --- | --- |

(100)

Harmadszor, az állam által vállalt kockázatot az állam általános nyereségességi célkitűzéseihez mérten kell értékelni. E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy az intézkedést a Bizottság indokolással ellátott véleményéből származó, az olasz államra háruló környezetvédelmi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges kiadásokra irányozták elő. A piacgazdasági befektető elvét ezért globálisan kell értékelni az állam összes vonatkozó szempontját figyelembe véve, többek között azt is, hogy az állami forrásokra nehezedő végső teher kisebb lesz, ha a 3. intézkedéseknek köszönhetően elvégzik a környezetvédelmi beruházásokat (51).

51

| (101) | Összefoglalva, Olaszország úgy véli, hogy: i. a kezességvállalás díjazása megfelel a piaci feltételeknek, és ii. az állam mint kezes által vállalt kockázat gazdaságilag észszerű, és összhangban van az állam általános nyereségességi célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

(101)

Összefoglalva, Olaszország úgy véli, hogy: i. a kezességvállalás díjazása megfelel a piaci feltételeknek, és ii. az állam mint kezes által vállalt kockázat gazdaságilag észszerű, és összhangban van az állam általános nyereségességi célkitűzéseivel.

| (102) | Végezetül, Olaszország hangsúlyozza, hogy nem szokatlan, hogy egy fizetésképtelenségi eljárás alá került vállalattal szemben már kitettséggel rendelkező hitelintézet további, előre levonható köztes finanszírozást nyújt e vállalatnak, még abban az esetben is, ha e finanszírozást nem biztosítja állami kezességvállalás. Az Intesa Sanpaolo és a Banco Popolare bankok magatartása a 3. intézkedés kapcsán ezért nem szokatlan. E bankok és az Ilvával szemben már kitettséggel rendelkező más bankok hitelkeretet tartanak nyitva az Ilva számára, annak ellenére, hogy e hitelkereteket nem biztosítja állami kezességvállalás. |
| --- | --- |

(102)

Végezetül, Olaszország hangsúlyozza, hogy nem szokatlan, hogy egy fizetésképtelenségi eljárás alá került vállalattal szemben már kitettséggel rendelkező hitelintézet további, előre levonható köztes finanszírozást nyújt e vállalatnak, még abban az esetben is, ha e finanszírozást nem biztosítja állami kezességvállalás. Az Intesa Sanpaolo és a Banco Popolare bankok magatartása a 3. intézkedés kapcsán ezért nem szokatlan. E bankok és az Ilvával szemben már kitettséggel rendelkező más bankok hitelkeretet tartanak nyitva az Ilva számára, annak ellenére, hogy e hitelkereteket nem biztosítja állami kezességvállalás.

3.5.   4. intézkedés

4. intézkedés

| (103) | Az olasz hatóságok hangsúlyozzák, hogy az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében foglalt jogi rendelkezés nem szabta meg kötelezettségként a vállalkozások számára, hogy megállapodást kell kötniük, csak eljárási jellegű volt, lehetővé téve az Ilva rendkívüli biztosai számára, hogy a rendkívüli igazgatási eljárás keretében felhasználják az egyezségből származó forrásokat. Az egyezség az Ilva és a Fintecna szabad és önkéntes döntése alapján jött létre. |
| --- | --- |

(103)

Az olasz hatóságok hangsúlyozzák, hogy az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében foglalt jogi rendelkezés nem szabta meg kötelezettségként a vállalkozások számára, hogy megállapodást kell kötniük, csak eljárási jellegű volt, lehetővé téve az Ilva rendkívüli biztosai számára, hogy a rendkívüli igazgatási eljárás keretében felhasználják az egyezségből származó forrásokat. Az egyezség az Ilva és a Fintecna szabad és önkéntes döntése alapján jött létre.

3.5.1.   A piacgazdasági szereplő elve

A piacgazdasági szereplő elve

| (104) | Az olasz hatóságok megismétlik, hogy nézetük szerint a Fintecna, amely állami tulajdonban lévő vállalat, általánosan bármely másik piacgazdasági szereplőhöz hasonlóan működik (52). Ezt maga az eljárást megindító határozat is megerősítette, amely – az olasz hatóságok szerint – kimondja, hogy az 1996-os szerződéses záradék olyan kötelezettségvállalás volt, amelyet egy magánvásárló is vállalt volna, és a Fintecna által fizetett összeg nem tért el a magánbefektetők által hozott észszerű döntésektől (53). |
| --- | --- |

(104)

Az olasz hatóságok megismétlik, hogy nézetük szerint a Fintecna, amely állami tulajdonban lévő vállalat, általánosan bármely másik piacgazdasági szereplőhöz hasonlóan működik (52). Ezt maga az eljárást megindító határozat is megerősítette, amely – az olasz hatóságok szerint – kimondja, hogy az 1996-os szerződéses záradék olyan kötelezettségvállalás volt, amelyet egy magánvásárló is vállalt volna, és a Fintecna által fizetett összeg nem tért el a magánbefektetők által hozott észszerű döntésektől (53).

52

53

| (105) | Az eljárás megindításáról szóló határozat azonban láthatóan megkérdőjelezte, hogy egy magán piaci szereplő nem várt volna-e az Ilva szerkezetátalakításának egy előrehaladottabb szakaszáig, hogy teljesítse kötelezettségét. Az olasz hatóságoknak az a véleménye, hogy az ügylet egyszerűen egy környezeti károkkal kapcsolatos szerződéses kötelezettség teljesítése. A Fintecnára nehezedő pénzügyi teher így – a Sloman Neptun (54) és az Ecotrade (55) ügyben hozott bírósági ítéletek meghatározása szerint – nem ruház külön előnyt az érintett vállalkozásokra. |
| --- | --- |

(105)

Az eljárás megindításáról szóló határozat azonban láthatóan megkérdőjelezte, hogy egy magán piaci szereplő nem várt volna-e az Ilva szerkezetátalakításának egy előrehaladottabb szakaszáig, hogy teljesítse kötelezettségét. Az olasz hatóságoknak az a véleménye, hogy az ügylet egyszerűen egy környezeti károkkal kapcsolatos szerződéses kötelezettség teljesítése. A Fintecnára nehezedő pénzügyi teher így – a Sloman Neptun (54) és az Ecotrade (55) ügyben hozott bírósági ítéletek meghatározása szerint – nem ruház külön előnyt az érintett vállalkozásokra.

Sloman Neptun

54

Ecotrade

55

| (106) | Az olasz hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a Fintecna a 2015. március 4-i egyezségre vonatkozó végső döntés meghozatala előtt alapos előzetes eljárást folytatott le, amelynek során szakértői vélemények és jelentések is születtek. Az egyezség megkötésével a Fintecna véget vetett bárminemű jogi felelősségnek, amely a jövőben még nagyobb kártérítési költségeket vonhatott volna maga után. Az eljárást megindító határozat (96) preambulumbekezdésében említett alternatív magatartás (azaz a fizetés elmulasztása vagy kevésbé gyors fizetés az Ilva vezetésének változására tekintettel) opportunista és kockázatos hozzáállás lett volna, amely nem lett volna összeegyeztethető a piacgazdasági szereplők Bíróság által meghatározott magatartásával (56). |
| --- | --- |

(106)

Az olasz hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a Fintecna a 2015. március 4-i egyezségre vonatkozó végső döntés meghozatala előtt alapos előzetes eljárást folytatott le, amelynek során szakértői vélemények és jelentések is születtek. Az egyezség megkötésével a Fintecna véget vetett bárminemű jogi felelősségnek, amely a jövőben még nagyobb kártérítési költségeket vonhatott volna maga után. Az eljárást megindító határozat (96) preambulumbekezdésében említett alternatív magatartás (azaz a fizetés elmulasztása vagy kevésbé gyors fizetés az Ilva vezetésének változására tekintettel) opportunista és kockázatos hozzáállás lett volna, amely nem lett volna összeegyeztethető a piacgazdasági szereplők Bíróság által meghatározott magatartásával (56).

56

3.6.   5. intézkedés

5. intézkedés

3.6.1.   Szelektív gazdasági előny

Szelektív gazdasági előny

| (107) | Az olasz hatóságoknak az a véleménye, hogy a kölcsön feltételei megfelelnek a szokásos piaci feltételeknek. Az állam által nyújtott kölcsön hathavi Euribor + 300 bázispont éves kamatláb mellett kamatozik. A kölcsön nyújtása előtt egy nappal a 6 havi Euribor – 0,04 %-on állt. A kamatlábat ezért 2,96 %-ban határozták meg. |
| --- | --- |

(107)

Az olasz hatóságoknak az a véleménye, hogy a kölcsön feltételei megfelelnek a szokásos piaci feltételeknek. Az állam által nyújtott kölcsön hathavi Euribor + 300 bázispont éves kamatláb mellett kamatozik. A kölcsön nyújtása előtt egy nappal a 6 havi Euribor – 0,04 %-on állt. A kamatlábat ezért 2,96 %-ban határozták meg.

| (108) | Olaszország előadja, hogy e kamatláb összhangban van a 3. intézkedés biztosítása céljából készített [...] véleménnyel (lásd a (98) preambulumbekezdést). A [...] vélemény szerint a 2,50 % és 3,12 % közé eső kamatláb lenne a piacnak megfelelő. Tekintve, hogy a 3. intézkedés és az 5. intézkedés biztosítása között (2015. április és 2015. december között) nem következtek be jelentős változások az Ilva helyzetében, az olasz hatóságok úgy vélik, hogy a [...] vélemény felhasználható az 5. intézkedés piacnak való megfelelőségének értékelésére. |
| --- | --- |

(108)

Olaszország előadja, hogy e kamatláb összhangban van a 3. intézkedés biztosítása céljából készített [...] véleménnyel (lásd a (98) preambulumbekezdést). A [...] vélemény szerint a 2,50 % és 3,12 % közé eső kamatláb lenne a piacnak megfelelő. Tekintve, hogy a 3. intézkedés és az 5. intézkedés biztosítása között (2015. április és 2015. december között) nem következtek be jelentős változások az Ilva helyzetében, az olasz hatóságok úgy vélik, hogy a [...] vélemény felhasználható az 5. intézkedés piacnak való megfelelőségének értékelésére.

| (109) | Ezenfelül Olaszország hangsúlyozza, hogy a kölcsön előre levonható – ez egy fontos további tény, amelyet a Bizottságnak figyelembe kell vennie a kölcsönhöz társuló hitelkockázat értékelésekor. |
| --- | --- |

(109)

Ezenfelül Olaszország hangsúlyozza, hogy a kölcsön előre levonható – ez egy fontos további tény, amelyet a Bizottságnak figyelembe kell vennie a kölcsönhöz társuló hitelkockázat értékelésekor.

| (110) | Továbbá, Olaszország előadja, hogy az 5. intézkedés az Ilva értékesítési folyamatának megkönnyítését szolgálja, és addig is garantálja a környezetvédelmi, egészségügyi és foglalkoztatási követelményekkel összhangban lévő működést. |
| --- | --- |

(110)

Továbbá, Olaszország előadja, hogy az 5. intézkedés az Ilva értékesítési folyamatának megkönnyítését szolgálja, és addig is garantálja a környezetvédelmi, egészségügyi és foglalkoztatási követelményekkel összhangban lévő működést.

| (111) | Végezetül Olaszország emlékeztet arra, hogy a 98/2016. sz. törvényerejű rendelet 2016. június 9-én módosította a kölcsön visszafizetésének kötelezettségét, és azt az Ilva eszközeinek felvásárlójáról magára az Ilvára hárította át. Továbbá, az értékesítési folyamat változásai miatt és annak érdekében, hogy ne halasszák el a kölcsön végső visszafizetési határidejét az Ilva eszközeinek végleges elidegenítése utánra, a 243/2016. sz. törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja módosította a kölcsön visszafizetési határidejét, és azt a 60 nappal az Ilva eszközeinek végleges elidegenítését követő napban szabta meg, ily módon elszakítva azt az Ilva tevékenységének megszűnését kimondó rendelettől. |
| --- | --- |

(111)

Végezetül Olaszország emlékeztet arra, hogy a 98/2016. sz. törvényerejű rendelet 2016. június 9-én módosította a kölcsön visszafizetésének kötelezettségét, és azt az Ilva eszközeinek felvásárlójáról magára az Ilvára hárította át. Továbbá, az értékesítési folyamat változásai miatt és annak érdekében, hogy ne halasszák el a kölcsön végső visszafizetési határidejét az Ilva eszközeinek végleges elidegenítése utánra, a 243/2016. sz. törvényerejű rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja módosította a kölcsön visszafizetési határidejét, és azt a 60 nappal az Ilva eszközeinek végleges elidegenítését követő napban szabta meg, ily módon elszakítva azt az Ilva tevékenységének megszűnését kimondó rendelettől.

4.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

4.1.   Az Ilva észrevételei

Az Ilva észrevételei

| (112) | Az Ilva arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy maradéktalanul csatlakozik az olasz hatóságok által tett észrevételekhez, amelyeket e rendelet 3. szakasza foglal össze. |
| --- | --- |

(112)

Az Ilva arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy maradéktalanul csatlakozik az olasz hatóságok által tett észrevételekhez, amelyeket e rendelet 3. szakasza foglal össze.

4.2.   A Peacelink észrevételei

A Peacelink észrevételei

| (113) | A Peacelink egy olasz nem kormányzati szervezet, amely különféle témákkal, így például katonai és környezetvédelmi konfliktusokkal kapcsolatban igyekszik átlátható tájékoztatást nyújtani a polgárok számára. |
| --- | --- |

(113)

A Peacelink egy olasz nem kormányzati szervezet, amely különféle témákkal, így például katonai és környezetvédelmi konfliktusokkal kapcsolatban igyekszik átlátható tájékoztatást nyújtani a polgárok számára.

| (114) | A Peacelink úgy véli, hogy a Bizottság által az eljárást megindító határozatban kinyilvánított kétségek teljes mértékben indokoltak. Ami az 1. intézkedést illeti, a Peacelink előadja, hogy a bírósági úton lefoglalt összegek megelőlegezett kifizetése azt eredményezné. hogy az államnak kell viselnie a bírósági eljárás eredményével kapcsolatos kockázatot. Semelyik magán gazdasági szereplő nem vállalná hasonló kockázat viselését. Ami a 2. intézkedést illeti, a Peacelink álláspontja szerint semelyik piaci szereplő nem nyújtott volna kölcsönt az Ilvának az állam beavatkozása nélkül. Ezenfelül ez a beavatkozás az állami forrásokat érintő kockázattal jár, mivel érinti az állami hitelek visszafizetésének sorrendjét. Ami a 3. intézkedést illeti, a Peacelink úgy gondolja, hogy semelyik piaci szereplő nem nyújtott volna hitelt az Ilvának felkínált feltételek mellett. A 4. intézkedést illetően pedig a Peacelink megítélése szerint állami támogatásról van szó, mert a Fintecna csak az 1/2015. sz. törvényerejű rendeletben meghatározott rendelkezések miatt egyezett bele, hogy egyezséget köt követelése tekintetében. Ezenfelül az, hogy a Fintecna állami tulajdonban van, kétséget vet fel azzal kapcsolatban, hogy képes lehet-e magán gazdasági szereplő módjára viselkedni. |
| --- | --- |

(114)

A Peacelink úgy véli, hogy a Bizottság által az eljárást megindító határozatban kinyilvánított kétségek teljes mértékben indokoltak. Ami az 1. intézkedést illeti, a Peacelink előadja, hogy a bírósági úton lefoglalt összegek megelőlegezett kifizetése azt eredményezné. hogy az államnak kell viselnie a bírósági eljárás eredményével kapcsolatos kockázatot. Semelyik magán gazdasági szereplő nem vállalná hasonló kockázat viselését. Ami a 2. intézkedést illeti, a Peacelink álláspontja szerint semelyik piaci szereplő nem nyújtott volna kölcsönt az Ilvának az állam beavatkozása nélkül. Ezenfelül ez a beavatkozás az állami forrásokat érintő kockázattal jár, mivel érinti az állami hitelek visszafizetésének sorrendjét. Ami a 3. intézkedést illeti, a Peacelink úgy gondolja, hogy semelyik piaci szereplő nem nyújtott volna hitelt az Ilvának felkínált feltételek mellett. A 4. intézkedést illetően pedig a Peacelink megítélése szerint állami támogatásról van szó, mert a Fintecna csak az 1/2015. sz. törvényerejű rendeletben meghatározott rendelkezések miatt egyezett bele, hogy egyezséget köt követelése tekintetében. Ezenfelül az, hogy a Fintecna állami tulajdonban van, kétséget vet fel azzal kapcsolatban, hogy képes lehet-e magán gazdasági szereplő módjára viselkedni.

| (115) | A Peacelink arra is kérte a Bizottságot, hogy terjessze ki részletes vizsgálatát az 191/2015. sz. törvényerejű rendelet által egy 300 millió EUR és egy másik, 800 millió EUR összegű kölcsön formájában nyújtott állami támogatásra. |
| --- | --- |

(115)

A Peacelink arra is kérte a Bizottságot, hogy terjessze ki részletes vizsgálatát az 191/2015. sz. törvényerejű rendelet által egy 300 millió EUR és egy másik, 800 millió EUR összegű kölcsön formájában nyújtott állami támogatásra.

| (116) | Végezetül, a Peacelink észrevételeket tett az Ilva környezeti vonatkozásaival kapcsolatban is, amelyek azonban a jelen állami támogatási eljárás kapcsán nem lényegesek. |
| --- | --- |

(116)

Végezetül, a Peacelink észrevételeket tett az Ilva környezeti vonatkozásaival kapcsolatban is, amelyek azonban a jelen állami támogatási eljárás kapcsán nem lényegesek.

4.3.   A WV Stahl észrevételei

A WV Stahl észrevételei

| (117) | A WV Stahl a németországi acélipar szakmai szervezete. A székhelye Düsseldorfban található. |
| --- | --- |

(117)

A WV Stahl a németországi acélipar szakmai szervezete. A székhelye Düsseldorfban található.

| (118) | A WV Stahl egyetért a Bizottság által az eljárást megindító határozatban megfogalmazott kétségekkel. Ami az 1. intézkedést illeti, a WV Stahl megítélése szerint a bírósági úton lefoglalt összegek előzetes kifizetése gazdasági előnyt biztosítana az Ilva számára. Ami a 2. intézkedést illeti, úgy véli, hogy az előre levonhatóság egyfajta kezességvállalásként működik, és ezért a jogszerűtlen támogatás hordozója. A szervezet szerint a 3. intézkedés esetében az állami támogatás fennállása nyilvánvaló. Ami a 4. intézkedést illeti, a WV Stahl kifejti, hogy egy piacgazdasági szereplő nem fogadott volna el ilyen megállapodást. |
| --- | --- |

(118)

A WV Stahl egyetért a Bizottság által az eljárást megindító határozatban megfogalmazott kétségekkel. Ami az 1. intézkedést illeti, a WV Stahl megítélése szerint a bírósági úton lefoglalt összegek előzetes kifizetése gazdasági előnyt biztosítana az Ilva számára. Ami a 2. intézkedést illeti, úgy véli, hogy az előre levonhatóság egyfajta kezességvállalásként működik, és ezért a jogszerűtlen támogatás hordozója. A szervezet szerint a 3. intézkedés esetében az állami támogatás fennállása nyilvánvaló. Ami a 4. intézkedést illeti, a WV Stahl kifejti, hogy egy piacgazdasági szereplő nem fogadott volna el ilyen megállapodást.

| (119) | A WV Stahl figyelmeztette a Bizottságot, hogy további állami támogatás nyújtására kerülhet sor két kölcsön formájában, amelyek összege 300 millió EUR, illetve 800 millió EUR. Annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy az Ilva ne részesülhessen további állami támogatásban. A Tarantóban fennálló szennyezéssel való megbirkózáshoz és a lakosság egészségének garantálásához sürgősen szükséges intézkedésekre fordított állami kiadásoknak továbbra is összhangban kell lenniük a „szennyező fizet” elvvel, és ezek nem használhatók fel ürügyként az Ilva acélgyárának korszerűsítésére. |
| --- | --- |

(119)

A WV Stahl figyelmeztette a Bizottságot, hogy további állami támogatás nyújtására kerülhet sor két kölcsön formájában, amelyek összege 300 millió EUR, illetve 800 millió EUR. Annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy az Ilva ne részesülhessen további állami támogatásban. A Tarantóban fennálló szennyezéssel való megbirkózáshoz és a lakosság egészségének garantálásához sürgősen szükséges intézkedésekre fordított állami kiadásoknak továbbra is összhangban kell lenniük a „szennyező fizet” elvvel, és ezek nem használhatók fel ürügyként az Ilva acélgyárának korszerűsítésére.

| (120) | Végül a WV Stahl arra kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa bármely támogatás gyors visszafizettetését, amelyről a részletes vizsgálatot követően megállapítást nyer, hogy nem összeegyeztethető. Ami a kölcsönök formájában nyújtott állami támogatást illeti, a támogatás összegét az állam által felszámított kamatláb és a támogatás nyújtásakor piaci kamatlábnak tekinthető kamatláb közötti különbség alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(120)

Végül a WV Stahl arra kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa bármely támogatás gyors visszafizettetését, amelyről a részletes vizsgálatot követően megállapítást nyer, hogy nem összeegyeztethető. Ami a kölcsönök formájában nyújtott állami támogatást illeti, a támogatás összegét az állam által felszámított kamatláb és a támogatás nyújtásakor piaci kamatlábnak tekinthető kamatláb közötti különbség alapján kell kiszámítani.

4.4.   A Riva Fire SpA észrevételei

A Riva Fire SpA észrevételei

| (121) | A Riva Fire SpA (a továbbiakban: Riva Fire) 1995-től ellenőrizte az Ilvát, amikor megvásárolta a vállalatot az IRI-től, egészen 2013. június 4-ig, amikor az Ilva acélgyárának vezetését a 61/2013. sz. törvényerejű rendelet alapján egy kormány által kinevezett biztos vette át. |
| --- | --- |

(121)

A Riva Fire SpA (a továbbiakban: Riva Fire) 1995-től ellenőrizte az Ilvát, amikor megvásárolta a vállalatot az IRI-től, egészen 2013. június 4-ig, amikor az Ilva acélgyárának vezetését a 61/2013. sz. törvényerejű rendelet alapján egy kormány által kinevezett biztos vette át.

| (122) | A Riva Fire észrevételeinek célja, hogy helyreállítsa a vállalat történetének – a Riva Fire vélekedése szerint – igazi változatát, amíg a vállalat az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet alapján fizetésképtelenségi eljárás alá nem került. A Riva Fire azt állítja, hogy jogtalanul bocsátották el az Ilva vezetéséből az olasz bírói kar és a végrehajtó hatalom által hozott intézkedéssorozat révén, anélkül hogy a védelemhez való jogát biztosító rendes kontradiktórius eljárás keretében megvédhette volna saját álláspontját. |
| --- | --- |

(122)

A Riva Fire észrevételeinek célja, hogy helyreállítsa a vállalat történetének – a Riva Fire vélekedése szerint – igazi változatát, amíg a vállalat az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet alapján fizetésképtelenségi eljárás alá nem került. A Riva Fire azt állítja, hogy jogtalanul bocsátották el az Ilva vezetéséből az olasz bírói kar és a végrehajtó hatalom által hozott intézkedéssorozat révén, anélkül hogy a védelemhez való jogát biztosító rendes kontradiktórius eljárás keretében megvédhette volna saját álláspontját.

| (123) | A Riva Fire nem tesz konkrét észrevételt az eljárást megindító és az eljárást kiterjesztő határozat tárgyát képező semelyik intézkedéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(123)

A Riva Fire nem tesz konkrét észrevételt az eljárást megindító és az eljárást kiterjesztő határozat tárgyát képező semelyik intézkedéssel kapcsolatban.

| (124) | Hangsúlyt helyez azonban a tények olasz hatóságok általi ismertetésében vélekedése szerint mutatkozó ellentmondásokra. A Riva Fire szerint az olasz hatóságok egyrészt azt állították a Bizottság állami támogatásra irányuló vizsgálata keretében, hogy az Ilvának juttatott állami források nem valósítanak meg állami támogatást, mivel azokat kötelezően a környezeti kármentesítésre kell fordítani, másrészről viszont a Bizottság környezetvédelmi kötelezettségszegési eljárásának keretében azt állították, hogy az Ilva tarantói létesítményéhez nem kapcsolódik semmilyen környezeti vagy egészségügyi kockázat. |
| --- | --- |

(124)

Hangsúlyt helyez azonban a tények olasz hatóságok általi ismertetésében vélekedése szerint mutatkozó ellentmondásokra. A Riva Fire szerint az olasz hatóságok egyrészt azt állították a Bizottság állami támogatásra irányuló vizsgálata keretében, hogy az Ilvának juttatott állami források nem valósítanak meg állami támogatást, mivel azokat kötelezően a környezeti kármentesítésre kell fordítani, másrészről viszont a Bizottság környezetvédelmi kötelezettségszegési eljárásának keretében azt állították, hogy az Ilva tarantói létesítményéhez nem kapcsolódik semmilyen környezeti vagy egészségügyi kockázat.

4.5.   Olaszország észrevételei az érdekelt felek észrevételeivel kapcsolatban

Olaszország észrevételei az érdekelt felek észrevételeivel kapcsolatban

| (125) | A Bizottság továbbította a Riva Fire, a Peacelink, a WV Stahl és az Ilva észrevételeit az olasz hatóságoknak. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság továbbította a Riva Fire, a Peacelink, a WV Stahl és az Ilva észrevételeit az olasz hatóságoknak.

| (126) | Az olasz hatóságok úgy vélik, hogy ezeket az észrevételeket vagy általánosan fogalmazták meg, vagy nem relevánsak a jelenlegi eljárásban. Szerintük az ezen észrevételekben foglalt általános érvekkel az olasz hatóságok által az eljárást megindító és az eljárást kiterjesztő határozatra adott válaszban benyújtott észrevételek már foglalkoztak. |
| --- | --- |

(126)

Az olasz hatóságok úgy vélik, hogy ezeket az észrevételeket vagy általánosan fogalmazták meg, vagy nem relevánsak a jelenlegi eljárásban. Szerintük az ezen észrevételekben foglalt általános érvekkel az olasz hatóságok által az eljárást megindító és az eljárást kiterjesztő határozatra adott válaszban benyújtott észrevételek már foglalkoztak.

| (127) | Ezenfelül az olasz hatóságok úgy vélik, hogy a Riva Fire álláspontja a (124) preambulumbekezdésben leírt látszólagos ellentmondással kapcsolatban megalapozatlan. Az olasz hatóságok egyértelműen elismerték a tarantói területet érintő egészségügyi és környezeti vészhelyzetet. A Riva Fire által kiemelt idézetet, amely szerint állítólag nem állnak fenn Tarantóban környezeti és egészségügyi kockázatok, kiragadták a szövegkörnyezetből, és semmi esetre sem tükrözi az olasz hatóságok hivatalos álláspontját. |
| --- | --- |

(127)

Ezenfelül az olasz hatóságok úgy vélik, hogy a Riva Fire álláspontja a (124) preambulumbekezdésben leírt látszólagos ellentmondással kapcsolatban megalapozatlan. Az olasz hatóságok egyértelműen elismerték a tarantói területet érintő egészségügyi és környezeti vészhelyzetet. A Riva Fire által kiemelt idézetet, amely szerint állítólag nem állnak fenn Tarantóban környezeti és egészségügyi kockázatok, kiragadták a szövegkörnyezetből, és semmi esetre sem tükrözi az olasz hatóságok hivatalos álláspontját.

5.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

5.1.   Az állami támogatási eljárás és az uniós környezetvédelmi jogszabályok megsértése miatti kötelezettségszegési eljárás közötti állítólagos ellentmondás

Az állami támogatási eljárás és az uniós környezetvédelmi jogszabályok megsértése miatti kötelezettségszegési eljárás közötti állítólagos ellentmondás

| (128) | Az olasz hatóságok általánosságban azt állítják, hogy az Ilva javát szolgáló különféle állami beavatkozások célja elsődlegesen a Bizottság által az indokolással ellátott véleményében kifejezésre juttatott aggályok kezelése volt. A Riva Fire az eljárást megindító határozattal kapcsolatban tett észrevételeiben egy ellentmondásra hívja fel a figyelmet az olasz hatóságok által a kötelezettségszegési és az állami támogatási eljárásban tett állítások között (lásd a (124) preambulumbekezdést és Olaszország (127) preambulumbekezdésben szereplő ellenérvét). Olaszország szerint a Bizottság ellentmondana önmagának, ha egyrészt előírja Olaszországnak a tarantói üzem alkalmazandó környezetvédelmi jogszabályokkal való összhangba hozásához szükséges munkálatok gyors elvégzését, másrészt pedig megakadályozza az olasz hatóságokat abban, hogy finanszírozzák e munkálatokat. |
| --- | --- |

(128)

Az olasz hatóságok általánosságban azt állítják, hogy az Ilva javát szolgáló különféle állami beavatkozások célja elsődlegesen a Bizottság által az indokolással ellátott véleményében kifejezésre juttatott aggályok kezelése volt. A Riva Fire az eljárást megindító határozattal kapcsolatban tett észrevételeiben egy ellentmondásra hívja fel a figyelmet az olasz hatóságok által a kötelezettségszegési és az állami támogatási eljárásban tett állítások között (lásd a (124) preambulumbekezdést és Olaszország (127) preambulumbekezdésben szereplő ellenérvét). Olaszország szerint a Bizottság ellentmondana önmagának, ha egyrészt előírja Olaszországnak a tarantói üzem alkalmazandó környezetvédelmi jogszabályokkal való összhangba hozásához szükséges munkálatok gyors elvégzését, másrészt pedig megakadályozza az olasz hatóságokat abban, hogy finanszírozzák e munkálatokat.

| (129) | A Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvet. Alapelv, hogy egy meghatározott szabálykészlet megsértésének megszüntetése nem indokolhatja egy másik szabálykészlet megsértését. A jelen esetben az Ilva uniós környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelését nem az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályok megsértésével kell megoldani, olyan állami támogatást nyújtva, amely az Ilva versenytársainak nem áll a rendelkezésére, amelyeknek szintén meg kell felelniük az uniós környezetvédelmi szabályoknak, anélkül hogy hasonló jogellenes állami támogatásban részesülnének. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvet. Alapelv, hogy egy meghatározott szabálykészlet megsértésének megszüntetése nem indokolhatja egy másik szabálykészlet megsértését. A jelen esetben az Ilva uniós környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelését nem az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályok megsértésével kell megoldani, olyan állami támogatást nyújtva, amely az Ilva versenytársainak nem áll a rendelkezésére, amelyeknek szintén meg kell felelniük az uniós környezetvédelmi szabályoknak, anélkül hogy hasonló jogellenes állami támogatásban részesülnének.

| (130) | Az olasz hatóságok továbbá azzal érvelnek, hogy a környezetvédelmi terv végrehajtására előirányzott állami támogatási intézkedések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül esnek, mivel a céljuk a környezetkárosodás orvoslása a szennyező azonosításáig, összhangban a 2004/35/EK irányelvvel és az olasz környezetvédelmi törvénykönyv 250. cikkével, valamint a Bizottság eljárást megindító határozatának (114) és (115) preambulumbekezdésével. |
| --- | --- |

(130)

Az olasz hatóságok továbbá azzal érvelnek, hogy a környezetvédelmi terv végrehajtására előirányzott állami támogatási intézkedések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül esnek, mivel a céljuk a környezetkárosodás orvoslása a szennyező azonosításáig, összhangban a 2004/35/EK irányelvvel és az olasz környezetvédelmi törvénykönyv 250. cikkével, valamint a Bizottság eljárást megindító határozatának (114) és (115) preambulumbekezdésével.

| (131) | A Bizottság úgy véli, hogy az olasz hatóságok által felépített érvelés hibás, a következő okokból. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság úgy véli, hogy az olasz hatóságok által felépített érvelés hibás, a következő okokból.

| (132) | Előzetes megjegyzésként a Bizottság emlékeztet arra, hogy csak az 1. és a 3. intézkedést irányozták elő törvényileg a környezetvédelmi terv végrehajtására. |
| --- | --- |

(132)

Előzetes megjegyzésként a Bizottság emlékeztet arra, hogy csak az 1. és a 3. intézkedést irányozták elő törvényileg a környezetvédelmi terv végrehajtására.

| (133) | Ami a legfontosabb, csak az intézkedésnek az adott vállalkozásra gyakorolt hatása releváns, az állami beavatkozás oka és célja azonban nem (57). Mivel csak az intézkedés vállalkozásra gyakorolt hatása számít, az intézkedés mögött meghúzódó környezetvédelmi vagy egyéb cél önmagában irreleváns. Az is irreleváns, hogy az előny kötelező a vállalkozás számára, minthogy nem tudta azt elkerülni vagy elutasítani (58). |
| --- | --- |

(133)

Ami a legfontosabb, csak az intézkedésnek az adott vállalkozásra gyakorolt hatása releváns, az állami beavatkozás oka és célja azonban nem (57). Mivel csak az intézkedés vállalkozásra gyakorolt hatása számít, az intézkedés mögött meghúzódó környezetvédelmi vagy egyéb cél önmagában irreleváns. Az is irreleváns, hogy az előny kötelező a vállalkozás számára, minthogy nem tudta azt elkerülni vagy elutasítani (58).

57

58

| (134) | A 2004/35/EK irányelv 6. cikkének (3) bekezdése alapján végrehajtott állami beavatkozások ezért nem esnek az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése egyformán vonatkozik mindkét különböző forgatókönyvre: i. ha a szennyezőt még nem azonosították, és ii. ha a szennyezőt azonosították, de nem teszi meg a szükséges orvosló intézkedéseket. Az állam által elvégzett szennyezésmentesítési intézkedések mindkét forgatókönyvben állami támogatássá válnak, ha az állam enyhíti a terhet, amelyet alapesetben a kedvezményezettnek, például az Ilvának kellene viselnie, és nem próbálja meg visszakövetelni az azonosított szennyezőtől a szennyezésmentesítéshez felhasznált forrásokat. |
| --- | --- |

(134)

A 2004/35/EK irányelv 6. cikkének (3) bekezdése alapján végrehajtott állami beavatkozások ezért nem esnek az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése egyformán vonatkozik mindkét különböző forgatókönyvre: i. ha a szennyezőt még nem azonosították, és ii. ha a szennyezőt azonosították, de nem teszi meg a szükséges orvosló intézkedéseket. Az állam által elvégzett szennyezésmentesítési intézkedések mindkét forgatókönyvben állami támogatássá válnak, ha az állam enyhíti a terhet, amelyet alapesetben a kedvezményezettnek, például az Ilvának kellene viselnie, és nem próbálja meg visszakövetelni az azonosított szennyezőtől a szennyezésmentesítéshez felhasznált forrásokat.

| (135) | A vizsgált ügyben az eljárást megindító határozat csupán a sürgős szennyezésmentesítési intézkedések állam általi átmeneti fedezését engedi meg, csak a szennyező azonosításának pillanatáig, és azzal a feltétellel, hogy Olaszország visszafizetteti a szennyezővel a költségeket (59). Az eljárást megindító határozat tehát nem ad korlátlan és feltétel nélküli engedélyt arra, hogy állami forrásokat használjanak fel az indokolással ellátott véleményben és/vagy az Ilva környezetvédelmi cselekvési tervében felvetett követelmények végrehajtásához. |
| --- | --- |

(135)

A vizsgált ügyben az eljárást megindító határozat csupán a sürgős szennyezésmentesítési intézkedések állam általi átmeneti fedezését engedi meg, csak a szennyező azonosításának pillanatáig, és azzal a feltétellel, hogy Olaszország visszafizetteti a szennyezővel a költségeket (59). Az eljárást megindító határozat tehát nem ad korlátlan és feltétel nélküli engedélyt arra, hogy állami forrásokat használjanak fel az indokolással ellátott véleményben és/vagy az Ilva környezetvédelmi cselekvési tervében felvetett követelmények végrehajtásához.

59

| (136) | E tekintetben a Bizottság megjegyzi például, hogy a környezetvédelmi terv, amelyet Olaszország említ, egy sor olyan intézkedést tartalmaz, amelyek nem minősíthetők „sürgős szennyezésmentesítési intézkedésnek”, hanem inkább korszerűsítések, amelyek célja az Ilva teljesítményének javítása az acélgyártásra alkalmazandó környezeti normákkal összhangban, az Ilva környezetvédelmi engedélyében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

(136)

E tekintetben a Bizottság megjegyzi például, hogy a környezetvédelmi terv, amelyet Olaszország említ, egy sor olyan intézkedést tartalmaz, amelyek nem minősíthetők „sürgős szennyezésmentesítési intézkedésnek”, hanem inkább korszerűsítések, amelyek célja az Ilva teljesítményének javítása az acélgyártásra alkalmazandó környezeti normákkal összhangban, az Ilva környezetvédelmi engedélyében meghatározottak szerint.

| (137) | Ami a legfontosabb, tekintve hogy csak az állami intézkedések hatásai számítanak (okaik és céljaik pedig nem), nem lehet azt a következtetést levonni, hogy azok az intézkedések, amelyek önmagukban állami támogatást valósítanak meg, csak azért megszűnnek állami támogatásnak lenni, mert azokat az Ilva környezetvédelmi tervének végrehajtásához használják fel. Az eljárást megindító határozat ezt nem engedi meg (és nem is engedhette meg). |
| --- | --- |

(137)

Ami a legfontosabb, tekintve hogy csak az állami intézkedések hatásai számítanak (okaik és céljaik pedig nem), nem lehet azt a következtetést levonni, hogy azok az intézkedések, amelyek önmagukban állami támogatást valósítanak meg, csak azért megszűnnek állami támogatásnak lenni, mert azokat az Ilva környezetvédelmi tervének végrehajtásához használják fel. Az eljárást megindító határozat ezt nem engedi meg (és nem is engedhette meg).

| (138) | Következésképpen Olaszország nem támaszkodhat az indokolással ellátott véleményben előterjesztett követelményekre és az eljárást megindító bizottsági határozat (114) és (115) preambulumbekezdésének a szövegére, hogy az Ilva jelenlegi működésének és környezetvédelmi költségeinek állami finanszírozását állami támogatásnak nem minősülő intézkedésnek minősítse. |
| --- | --- |

(138)

Következésképpen Olaszország nem támaszkodhat az indokolással ellátott véleményben előterjesztett követelményekre és az eljárást megindító bizottsági határozat (114) és (115) preambulumbekezdésének a szövegére, hogy az Ilva jelenlegi működésének és környezetvédelmi költségeinek állami finanszírozását állami támogatásnak nem minősülő intézkedésnek minősítse.

5.2.   A támogatás megléte

A támogatás megléte

| (139) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(139)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (140) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumok kumulatív jellegűek. Ennélfogva az alábbi feltételek mindegyikének teljesülnie kell ahhoz, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősüljön:






  a) | a kedvezményezett az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozás, ami azt jelenti, hogy gazdasági tevékenységet folytat; |
| --- | --- | --- |

(140)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumok kumulatív jellegűek. Ennélfogva az alábbi feltételek mindegyikének teljesülnie kell ahhoz, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősüljön:

a)

a kedvezményezett az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozás, ami azt jelenti, hogy gazdasági tevékenységet folytat;

| b) | az intézkedést állami forrásból finanszírozzák és az államnak tulajdonítható; |
| --- | --- |

b)

az intézkedést állami forrásból finanszírozzák és az államnak tulajdonítható;

| c) | az intézkedés gazdasági előnnyel jár; |
| --- | --- |

c)

az intézkedés gazdasági előnnyel jár;

| d) | ez az előny szelektív; |
| --- | --- |

d)

ez az előny szelektív;

| e) | az intézkedés torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, és érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

e)

az intézkedés torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, és érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (141) | Annak a feltételnek a teljesítését illetően, hogy a kedvezményezettnek az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének az értelmében vett vállalkozásnak kell lennie, a Bíróság következetesen úgy határozta meg a vállalkozásokat, mint gazdasági tevékenységet folytató jogalanyokat, függetlenül azok jogállásától és finanszírozási módjától (60), míg bármely tevékenység, amelynek keretében valamely piacon árukat és szolgáltatásokat kínálnak, gazdasági tevékenységnek minősül (61). A Bizottság megjegyzi, hogy az Ilva acél állít elő és értékesít az Unió piacán és külföldön, ami gazdasági tevékenységnek minősül. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az Ilva – függetlenül attól, hogy ki a tulajdonosa, valamint az olasz jog szerinti, rendkívüli igazgatás alatt álló jogállásától –az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett vállalkozás. |
| --- | --- |

(141)

Annak a feltételnek a teljesítését illetően, hogy a kedvezményezettnek az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének az értelmében vett vállalkozásnak kell lennie, a Bíróság következetesen úgy határozta meg a vállalkozásokat, mint gazdasági tevékenységet folytató jogalanyokat, függetlenül azok jogállásától és finanszírozási módjától (60), míg bármely tevékenység, amelynek keretében valamely piacon árukat és szolgáltatásokat kínálnak, gazdasági tevékenységnek minősül (61). A Bizottság megjegyzi, hogy az Ilva acél állít elő és értékesít az Unió piacán és külföldön, ami gazdasági tevékenységnek minősül. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az Ilva – függetlenül attól, hogy ki a tulajdonosa, valamint az olasz jog szerinti, rendkívüli igazgatás alatt álló jogállásától –az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett vállalkozás.

60

61

| (142) | A Bizottságnak azt kell elemeznie, hogy a vizsgált intézkedések torzítják-e a versenyt vagy a verseny torzításával fenyegetnek-e, és alkalmasak-e arra, hogy befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet. Létezik egy olyan feltevés, amely szerint ha egy tagállam által nyújtott támogatás egy vállalkozás pozícióját az Unión belüli kereskedelemben részt vevő versenytársaival szemben erősíti, akkor azok versenyképességét a támogatás által korlátozottnak kell tekinteni (62). Ehhez elegendő, ha a támogatás kedvezményezettje a verseny számára nyitott piacokon más vállalkozásokkal versenyez (63). Az Ilva működési helyéül szolgáló szénacélpiacon intenzív verseny és Unión belüli kereskedelem folyik (64), és az Ilva Olaszországban és más tagállamokban értékesíti termékeit. Ebből következően valamennyi értékelt intézkedés torzítja a versenyt vagy a verseny torzításával fenyeget, és érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottságnak azt kell elemeznie, hogy a vizsgált intézkedések torzítják-e a versenyt vagy a verseny torzításával fenyegetnek-e, és alkalmasak-e arra, hogy befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet. Létezik egy olyan feltevés, amely szerint ha egy tagállam által nyújtott támogatás egy vállalkozás pozícióját az Unión belüli kereskedelemben részt vevő versenytársaival szemben erősíti, akkor azok versenyképességét a támogatás által korlátozottnak kell tekinteni (62). Ehhez elegendő, ha a támogatás kedvezményezettje a verseny számára nyitott piacokon más vállalkozásokkal versenyez (63). Az Ilva működési helyéül szolgáló szénacélpiacon intenzív verseny és Unión belüli kereskedelem folyik (64), és az Ilva Olaszországban és más tagállamokban értékesíti termékeit. Ebből következően valamennyi értékelt intézkedés torzítja a versenyt vagy a verseny torzításával fenyeget, és érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet.

62

63

64

| (143) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt és a fenti (140) preambulumbekezdés b), c) és d) pontjában felsorolt egyéb szempontokat illetően a Bizottság intézkedésenként külön értékelést fog végezni. |
| --- | --- |

(143)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt és a fenti (140) preambulumbekezdés b), c) és d) pontjában felsorolt egyéb szempontokat illetően a Bizottság intézkedésenként külön értékelést fog végezni.

5.2.1.   1. intézkedés

1. intézkedés

| (144) | Mint a (21) preambulumbekezdés kifejtette, a Riva család és az Ilva között 2017. május 24-én egyezségi megállapodás jött létre, amely rendezte az Ilva rendkívüli igazgatása és a Riva család tagjai között folyamatban lévő vitát. |
| --- | --- |

(144)

Mint a (21) preambulumbekezdés kifejtette, a Riva család és az Ilva között 2017. május 24-én egyezségi megállapodás jött létre, amely rendezte az Ilva rendkívüli igazgatása és a Riva család tagjai között folyamatban lévő vitát.

| (145) | Az egyezségi megállapodás tisztán magánfelek – nevezetesen a Riva család bizonyos tagjai mint az Ilva részvényesei és a rendkívüli igazgatás alatt álló Ilva aktuális vezetése – között létrejött megállapodás. [...]. Az Ilva nem vesz részt félként az említett büntetőeljárásban. Az egyezségi megállapodás alapján az Ilvának átutalandó összegek a következők: i. a Riva család által külföldi bankszámlákon tartott Riva-eszközök, amelyeket az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott jogi formában, azaz a Fondo Unico di Giustizia által jegyzendő kötvények formájában kell véglegesen az Ilva rendelkezésére bocsátani, és a kötvényeket még a Riva család tagjainak a felmentése esetén sem kell visszaszolgáltatni a Riva család tagjainak; ii. további 145 millió EUR összeg. |
| --- | --- |

(145)

Az egyezségi megállapodás tisztán magánfelek – nevezetesen a Riva család bizonyos tagjai mint az Ilva részvényesei és a rendkívüli igazgatás alatt álló Ilva aktuális vezetése – között létrejött megállapodás. [...]. Az Ilva nem vesz részt félként az említett büntetőeljárásban. Az egyezségi megállapodás alapján az Ilvának átutalandó összegek a következők: i. a Riva család által külföldi bankszámlákon tartott Riva-eszközök, amelyeket az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott jogi formában, azaz a Fondo Unico di Giustizia által jegyzendő kötvények formájában kell véglegesen az Ilva rendelkezésére bocsátani, és a kötvényeket még a Riva család tagjainak a felmentése esetén sem kell visszaszolgáltatni a Riva család tagjainak; ii. további 145 millió EUR összeg.

Fondo Unico di Giustizia

| (146) | Az eljárást megindító határozat időpontjában fennálló helyzethez képest ez az egyezségi megállapodás új tényt jelent, amelyet figyelembe kell venni az 1. intézkedés Bizottság általi végső értékelésében, különös tekintettel az Ilvának nyújtott lehetséges előnyre és az intézkedés államnak való betudhatóságára. |
| --- | --- |

(146)

Az eljárást megindító határozat időpontjában fennálló helyzethez képest ez az egyezségi megállapodás új tényt jelent, amelyet figyelembe kell venni az 1. intézkedés Bizottság általi végső értékelésében, különös tekintettel az Ilvának nyújtott lehetséges előnyre és az intézkedés államnak való betudhatóságára.

| (147) | E tekintetben nem képezi vita tárgyát, hogy az a szándék, hogy a Riva-eszközöket a büntetőeljárás vége előtt átadják az Ilvának, eredetileg az olasz hatóságoktól származott, mint azt az eljárást megindító határozat kifejti. Mindazonáltal az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet és a későbbi Decreto di Trasferimento ellenére nem került sor a Riva-eszközök átadására, mivel a svájci bíróság megingathatatlanul tiltakozott az ellen, hogy a végzést az eszközök vélelmezett tulajdonosainak – a Riva család tagjainak – az előzetes beleegyezése nélkül hajtsa végre. A helyzet csak akkor oldódott meg, amikor a Riva család tagjai maguk úgy döntöttek, hogy egy tisztán magánjellegű egyezségi megállapodás révén átadják az ellenőrzésük alatt álló eszközöket az Ilvának (65). Az is tény, hogy az egyezségi megállapodás tárgya nem tökéletesen egyezik meg az olasz hatóságok által az 1/2015. sz. törvényerejű rendeletben kialakított teljes konstrukcióval: először is az Ilvának átadott összegek nagyobbak, mint amelyeket a törvényerejű rendelet meghatároz, másodszor pedig a Riva család az összegek átadásáért cserébe fontos ellenszolgáltatásokat kap. |
| --- | --- |

(147)

E tekintetben nem képezi vita tárgyát, hogy az a szándék, hogy a Riva-eszközöket a büntetőeljárás vége előtt átadják az Ilvának, eredetileg az olasz hatóságoktól származott, mint azt az eljárást megindító határozat kifejti. Mindazonáltal az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet és a későbbi Decreto di Trasferimento ellenére nem került sor a Riva-eszközök átadására, mivel a svájci bíróság megingathatatlanul tiltakozott az ellen, hogy a végzést az eszközök vélelmezett tulajdonosainak – a Riva család tagjainak – az előzetes beleegyezése nélkül hajtsa végre. A helyzet csak akkor oldódott meg, amikor a Riva család tagjai maguk úgy döntöttek, hogy egy tisztán magánjellegű egyezségi megállapodás révén átadják az ellenőrzésük alatt álló eszközöket az Ilvának (65). Az is tény, hogy az egyezségi megállapodás tárgya nem tökéletesen egyezik meg az olasz hatóságok által az 1/2015. sz. törvényerejű rendeletben kialakított teljes konstrukcióval: először is az Ilvának átadott összegek nagyobbak, mint amelyeket a törvényerejű rendelet meghatároz, másodszor pedig a Riva család az összegek átadásáért cserébe fontos ellenszolgáltatásokat kap.

Decreto di Trasferimento

65

| (148) | E magánjellegű egyezségi megállapodás létezése és az a tény, hogy a helyzet csak e megállapodás elérése után rendeződött, bizonyítja, hogy a Riva-eszközök Ilvának való átadására vonatkozó döntés végső soron i. egy tágabb ügylet része volt, amely a Riva család és az Ilva magánérdekeinek összeegyeztetésére szolgált, és ii. a Riva család és az Ilva (nem pedig az állam) kezében volt. Ezt figyelembe kell venni annak eldöntésekor, hogy továbbra is fennállnak-e a Bizottság eredeti kétségei azzal kapcsolatban, hogy az ügylet gazdasági előnyhöz juttatja az Ilvát és az államnak tudható be. |
| --- | --- |

(148)

E magánjellegű egyezségi megállapodás létezése és az a tény, hogy a helyzet csak e megállapodás elérése után rendeződött, bizonyítja, hogy a Riva-eszközök Ilvának való átadására vonatkozó döntés végső soron i. egy tágabb ügylet része volt, amely a Riva család és az Ilva magánérdekeinek összeegyeztetésére szolgált, és ii. a Riva család és az Ilva (nem pedig az állam) kezében volt. Ezt figyelembe kell venni annak eldöntésekor, hogy továbbra is fennállnak-e a Bizottság eredeti kétségei azzal kapcsolatban, hogy az ügylet gazdasági előnyhöz juttatja az Ilvát és az államnak tudható be.

| (149) | Azzal kapcsolatban, hogy a Riva-eszközök Ilvának való átadása az államnak tudható-e be, a Bizottság megállapítja, hogy erre az átadásra egy tágabb ügylet részeként került sor, amelyről a Riva család és az Ilva döntött. Ismét megjegyzendő, hogy nincs vita azzal kapcsolatban, hogy az az eredeti szándék, hogy a Riva család még a büntetőeljárás vége előtt átadja az eszközöket az Ilvának, az olasz hatóságokhoz köthető. A végső döntést azonban a Riva család hozta meg az egyezségi megállapodással, amelynek végrehajtása során a Riva család által a külföldi bankokat a források felszabadítására utasító levél tette ténylegesen lehetővé az Ilvának történő átadást. A Riva-eszközök Ilvának való átadásának az alapja tehát a Riva család és az Ilva között létrejött magánjellegű egyezségi megállapodás, amely nem az államnak tudható be. |
| --- | --- |

(149)

Azzal kapcsolatban, hogy a Riva-eszközök Ilvának való átadása az államnak tudható-e be, a Bizottság megállapítja, hogy erre az átadásra egy tágabb ügylet részeként került sor, amelyről a Riva család és az Ilva döntött. Ismét megjegyzendő, hogy nincs vita azzal kapcsolatban, hogy az az eredeti szándék, hogy a Riva család még a büntetőeljárás vége előtt átadja az eszközöket az Ilvának, az olasz hatóságokhoz köthető. A végső döntést azonban a Riva család hozta meg az egyezségi megállapodással, amelynek végrehajtása során a Riva család által a külföldi bankokat a források felszabadítására utasító levél tette ténylegesen lehetővé az Ilvának történő átadást. A Riva-eszközök Ilvának való átadásának az alapja tehát a Riva család és az Ilva között létrejött magánjellegű egyezségi megállapodás, amely nem az államnak tudható be.

| (150) | Ezen túlmenően a Bizottság a gazdasági előny fennállását illetően megjegyzi, hogy a Riva családdal kötött egyezségi megállapodásban az Ilva láthatóan nem jutott semmilyen olyan haszonhoz, amelyre szokásos piaci feltételek mellett nem tehetett volna szert. A Riva családot az ösztönözte az egyezségi tárgyalások megkezdésére, hogy ki volt téve annak a kockázatnak, hogy amennyiben a nemzeti bíróság az Ilva összes követelésének helyt ad, [...] EUR összegű kártérítést kell fizetnie az Ilvának. Az Ilvának a maga részéről sürgős szüksége volt likviditásra, akár a folyó tevékenységek finanszírozásához, akár a környezetvédelmi tervben meghatározott szennyezésmentesítési intézkedésekhez. Az Ilva ezért vállalta, hogy lemond mindennemű jövőbeli követelésről (amelyek értéke akár [...] EUR-t is kitehetett volna) kb. 1,2 milliárd EUR azonnali átadása ellenében, amelynek egy részét az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet által célba vett Riva-eszközök adták. E magatartás azt tükrözi, hogy az elővigyázatos, kockázatkerülő gazdasági szereplők előnyben részesíthetik a viták békés úton történő rendezését ahelyett, hogy az elhúzódó jogvitát követően bírósághoz vagy választott bírósághoz fordulnának. Ennek tükrében semmilyen jel nem utal arra, hogy az Ilva és a Riva család között létrejött egyezségi megállapodás nem a két magánfél kölcsönös érdekében jött létre. Ezért mivel az egyezségi megállapodás összességében a szokásos piaci feltételek mellett jött létre az Ilva és részvényesei között, és így nem ruház semmilyen gazdasági előnyt az Ilvára, a Riva-eszközök átadása, amely e globális egyezség része, szintén nem juttatja semmilyen gazdasági előnyhöz az Ilvát. |
| --- | --- |

(150)

Ezen túlmenően a Bizottság a gazdasági előny fennállását illetően megjegyzi, hogy a Riva családdal kötött egyezségi megállapodásban az Ilva láthatóan nem jutott semmilyen olyan haszonhoz, amelyre szokásos piaci feltételek mellett nem tehetett volna szert. A Riva családot az ösztönözte az egyezségi tárgyalások megkezdésére, hogy ki volt téve annak a kockázatnak, hogy amennyiben a nemzeti bíróság az Ilva összes követelésének helyt ad, [...] EUR összegű kártérítést kell fizetnie az Ilvának. Az Ilvának a maga részéről sürgős szüksége volt likviditásra, akár a folyó tevékenységek finanszírozásához, akár a környezetvédelmi tervben meghatározott szennyezésmentesítési intézkedésekhez. Az Ilva ezért vállalta, hogy lemond mindennemű jövőbeli követelésről (amelyek értéke akár [...] EUR-t is kitehetett volna) kb. 1,2 milliárd EUR azonnali átadása ellenében, amelynek egy részét az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet által célba vett Riva-eszközök adták. E magatartás azt tükrözi, hogy az elővigyázatos, kockázatkerülő gazdasági szereplők előnyben részesíthetik a viták békés úton történő rendezését ahelyett, hogy az elhúzódó jogvitát követően bírósághoz vagy választott bírósághoz fordulnának. Ennek tükrében semmilyen jel nem utal arra, hogy az Ilva és a Riva család között létrejött egyezségi megállapodás nem a két magánfél kölcsönös érdekében jött létre. Ezért mivel az egyezségi megállapodás összességében a szokásos piaci feltételek mellett jött létre az Ilva és részvényesei között, és így nem ruház semmilyen gazdasági előnyt az Ilvára, a Riva-eszközök átadása, amely e globális egyezség része, szintén nem juttatja semmilyen gazdasági előnyhöz az Ilvát.

| (151) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Riva-eszközök Ilvának való átadása az 1/2015. sz. törvényerejű rendeletben meghatározott jogi formában nem juttatja gazdasági előnyhöz az Ilvát, és nem az olasz államnak tudható be. |
| --- | --- |

(151)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Riva-eszközök Ilvának való átadása az 1/2015. sz. törvényerejű rendeletben meghatározott jogi formában nem juttatja gazdasági előnyhöz az Ilvát, és nem az olasz államnak tudható be.

5.2.1.1.   A 1. intézkedéssel kapcsolatos következtetés

A 1. intézkedéssel kapcsolatos következtetés

| (152) | A Bizottság a fenti tények alapján megállapítja, hogy a végrehajtott intézkedés nem az államnak tudható be. Mivel az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumoknak együttesen kell teljesülniük, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az 1. intézkedés nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság a fenti tények alapján megállapítja, hogy a végrehajtott intézkedés nem az államnak tudható be. Mivel az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumoknak együttesen kell teljesülniük, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az 1. intézkedés nem minősül állami támogatásnak.

5.2.2.   2. intézkedés

2. intézkedés

5.2.2.1.   Állami forrásokból származó gazdasági előny

Állami forrásokból származó gazdasági előny

| (153) | Annak értékelése érdekében, hogy a 2. intézkedés gazdasági előnyhöz juttatja-e az Ilvát, a Bizottság először Olaszországnak az ezen intézkedés szabályozási jellegét érintő, a (87) preambulumbekezdésben ismertetett érveit elemezte. Olaszország szerint a kérdéses jogi rendelkezés csupán egy általános jogi elvet hajt végre, amely megengedi a hitelek előre levonhatóságát, ha ez szükséges egy vállalkozás értékének megőrzéséhez és eszközeinek kezeléséhez. |
| --- | --- |

(153)

Annak értékelése érdekében, hogy a 2. intézkedés gazdasági előnyhöz juttatja-e az Ilvát, a Bizottság először Olaszországnak az ezen intézkedés szabályozási jellegét érintő, a (87) preambulumbekezdésben ismertetett érveit elemezte. Olaszország szerint a kérdéses jogi rendelkezés csupán egy általános jogi elvet hajt végre, amely megengedi a hitelek előre levonhatóságát, ha ez szükséges egy vállalkozás értékének megőrzéséhez és eszközeinek kezeléséhez.

| (154) | A 2. intézkedés elfogadásával Olaszország az Ilvához hasonló összes csődközeli helyzetben lévő, nemzeti stratégiai érdekű vállalatot az előre levonhatósági rendszer hatálya alá vonta, amely a fizetésképtelenségi eljárások közös jellemzője. Ez az Olaszországban működő, csődbe jutott vagy csődközeli helyzetben lévő valamennyi vállalkozásra alkalmazandó általános fizetésképtelenségi jogi keret alapvető jellemzője („Legge Fallimentare”), amelyet az 1942. március 16-i 267. sz. Regio decreto határoz meg (lásd a (92) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(154)

A 2. intézkedés elfogadásával Olaszország az Ilvához hasonló összes csődközeli helyzetben lévő, nemzeti stratégiai érdekű vállalatot az előre levonhatósági rendszer hatálya alá vonta, amely a fizetésképtelenségi eljárások közös jellemzője. Ez az Olaszországban működő, csődbe jutott vagy csődközeli helyzetben lévő valamennyi vállalkozásra alkalmazandó általános fizetésképtelenségi jogi keret alapvető jellemzője („Legge Fallimentare”), amelyet az 1942. március 16-i 267. sz. Regio decreto határoz meg (lásd a (92) preambulumbekezdést).

Legge Fallimentare

Regio decreto

| (155) | A Bizottság úgy véli, hogy mivel Olaszország állami szabályozó hatóságként, nem pedig befektetőként járt el, nincs ok arra, hogy a 2. intézkedésre a piacgazdasági befektető próbáját alkalmazza (66). Másképp fogalmazva, a 2. intézkedés elfogadásával Olaszország állami szabályozási hatásköreit gyakorolva azzal a céllal lépett fel, hogy megőrizze a fizetésképtelenség kockázatával szembesülő vállalkozások eszközeinek értékét, nem pedig piaci szereplőként. Ami azt illeti, Olaszország a 2. intézkedéssel egyoldalúan átrendezte az Ilva hitelezőinek sorrendjét, ami nem olyan intézkedés, amelyet magánszemélyek is meghozhatnak. Csak az államnak van joga ahhoz, hogy az összes fennálló követelést (köztük az elsőhelyi követeléseket is) alárendelje az újabb követeléseknek; ez a jog a magánhitelezőket és általában a magánszemélyeket nem illeti meg. A piacgazdasági szereplő próbája ezért a 2. intézkedés esetében nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(155)

A Bizottság úgy véli, hogy mivel Olaszország állami szabályozó hatóságként, nem pedig befektetőként járt el, nincs ok arra, hogy a 2. intézkedésre a piacgazdasági befektető próbáját alkalmazza (66). Másképp fogalmazva, a 2. intézkedés elfogadásával Olaszország állami szabályozási hatásköreit gyakorolva azzal a céllal lépett fel, hogy megőrizze a fizetésképtelenség kockázatával szembesülő vállalkozások eszközeinek értékét, nem pedig piaci szereplőként. Ami azt illeti, Olaszország a 2. intézkedéssel egyoldalúan átrendezte az Ilva hitelezőinek sorrendjét, ami nem olyan intézkedés, amelyet magánszemélyek is meghozhatnak. Csak az államnak van joga ahhoz, hogy az összes fennálló követelést (köztük az elsőhelyi követeléseket is) alárendelje az újabb követeléseknek; ez a jog a magánhitelezőket és általában a magánszemélyeket nem illeti meg. A piacgazdasági szereplő próbája ezért a 2. intézkedés esetében nem alkalmazandó.

66

| (156) | mivel a piacgazdasági szereplő próbája nem alkalmazandó, a 2. intézkedés esetében az előny fennállását eldöntő szempont nem az, hogy az állam maximalizálja-e az intézkedésből származó hozamot vagy minimalizálja-e az állami források intézkedésből származó veszteségét. A Bizottságnak ugyanakkor még értékelnie kell, hogy a 2. intézkedés jár-e az állami forrásokból származó bármilyen más formájú előnnyel. |
| --- | --- |

(156)

mivel a piacgazdasági szereplő próbája nem alkalmazandó, a 2. intézkedés esetében az előny fennállását eldöntő szempont nem az, hogy az állam maximalizálja-e az intézkedésből származó hozamot vagy minimalizálja-e az állami források intézkedésből származó veszteségét. A Bizottságnak ugyanakkor még értékelnie kell, hogy a 2. intézkedés jár-e az állami forrásokból származó bármilyen más formájú előnnyel.

| (157) | A fenti körülmények között annak az esetlegesen kisebb valószínűsége, hogy az állam be tudja hajtani az egyes állami szervek felé fennálló tartozásokat, miután az új tartozások előre levonható jogállást kaptak, a kérdéses szabályozási intézkedés egyszerű mellékhatása. A kérdéses törvény módosításának fő célja és hatása nem az volt, hogy elengedjék az Ilva állam felé fennálló tartozását, és ezzel előnyt nyújtsanak az Ilvának. Ezen túlmenően, mint azt az olasz hatóságok megjegyezték, a kölcsönök előre levonható jogállást kaphatnak az általános fizetésképtelenségi törvény alapján is ((92) preambulumbekezdés), és empirikus bizonyítékok támasztják alá, hogy ezt Olaszországban egyre gyakrabban használják a fizetésképtelenség által érintett vállalatoknak nyújtott hitelek esetében, amelyek a bíróság által felügyelt egyezségi megállapodásokat kötnek, miután 2010-ben bizonyos reformokat vezettek be, amelyek fokozatosan kiterjesztették az előre levonható hitel alkalmazási körét (67). Mint a Bíróság megerősítette, a szabályozási intézkedésekből eredő, állami bevételekre gyakorolt közvetett negatív hatás nem tekinthető állami források átruházásának, amennyiben az az intézkedés velejárója (68). Ezért mivel az Ilvának nyújtott állami hitelekre gyakorolt lehetséges negatív hatás a fizetésképtelenségi eljárások előre levonhatósági rendszerének velejárója Olaszországban, nem tekinthető olyan eszköznek, amelyen keresztül állami forrásokból nyújtanak meghatározott előnyt az Ilvának. |
| --- | --- |

(157)

A fenti körülmények között annak az esetlegesen kisebb valószínűsége, hogy az állam be tudja hajtani az egyes állami szervek felé fennálló tartozásokat, miután az új tartozások előre levonható jogállást kaptak, a kérdéses szabályozási intézkedés egyszerű mellékhatása. A kérdéses törvény módosításának fő célja és hatása nem az volt, hogy elengedjék az Ilva állam felé fennálló tartozását, és ezzel előnyt nyújtsanak az Ilvának. Ezen túlmenően, mint azt az olasz hatóságok megjegyezték, a kölcsönök előre levonható jogállást kaphatnak az általános fizetésképtelenségi törvény alapján is ((92) preambulumbekezdés), és empirikus bizonyítékok támasztják alá, hogy ezt Olaszországban egyre gyakrabban használják a fizetésképtelenség által érintett vállalatoknak nyújtott hitelek esetében, amelyek a bíróság által felügyelt egyezségi megállapodásokat kötnek, miután 2010-ben bizonyos reformokat vezettek be, amelyek fokozatosan kiterjesztették az előre levonható hitel alkalmazási körét (67). Mint a Bíróság megerősítette, a szabályozási intézkedésekből eredő, állami bevételekre gyakorolt közvetett negatív hatás nem tekinthető állami források átruházásának, amennyiben az az intézkedés velejárója (68). Ezért mivel az Ilvának nyújtott állami hitelekre gyakorolt lehetséges negatív hatás a fizetésképtelenségi eljárások előre levonhatósági rendszerének velejárója Olaszországban, nem tekinthető olyan eszköznek, amelyen keresztül állami forrásokból nyújtanak meghatározott előnyt az Ilvának.

67

68

5.2.2.2.   A 2. intézkedéssel kapcsolatos következtetés

A 2. intézkedéssel kapcsolatos következtetés

| (158) | A Bizottság megállapítja, hogy a 2. intézkedés nem nyújt állami forrásokból származó gazdasági előnyt az Ilva számára. Mivel az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében említett kritériumok halmazati jellegűek, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 2. intézkedés nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság megállapítja, hogy a 2. intézkedés nem nyújt állami forrásokból származó gazdasági előnyt az Ilva számára. Mivel az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében említett kritériumok halmazati jellegűek, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 2. intézkedés nem minősül állami támogatásnak.

5.2.3.   3. intézkedés

3. intézkedés

5.2.3.1.   Állami források és betudhatóság

Állami források és betudhatóság

| (159) | Ami az intézkedés állami eredetét illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az intézkedés a gazdasági és pénzügyi minisztérium által nyújtott hitelgaranciából áll. |
| --- | --- |

(159)

Ami az intézkedés állami eredetét illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az intézkedés a gazdasági és pénzügyi minisztérium által nyújtott hitelgaranciából áll.

| (160) | Tekintve, hogy a „tagállam” fogalma az állami hatóságok valamennyi szintjét magában foglalja, tekintet nélkül arra, hogy nemzeti, regionális vagy helyi hatóságról van-e szó, a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés az államnak tudható be. |
| --- | --- |

(160)

Tekintve, hogy a „tagállam” fogalma az állami hatóságok valamennyi szintjét magában foglalja, tekintet nélkül arra, hogy nemzeti, regionális vagy helyi hatóságról van-e szó, a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés az államnak tudható be.

| (161) | Az állami kezességvállalás állami forrásokat kockáztat, ugyanis a kezesség lehívásakor az állami költségvetésből teljesítenek kifizetést. Pontosan ezen ok miatt – szemben az olasz hatóságok érvelésével – még a megfelelő díj ellenében nyújtott állami kezességvállalások is állami forrásokat érintenek. Ezen túlmenően, mint az alábbiakban részletesebben ismertetjük, a Bizottság azt is megállapítja a jelen ügyben, hogy mivel az Olaszország által a kezességvállalás ellenében felszámított díj elmarad a piaci feltételektől, az olasz állam lemondott – és még mindig lemond – olyan forrásokról, amelyek magasabb, piaci alapú kezességvállalási díj mellett megillették volna. Az állami kezességvállalás feltételeinek – többek között a kezességvállalás ellenében felszámított díjnak – az értékelése csak a gazdasági előny megállapítását zárhatja ki (ha e feltételek nem felelnek meg a piaci feltételeknek), ám nem zárhatja ki az állami források érintettségének megállapítását, ami vitathatatlan. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a 3. intézkedés állami forrásokat érint. |
| --- | --- |

(161)

Az állami kezességvállalás állami forrásokat kockáztat, ugyanis a kezesség lehívásakor az állami költségvetésből teljesítenek kifizetést. Pontosan ezen ok miatt – szemben az olasz hatóságok érvelésével – még a megfelelő díj ellenében nyújtott állami kezességvállalások is állami forrásokat érintenek. Ezen túlmenően, mint az alábbiakban részletesebben ismertetjük, a Bizottság azt is megállapítja a jelen ügyben, hogy mivel az Olaszország által a kezességvállalás ellenében felszámított díj elmarad a piaci feltételektől, az olasz állam lemondott – és még mindig lemond – olyan forrásokról, amelyek magasabb, piaci alapú kezességvállalási díj mellett megillették volna. Az állami kezességvállalás feltételeinek – többek között a kezességvállalás ellenében felszámított díjnak – az értékelése csak a gazdasági előny megállapítását zárhatja ki (ha e feltételek nem felelnek meg a piaci feltételeknek), ám nem zárhatja ki az állami források érintettségének megállapítását, ami vitathatatlan. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a 3. intézkedés állami forrásokat érint.

5.2.3.2.   Gazdasági előny

Gazdasági előny

| (162) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint annak meghatározása céljából, hogy valamely állami intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett támogatásnak minősül-e, többek között meg kell állapítani, hogy a kedvezményezett vállalkozás részesült-e olyan gazdasági előnyben, amelyhez a szokásos piaci feltételek mellett nem jutott volna hozzá (69). |
| --- | --- |

(162)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint annak meghatározása céljából, hogy valamely állami intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett támogatásnak minősül-e, többek között meg kell állapítani, hogy a kedvezményezett vállalkozás részesült-e olyan gazdasági előnyben, amelyhez a szokásos piaci feltételek mellett nem jutott volna hozzá (69).

69

| (163) | Gazdasági előny áll fenn, ha valamely vállalkozás pénzügyi helyzete a szokásos piaci feltételektől eltérő feltételek mellett nyújtott állami beavatkozás eredményeképpen javul (70). Az állami hatóság általi beavatkozás azonban nem szükségszerűen nyújt előnyt a kedvezményezett számára, és így nem tekinthető állami támogatásnak, ha azt szokásos piaci feltételek mellett hajtják végre. Másként fogalmazva, ha egy állami hatóság úgy jár el, ahogyan egy piacgazdaságban egy elővigyázatos gazdasági szereplő hasonló körülmények között eljárna, nincs szó állami támogatásról. |
| --- | --- |

(163)

Gazdasági előny áll fenn, ha valamely vállalkozás pénzügyi helyzete a szokásos piaci feltételektől eltérő feltételek mellett nyújtott állami beavatkozás eredményeképpen javul (70). Az állami hatóság általi beavatkozás azonban nem szükségszerűen nyújt előnyt a kedvezményezett számára, és így nem tekinthető állami támogatásnak, ha azt szokásos piaci feltételek mellett hajtják végre. Másként fogalmazva, ha egy állami hatóság úgy jár el, ahogyan egy piacgazdaságban egy elővigyázatos gazdasági szereplő hasonló körülmények között eljárna, nincs szó állami támogatásról.

70

| (164) | E tekintetben az olasz hatóságok előadják, hogy az állami kezességvállalás fejében az olasz hatóságok által felszámított díjat a [...] szakértő ajánlásainak (71) megfelelően határozták meg. Ekként az állam által vállalt kockázat díjazása az olasz hatóságok szerint összhangban van azzal a díjjal, amelyet egy elővigyázatos piacgazdasági szereplő kért volna, és a kezességvállalás nem juttatja gazdasági előnyhöz az Ilvát. |
| --- | --- |

(164)

E tekintetben az olasz hatóságok előadják, hogy az állami kezességvállalás fejében az olasz hatóságok által felszámított díjat a [...] szakértő ajánlásainak (71) megfelelően határozták meg. Ekként az állam által vállalt kockázat díjazása az olasz hatóságok szerint összhangban van azzal a díjjal, amelyet egy elővigyázatos piacgazdasági szereplő kért volna, és a kezességvállalás nem juttatja gazdasági előnyhöz az Ilvát.

71

| (165) | A 3. intézkedés tekintetében észrevételeket benyújtó érdekelt felek a maguk részéről úgy vélik, hogy egy piacgazdasági szereplő nem fogadott volna el hasonló pénzügyi feltételeket. A WV Stahl például arra kéri a Bizottságot, hogy állapítsa meg az alkalmazandó piaci díjat, és az összeegyeztethetetlen támogatás összegét az e piaci díj és az olasz hatóságok által az Ilvának ténylegesen felszámított díj közötti különbség formájában téríttesse vissza. |
| --- | --- |

(165)

A 3. intézkedés tekintetében észrevételeket benyújtó érdekelt felek a maguk részéről úgy vélik, hogy egy piacgazdasági szereplő nem fogadott volna el hasonló pénzügyi feltételeket. A WV Stahl például arra kéri a Bizottságot, hogy állapítsa meg az alkalmazandó piaci díjat, és az összeegyeztethetetlen támogatás összegét az e piaci díj és az olasz hatóságok által az Ilvának ténylegesen felszámított díj közötti különbség formájában téríttesse vissza.

| (166) | Előzetes megjegyzésként a Bizottság rá kíván mutatni arra, hogy a kérdéses állami kezességvállalás nyújtásakor az Ilva fizetésképtelenségi eljárás alatt állt. Ekként a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló iránymutatás (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) (72) 20. pontja c) alpontjának megfelelően nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősült. |
| --- | --- |

(166)

Előzetes megjegyzésként a Bizottság rá kíván mutatni arra, hogy a kérdéses állami kezességvállalás nyújtásakor az Ilva fizetésképtelenségi eljárás alatt állt. Ekként a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló iránymutatás (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) (72) 20. pontja c) alpontjának megfelelően nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősült.

72

| (167) | A kezességvállalásról szóló közlemény 4.1. szakaszában a Bizottság kifejti, hogy „a nehéz helyzetben levő társaságok esetében a piaci hitelező, ha egyáltalán van ilyen, a kezesség vállalásakor a várható nemfizetési arányra tekintettel magas díjat számítana fel. Ha különösen megnő annak valószínűsége, hogy a hitelfelvevő nem lesz képes a hitel visszafizetésére, akkor elképzelhető, hogy ez a piaci arány nem is létezik, és kivételes körülmények között a kezesség támogatási eleme elérheti a kezességgel ténylegesen fedezett összeget (73).” A Bíróság is ezt a megközelítést követte, amikor úgy ítélkezett, hogy amennyiben valamely állam „megfelelő ellenszolgáltatás nélkül” kezességvállalást nyújt egy banki kölcsönhöz egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás számára, a kezességvállalást a garantált kölcsön összegével megegyező állami támogatásnak kell tekinteni (74). |
| --- | --- |

(167)

A kezességvállalásról szóló közlemény 4.1. szakaszában a Bizottság kifejti, hogy „a nehéz helyzetben levő társaságok esetében a piaci hitelező, ha egyáltalán van ilyen, a kezesség vállalásakor a várható nemfizetési arányra tekintettel magas díjat számítana fel. Ha különösen megnő annak valószínűsége, hogy a hitelfelvevő nem lesz képes a hitel visszafizetésére, akkor elképzelhető, hogy ez a piaci arány nem is létezik, és kivételes körülmények között a kezesség támogatási eleme elérheti a kezességgel ténylegesen fedezett összeget (73).” A Bíróság is ezt a megközelítést követte, amikor úgy ítélkezett, hogy amennyiben valamely állam „megfelelő ellenszolgáltatás nélkül” kezességvállalást nyújt egy banki kölcsönhöz egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás számára, a kezességvállalást a garantált kölcsön összegével megegyező állami támogatásnak kell tekinteni (74).

73

74

| (168) | Ennek tükrében a Bizottság először értékelte, hogy a vizsgált ügyben fennállnak-e olyan körülmények, amelyek miatt annak a valószínűsége, hogy a hitelfelvevő nem fogja tudni visszafizetni a hitelt, olyan magas, hogy a garantált hitel teljes összege állami támogatást képez. A nehéz helyzetben lévő vállalkozás olyan vállalkozás, amely súlyos gazdasági és pénzügyi nehézségekkel küzd, és állami beavatkozás nélkül majdnem biztosra vehető, hogy rövid vagy középtávon üzleti tevékenységének feladására kényszerül. Ilyen körülmények között valószínű, hogy semelyik piaci szereplő semmiképpen nem nyújtana hitelt vagy garanciát egy ilyen vállalkozásnak, így az állam által egy ilyen vállalkozásnak nyújtott bármely hitel vagy kezességvállalás elvben a (garantált) hitel teljes összegével egyenlő állami támogatásnak felel meg. E központi feltevést mindazonáltal ellenőrizni kell az egyes ügyek tényállásaival összevetve, és ha a kedvezményezett fizetésképtelenségi eljárás alatt áll, az adott tagállamban alkalmazandó fizetésképtelenségi szabályokkal összevetve. |
| --- | --- |

(168)

Ennek tükrében a Bizottság először értékelte, hogy a vizsgált ügyben fennállnak-e olyan körülmények, amelyek miatt annak a valószínűsége, hogy a hitelfelvevő nem fogja tudni visszafizetni a hitelt, olyan magas, hogy a garantált hitel teljes összege állami támogatást képez. A nehéz helyzetben lévő vállalkozás olyan vállalkozás, amely súlyos gazdasági és pénzügyi nehézségekkel küzd, és állami beavatkozás nélkül majdnem biztosra vehető, hogy rövid vagy középtávon üzleti tevékenységének feladására kényszerül. Ilyen körülmények között valószínű, hogy semelyik piaci szereplő semmiképpen nem nyújtana hitelt vagy garanciát egy ilyen vállalkozásnak, így az állam által egy ilyen vállalkozásnak nyújtott bármely hitel vagy kezességvállalás elvben a (garantált) hitel teljes összegével egyenlő állami támogatásnak felel meg. E központi feltevést mindazonáltal ellenőrizni kell az egyes ügyek tényállásaival összevetve, és ha a kedvezményezett fizetésképtelenségi eljárás alatt áll, az adott tagállamban alkalmazandó fizetésképtelenségi szabályokkal összevetve.

| (169) | Ez utóbbiakat illetően a Bizottság megállapítja, hogy a nagyvállalkozásokra vonatkozó olasz fizetésképtelenségi törvény a felszámolás alá tartozó vagyonból való visszafizetés során elsőbbséget biztosít (pre-deduzione) a fizetésképtelenségi eljárás alatt nyújtott új hiteleknek a fizetésképtelenné nyilvánítás előtt nyújtott hitelekkel szemben. Ezenfelül a fizetésképtelenné nyilvánítás előtt nyújtott hitelektől eltérően a fizetésképtelenségi eljárás alatt nyújtott hitelek tovább kamatoznak. E rendelkezések célja a potenciális hitelezők arra való ösztönzése, hogy támogassák a vállalkozást fizetésképtelenségi eljárásának ideje alatt, hogy az megőrizhesse eszközeinek gazdasági értékét, amíg ki nem derül az eljárás eredménye (helyreállítás, értékesítés vagy felszámolás). |
| --- | --- |

(169)

Ez utóbbiakat illetően a Bizottság megállapítja, hogy a nagyvállalkozásokra vonatkozó olasz fizetésképtelenségi törvény a felszámolás alá tartozó vagyonból való visszafizetés során elsőbbséget biztosít (pre-deduzione) a fizetésképtelenségi eljárás alatt nyújtott új hiteleknek a fizetésképtelenné nyilvánítás előtt nyújtott hitelekkel szemben. Ezenfelül a fizetésképtelenné nyilvánítás előtt nyújtott hitelektől eltérően a fizetésképtelenségi eljárás alatt nyújtott hitelek tovább kamatoznak. E rendelkezések célja a potenciális hitelezők arra való ösztönzése, hogy támogassák a vállalkozást fizetésképtelenségi eljárásának ideje alatt, hogy az megőrizhesse eszközeinek gazdasági értékét, amíg ki nem derül az eljárás eredménye (helyreállítás, értékesítés vagy felszámolás).

pre-deduzione

| (170) | E rendelkezések puszta létezése jelzi, hogy a hitelezők bizonyos esetekben valóban vállalják, hogy új forrásokat biztosítsanak a fizetésképtelenségi eljárás alatt álló vállalkozásoknak (azaz a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak). |
| --- | --- |

(170)

E rendelkezések puszta létezése jelzi, hogy a hitelezők bizonyos esetekben valóban vállalják, hogy új forrásokat biztosítsanak a fizetésképtelenségi eljárás alatt álló vállalkozásoknak (azaz a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak).

| (171) | Ez is arra enged következtetni, hogy a nehéz helyzetben lévő hitelfelvevővel üzletelő hitelező vagy kezes érvelése kis mértékben eltérhet a szokásos üzletmenetnek megfelelő helyzethez képest. Egyrészt a hitelező vagy kezes mindkét esetben értékeli, hogy milyen valószínűsége van annak, hogy a hitelfelvevő nem fogja tudni visszafizetni a hitelt. Másrészt a szokásos üzletmenetnek megfelelő helyzetben elsősorban a hitelfelvevő nemteljesítésének a valószínűségére helyezhetik a hangsúlyt, míg az olyan hitelfelvevők esetében, amelyek egy bizonyos ponton várhatóan nem fognak teljesíteni, nagyobb figyelem irányulhat a hitel vagy kezességvállalás kapcsán keletkező nemteljesítéskori veszteségrátára (a továbbiakban: LGD). |
| --- | --- |

(171)

Ez is arra enged következtetni, hogy a nehéz helyzetben lévő hitelfelvevővel üzletelő hitelező vagy kezes érvelése kis mértékben eltérhet a szokásos üzletmenetnek megfelelő helyzethez képest. Egyrészt a hitelező vagy kezes mindkét esetben értékeli, hogy milyen valószínűsége van annak, hogy a hitelfelvevő nem fogja tudni visszafizetni a hitelt. Másrészt a szokásos üzletmenetnek megfelelő helyzetben elsősorban a hitelfelvevő nemteljesítésének a valószínűségére helyezhetik a hangsúlyt, míg az olyan hitelfelvevők esetében, amelyek egy bizonyos ponton várhatóan nem fognak teljesíteni, nagyobb figyelem irányulhat a hitel vagy kezességvállalás kapcsán keletkező nemteljesítéskori veszteségrátára (a továbbiakban: LGD).

| (172) | A fizetésképtelenségi eljárás alatt álló vállalatok esetében, hacsak nem nagy a valószínűsége annak, hogy a vállalatot sikeresen átszervezik vagy azt egy új befektető a kötelezettségeivel együtt felvásárolja, az új hitellel kapcsolatos LGD főként a vállalat várható felszámolási értékétől függ, amelyből történő visszafizetést illetően a hitelezőt az alkalmazandó előre levonhatósági szabályok szerint elsőbbség illeti meg. Egyes esetekben előfordulhat, hogy a várható felszámolási érték alacsony a vállalat előre levonható tartozásainak összegéhez képest. Ezekben az esetekben a vállalatok számára nehézséget jelenthet, hogy magánfinanszírozáshoz jussanak, és egy állami kezességvállalás nagyobb valószínűséggel juttatja a vállalatot a teljes garantált összeggel egyező előnyhöz. Azokban az esetekben azonban, amikor a felszámoláskori vagyon várható értéke nagy, üzletileg észszerű lehet a hitelnyújtás a kockázatos hitelekkel foglalkozó magánhitelezők (vagy kezesek) számára. |
| --- | --- |

(172)

A fizetésképtelenségi eljárás alatt álló vállalatok esetében, hacsak nem nagy a valószínűsége annak, hogy a vállalatot sikeresen átszervezik vagy azt egy új befektető a kötelezettségeivel együtt felvásárolja, az új hitellel kapcsolatos LGD főként a vállalat várható felszámolási értékétől függ, amelyből történő visszafizetést illetően a hitelezőt az alkalmazandó előre levonhatósági szabályok szerint elsőbbség illeti meg. Egyes esetekben előfordulhat, hogy a várható felszámolási érték alacsony a vállalat előre levonható tartozásainak összegéhez képest. Ezekben az esetekben a vállalatok számára nehézséget jelenthet, hogy magánfinanszírozáshoz jussanak, és egy állami kezességvállalás nagyobb valószínűséggel juttatja a vállalatot a teljes garantált összeggel egyező előnyhöz. Azokban az esetekben azonban, amikor a felszámoláskori vagyon várható értéke nagy, üzletileg észszerű lehet a hitelnyújtás a kockázatos hitelekkel foglalkozó magánhitelezők (vagy kezesek) számára.

| (173) | Az Ilva esetében az értékesítési folyamat sikeres kimenetele azt mutatja, hogy az Ilva folyamatosan működtetett eszközeinek piaci értéke nagy maradt, a vállalat gazdasági nehézségei ellenére: ezeket az eszközöket 1,8 milliárd EUR áron adták el. Ez az összeg nem különösebben meglepő az Ilva kompetitív erősségeit tekintve: a tarantói telephely Dél-Európa legnagyobb integrált acélgyártó telephelye, és az Ilva telephelyei Európa második legnagyobb acélpiacának (Olaszország) a szívéhez közel, a stratégiailag fontos import- és exportútvonalak mentén helyezkednek el. |
| --- | --- |

(173)

Az Ilva esetében az értékesítési folyamat sikeres kimenetele azt mutatja, hogy az Ilva folyamatosan működtetett eszközeinek piaci értéke nagy maradt, a vállalat gazdasági nehézségei ellenére: ezeket az eszközöket 1,8 milliárd EUR áron adták el. Ez az összeg nem különösebben meglepő az Ilva kompetitív erősségeit tekintve: a tarantói telephely Dél-Európa legnagyobb integrált acélgyártó telephelye, és az Ilva telephelyei Európa második legnagyobb acélpiacának (Olaszország) a szívéhez közel, a stratégiailag fontos import- és exportútvonalak mentén helyezkednek el.

| (174) | Az Ilva eszközeinek piaci értéke és rossz gazdasági teljesítménye közötti diszkrepancia több, az esetre jellemző tényezővel magyarázható, többek között a két alábbival:






  a) | Az Ilva termelésének felső határát adminisztratív úton 6 millió tonnában szabták meg, ami jóval elmarad a teljes termelési kapacitásától, mégpedig a környezeti kár miatt, amely akkor keletkezne, ha a vállalat a jelenlegi környezetvédelmi berendezések mellett teljes termelési kapacitással működne. Mivel az acélgyártó létesítmények, mint amilyen a tarantói gyár is, rendkívül tőkeintenzívek, és nagy állandó költségekkel rendelkeznek, ahhoz, hogy nyereségesek tudjanak lenni, megkívánják a teljes kapacitáshoz közeli üzemeltetést. Az észszerű környezetvédelmi okokból az Ilva számára megszabott felső termelési határ elkerülhetetlenül a nyereségesség romlásához vezetett. Az Ilva azonban a megfelelő környezetvédelmi beruházásokkal visszatérhet az optimálisabb termelési szintekhez. Ez a lehetőség magyarázza, hogy az Ilva eszközei értékesek maradtak a megfelelő beruházásokra kész potenciális befektetők szemében. |
| --- | --- | --- |

(174)

Az Ilva eszközeinek piaci értéke és rossz gazdasági teljesítménye közötti diszkrepancia több, az esetre jellemző tényezővel magyarázható, többek között a két alábbival:

a)

Az Ilva termelésének felső határát adminisztratív úton 6 millió tonnában szabták meg, ami jóval elmarad a teljes termelési kapacitásától, mégpedig a környezeti kár miatt, amely akkor keletkezne, ha a vállalat a jelenlegi környezetvédelmi berendezések mellett teljes termelési kapacitással működne. Mivel az acélgyártó létesítmények, mint amilyen a tarantói gyár is, rendkívül tőkeintenzívek, és nagy állandó költségekkel rendelkeznek, ahhoz, hogy nyereségesek tudjanak lenni, megkívánják a teljes kapacitáshoz közeli üzemeltetést. Az észszerű környezetvédelmi okokból az Ilva számára megszabott felső termelési határ elkerülhetetlenül a nyereségesség romlásához vezetett. Az Ilva azonban a megfelelő környezetvédelmi beruházásokkal visszatérhet az optimálisabb termelési szintekhez. Ez a lehetőség magyarázza, hogy az Ilva eszközei értékesek maradtak a megfelelő beruházásokra kész potenciális befektetők szemében.

| b) | Az Ilva öt éven át állt rendkívüli igazgatás alatt, először a környezetvédelmi problémák, majd a pénzügyi nehézségei miatt. Mivel az Ilva eszközeit több éven át nem működtették szokásos piaci feltételek mellett, a vállalat pénzügyi nehézségekkel szembesült, ami nem jelenti azt, hogy ugyanezeket az eszközöket rendes piaci feltételek mellett és a megfelelő szintű magánberuházással ne lehetne nyereségesen működtetni. |
| --- | --- |

b)

Az Ilva öt éven át állt rendkívüli igazgatás alatt, először a környezetvédelmi problémák, majd a pénzügyi nehézségei miatt. Mivel az Ilva eszközeit több éven át nem működtették szokásos piaci feltételek mellett, a vállalat pénzügyi nehézségekkel szembesült, ami nem jelenti azt, hogy ugyanezeket az eszközöket rendes piaci feltételek mellett és a megfelelő szintű magánberuházással ne lehetne nyereségesen működtetni.

| (175) | Az Ilva pénzügyi nehézségeinek okai hosszú ideje ismertek voltak. Mivel ezek nem az Ilva eszközeinek eredendő értékéhez kapcsolódtak, nem tántorították el a piaci szereplőket attól, hogy érdeklődésüket fejezzék ki az Ilva eszközeinek megvásárlása iránt, nem csak a jelenlegi értékesítési folyamat során, hanem annál jóval korábban sem (75). |
| --- | --- |

(175)

Az Ilva pénzügyi nehézségeinek okai hosszú ideje ismertek voltak. Mivel ezek nem az Ilva eszközeinek eredendő értékéhez kapcsolódtak, nem tántorították el a piaci szereplőket attól, hogy érdeklődésüket fejezzék ki az Ilva eszközeinek megvásárlása iránt, nem csak a jelenlegi értékesítési folyamat során, hanem annál jóval korábban sem (75).

75

| (176) | Ebből következik, hogy már az állami kezességvállalás nyújtásának időpontjában, 2015 áprilisában meglehetősen magas árra lehetett számítani az Ilva eszközeinek értékesítéséből vagy felszámolásából. Mivel a nagyvállalkozásokra vonatkozó olasz fizetésképtelenségi törvény szerint az új hitelek előre levonhatók, ezt a felszámoláskori vagyont növelő értékesítési árat elsőbbségi jelleggel az új hitelek visszafizetésére használták volna fel (vagy az e hitelekre vonatkozó kezességvállalások kifizetésére azok lehívása esetén). Az olasz hatóságok által nyújtott tájékoztatás szerint az Ilva adósságainak visszafizetésére a 3. intézkedés nyújtásakor a következő sorrendben lehetett számítani (76):

  1. ábra


  Az Ilva adósságainak visszafizetési sorrendje 2015 áprilisában

  [...] |
| --- | --- |

(176)

Ebből következik, hogy már az állami kezességvállalás nyújtásának időpontjában, 2015 áprilisában meglehetősen magas árra lehetett számítani az Ilva eszközeinek értékesítéséből vagy felszámolásából. Mivel a nagyvállalkozásokra vonatkozó olasz fizetésképtelenségi törvény szerint az új hitelek előre levonhatók, ezt a felszámoláskori vagyont növelő értékesítési árat elsőbbségi jelleggel az új hitelek visszafizetésére használták volna fel (vagy az e hitelekre vonatkozó kezességvállalások kifizetésére azok lehívása esetén). Az olasz hatóságok által nyújtott tájékoztatás szerint az Ilva adósságainak visszafizetésére a 3. intézkedés nyújtásakor a következő sorrendben lehetett számítani (76):

76

1. ábra

1. ábra

Az Ilva adósságainak visszafizetési sorrendje 2015 áprilisában

Az Ilva adósságainak visszafizetési sorrendje 2015 áprilisában

[...]

| (177) | Tekintve az egyrészt a kérdéses kezességvállalással biztosított kölcsön összege (400 millió EUR), másrészt pedig a visszafizetés szempontjából azonos helyre vagy előrébb sorolt egyéb tartozások összege (kb. [...] EUR), illetve az Ilva felszámoláskori vagyonának értéke (1,8 milliárd EUR, ha a közelmúltbeli értékesítési folyamat során a legmagasabb összegű ajánlatot benyújtó ajánlattevő által kínált árat tekintjük) közötti nagyságrendbeli különbséget, a Bizottság megállapítja, hogy egy piacgazdasági szereplő nyújthatott volna megfelelő áron hitelt vagy kezességvállalást az Ilva számára nehézségeinek idején. |
| --- | --- |

(177)

Tekintve az egyrészt a kérdéses kezességvállalással biztosított kölcsön összege (400 millió EUR), másrészt pedig a visszafizetés szempontjából azonos helyre vagy előrébb sorolt egyéb tartozások összege (kb. [...] EUR), illetve az Ilva felszámoláskori vagyonának értéke (1,8 milliárd EUR, ha a közelmúltbeli értékesítési folyamat során a legmagasabb összegű ajánlatot benyújtó ajánlattevő által kínált árat tekintjük) közötti nagyságrendbeli különbséget, a Bizottság megállapítja, hogy egy piacgazdasági szereplő nyújthatott volna megfelelő áron hitelt vagy kezességvállalást az Ilva számára nehézségeinek idején.

| (178) | E következtetést az is alátámasztja, hogy az Ilva a fizetésképtelenségi eljárás alatt is megőrizte a magánfinanszírozáshoz való hozzáférését. Az állami kezességvállalás nyújtásának idején (2015. április vége) az Ilva legalább három, magánbankoknál nyitott hitelkerettel rendelkezett: [...] EUR a [...] banknál (77), [...] EUR a [...] banknál és [...] EUR a [...] banknál). E hitelek faktorálási keretek voltak, amelyeknek más a kockázati profilja, mint az olasz állam által nyújtott 400 millió EUR összegű kölcsöné. E hitelkeretek létezése mindazonáltal további mutatója annak, hogy az Ilva nem volt olyan helyzetben, hogy semelyik hitelező semmiképp nem vállalta volna működésének finanszírozását. |
| --- | --- |

(178)

E következtetést az is alátámasztja, hogy az Ilva a fizetésképtelenségi eljárás alatt is megőrizte a magánfinanszírozáshoz való hozzáférését. Az állami kezességvállalás nyújtásának idején (2015. április vége) az Ilva legalább három, magánbankoknál nyitott hitelkerettel rendelkezett: [...] EUR a [...] banknál (77), [...] EUR a [...] banknál és [...] EUR a [...] banknál). E hitelek faktorálási keretek voltak, amelyeknek más a kockázati profilja, mint az olasz állam által nyújtott 400 millió EUR összegű kölcsöné. E hitelkeretek létezése mindazonáltal további mutatója annak, hogy az Ilva nem volt olyan helyzetben, hogy semelyik hitelező semmiképp nem vállalta volna működésének finanszírozását.

77

| (179) | A fenti bizonyítékokból következik, hogy a jelen ügyben nincsenek olyan körülmények, amelyek miatt a kedvezményezett magánfinanszírozáshoz való hozzáférése kizárható, és emiatt az állami kölcsön vagy kezességvállalás teljes összegét állami támogatásnak kellene tekinteni. |
| --- | --- |

(179)

A fenti bizonyítékokból következik, hogy a jelen ügyben nincsenek olyan körülmények, amelyek miatt a kedvezményezett magánfinanszírozáshoz való hozzáférése kizárható, és emiatt az állami kölcsön vagy kezességvállalás teljes összegét állami támogatásnak kellene tekinteni.

| (180) | A Bizottság ezután értékelte, hogy az Ilvának juttatott 400 millió EUR-ra vonatkozó állami kezességvállalás pénzügyi feltételei megfelelően díjazzák-e az állam által vállalt kockázatot. A Bizottság e tekintetben emlékeztet a kezességvállalásról szóló közleményre: „a nehéz helyzetben levő társaságok esetében a piaci hitelező, ha egyáltalán van ilyen, a kezesség vállalásakor a várható nemfizetési arányra tekintettel magas díjat számítana fel.” |
| --- | --- |

(180)

A Bizottság ezután értékelte, hogy az Ilvának juttatott 400 millió EUR-ra vonatkozó állami kezességvállalás pénzügyi feltételei megfelelően díjazzák-e az állam által vállalt kockázatot. A Bizottság e tekintetben emlékeztet a kezességvállalásról szóló közleményre: „a nehéz helyzetben levő társaságok esetében a piaci hitelező, ha egyáltalán van ilyen, a kezesség vállalásakor a várható nemfizetési arányra tekintettel magas díjat számítana fel.”

| (181) | A jelen esetben az állami kezességvállalást 3,12 %-os éves díj ellenében nyújtották. E díjat a [...] vélemény alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(181)

A jelen esetben az állami kezességvállalást 3,12 %-os éves díj ellenében nyújtották. E díjat a [...] vélemény alapján határozták meg.

| (182) | A Bizottság az olasz hatóságokkal ellentétben úgy véli, hogy a [...] vélemény nem becsüli meg megfelelően azt a díjat, amelyet egy elővigyázatos piaci szereplő kezességvállalása ellenében kért volna, mivel a [...] vélemény nem ad megfelelő becslést annak a valószínűségére vonatkozóan, hogy a garanciát lehívják, és hogy azt lehívás esetén visszafizetik. Ami azt illeti, a [...] vélemény teljes mértékben arra a hibás feltevésre támaszkodik, hogy az Ilvának nyújtott 400 millió EUR hitelt át fogják ruházni egy új vállalatra (a továbbiakban: új vállalat), amely jobb feltételekkel működteti majd az Ilva eszközeit. A [...] vélemény részletesen értékeli e feltételezett új vállalat hitelképességét, és az új vállalat becsült hitelminősítése alapján megállapítja, hogy az olasz államnak 1,53 % és 3,12 % közötti kezességvállalási díjat kell alkalmaznia. A kezességvállalás nyújtásának időpontjában azonban nem volt ok azt feltételezni, hogy a 400 millió EUR összegű hitelt automatikusan átruházzák az Ilva eszközeinek feltételezett új tulajdonosára (78). Ezzel összefüggésben az olasz hatóságoknak az Ilva hitelképességét kellett volna értékelniük (nem pedig egy feltételezett felvásárlóét), és annak alapján kellett volna a hitel LGD-jét megbecsülniük. |
| --- | --- |

(182)

A Bizottság az olasz hatóságokkal ellentétben úgy véli, hogy a [...] vélemény nem becsüli meg megfelelően azt a díjat, amelyet egy elővigyázatos piaci szereplő kezességvállalása ellenében kért volna, mivel a [...] vélemény nem ad megfelelő becslést annak a valószínűségére vonatkozóan, hogy a garanciát lehívják, és hogy azt lehívás esetén visszafizetik. Ami azt illeti, a [...] vélemény teljes mértékben arra a hibás feltevésre támaszkodik, hogy az Ilvának nyújtott 400 millió EUR hitelt át fogják ruházni egy új vállalatra (a továbbiakban: új vállalat), amely jobb feltételekkel működteti majd az Ilva eszközeit. A [...] vélemény részletesen értékeli e feltételezett új vállalat hitelképességét, és az új vállalat becsült hitelminősítése alapján megállapítja, hogy az olasz államnak 1,53 % és 3,12 % közötti kezességvállalási díjat kell alkalmaznia. A kezességvállalás nyújtásának időpontjában azonban nem volt ok azt feltételezni, hogy a 400 millió EUR összegű hitelt automatikusan átruházzák az Ilva eszközeinek feltételezett új tulajdonosára (78). Ezzel összefüggésben az olasz hatóságoknak az Ilva hitelképességét kellett volna értékelniük (nem pedig egy feltételezett felvásárlóét), és annak alapján kellett volna a hitel LGD-jét megbecsülniük.

78

| (183) | mivel a [...] véleményt nem lehetett felhasználni annak értékelésére, hogy az olasz állam által felszámított díj megfelelően díjazza-e a kockázatot, a Bizottságnak az Ilvához hasonló pénzügyi helyzetben lévő jogalanyok esetében alkalmazott referencia-kamatlábakat kellett keresnie. A Bizottság a fizetésképtelenségi eljárás alatt álló és értékesítésre kijelölt cégekkel kapcsolatos bevett és közelmúltbeli döntéshozatali gyakorlattal összhangban (79) úgy véli, hogy alternatív hitelminősítés rendelkezésre állásának hiányában és minthogy az Ilvát nehéz helyzetben lévőnek minősítették, a minősítése legjobb esetben is csak CCC (lásd még a (189) preambulumbekezdést). Következésképpen a Bizottság az S&P Capital IQ Platform (80) adatbázisból gyűjtött a hitelnemteljesítési csereügyletek (a továbbiakban: CDS) feláraira, valamint a CCC+, D vagy SD minősítésű vállalatok kötvényeinek hozamaira vonatkozó, a 3. intézkedés nyújtásának időpontjában érvényes pénzügyi adatokat. |
| --- | --- |

(183)

mivel a [...] véleményt nem lehetett felhasználni annak értékelésére, hogy az olasz állam által felszámított díj megfelelően díjazza-e a kockázatot, a Bizottságnak az Ilvához hasonló pénzügyi helyzetben lévő jogalanyok esetében alkalmazott referencia-kamatlábakat kellett keresnie. A Bizottság a fizetésképtelenségi eljárás alatt álló és értékesítésre kijelölt cégekkel kapcsolatos bevett és közelmúltbeli döntéshozatali gyakorlattal összhangban (79) úgy véli, hogy alternatív hitelminősítés rendelkezésre állásának hiányában és minthogy az Ilvát nehéz helyzetben lévőnek minősítették, a minősítése legjobb esetben is csak CCC (lásd még a (189) preambulumbekezdést). Következésképpen a Bizottság az S&P Capital IQ Platform (80) adatbázisból gyűjtött a hitelnemteljesítési csereügyletek (a továbbiakban: CDS) feláraira, valamint a CCC+, D vagy SD minősítésű vállalatok kötvényeinek hozamaira vonatkozó, a 3. intézkedés nyújtásának időpontjában érvényes pénzügyi adatokat.

79

S&P Capital IQ Platform

80

| (184) | A CDS egy pénzügyi swap-megállapodás, amely szerint a CDS eladója kompenzálni fogja a vevőt (rendszerint a referenciahitel hitelezőjét) a hitel (adós általi) nemteljesítése esetén. Másképp fogalmazva a CDS eladója biztosítja a vevőt bizonyos referenciahitel nemteljesítésével szemben. Ez az eszköz nagyon releváns, minthogy jelzést adhat arra vonatkozóan, hogy mi lenne az a kockázati díj/kezességvállalási díj, amelyet egy piaci szereplő kérne, hogy biztosítsa valamely hitel nemteljesítésének kockázatát. A 2015. májusban rendelkezésre álló 11 megfigyelésre vonatkozóan összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy a tízéves lejárathoz tartozó CDS-felárak 6,3 % és 277,7 % között mozognak, a mediánértékük pedig 17,6 %. |
| --- | --- |

(184)

A CDS egy pénzügyi swap-megállapodás, amely szerint a CDS eladója kompenzálni fogja a vevőt (rendszerint a referenciahitel hitelezőjét) a hitel (adós általi) nemteljesítése esetén. Másképp fogalmazva a CDS eladója biztosítja a vevőt bizonyos referenciahitel nemteljesítésével szemben. Ez az eszköz nagyon releváns, minthogy jelzést adhat arra vonatkozóan, hogy mi lenne az a kockázati díj/kezességvállalási díj, amelyet egy piaci szereplő kérne, hogy biztosítsa valamely hitel nemteljesítésének kockázatát. A 2015. májusban rendelkezésre álló 11 megfigyelésre vonatkozóan összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy a tízéves lejárathoz tartozó CDS-felárak 6,3 % és 277,7 % között mozognak, a mediánértékük pedig 17,6 %.

| (185) | A kötvényhozamok jól jelzik a vállalatnak történő hitelezés átfogó költségét, azaz egy százalékarányban együttesen a kamatlábat és a kezességvállalási díjat. A 2015. májusban rendelkezésre álló 8 megfigyelésre vonatkozóan összegyűjtött adatok a tízéves lejáratú kötvények esetében 5,3 % és 35,6 % közötti rátákat mutatnak, amelyek mediánértéke 17,0 %. A huszonötéves lejáratú kötvényekre csak két megfigyelés állt rendelkezésre: e megfigyelések 14,2 %-os kamatlábat jeleznek. |
| --- | --- |

(185)

A kötvényhozamok jól jelzik a vállalatnak történő hitelezés átfogó költségét, azaz egy százalékarányban együttesen a kamatlábat és a kezességvállalási díjat. A 2015. májusban rendelkezésre álló 8 megfigyelésre vonatkozóan összegyűjtött adatok a tízéves lejáratú kötvények esetében 5,3 % és 35,6 % közötti rátákat mutatnak, amelyek mediánértéke 17,0 %. A huszonötéves lejáratú kötvényekre csak két megfigyelés állt rendelkezésre: e megfigyelések 14,2 %-os kamatlábat jeleznek.

| (186) | Mint az elemzett adatok mutatják, a CCC+, D vagy SD minősítésű vállalatok finanszírozásának költsége a 3. intézkedés nyújtásának időpontjában lényegesen nagyobb volt, mint amely költséggel az Ilva az állami kezességvállalásnak köszönhetően a hitelhez hozzájutott. Ami azt illeti, az Ilva összesen [...] költség mellett ([...] kamatláb + 3,12 % kezességvállalási díj) jutott hitelhez, miközben a piaci jelzések ugyanebben az időszakban közel 17 %-os összköltséget mutatnak. |
| --- | --- |

(186)

Mint az elemzett adatok mutatják, a CCC+, D vagy SD minősítésű vállalatok finanszírozásának költsége a 3. intézkedés nyújtásának időpontjában lényegesen nagyobb volt, mint amely költséggel az Ilva az állami kezességvállalásnak köszönhetően a hitelhez hozzájutott. Ami azt illeti, az Ilva összesen [...] költség mellett ([...] kamatláb + 3,12 % kezességvállalási díj) jutott hitelhez, miközben a piaci jelzések ugyanebben az időszakban közel 17 %-os összköltséget mutatnak.

| (187) | Ez a hitelességi ellenőrzés bizonyítja, hogy a 3. intézkedésként meghatározott állami kezességvállalás olyan gazdasági előnyhöz juttatja az Ilvát, amelyre piaci feltételek mellett nem tehetett volna szert. E megállapítás összhangban van a versenytársak véleményével (lásd a (118) preambulumbekezdést). Miután megállapítást nyert a piaci feltételek mellett nem elérhető gazdasági előny fennállása, a következő kérdés ennek az előnynek a számszerűsítése. |
| --- | --- |

(187)

Ez a hitelességi ellenőrzés bizonyítja, hogy a 3. intézkedésként meghatározott állami kezességvállalás olyan gazdasági előnyhöz juttatja az Ilvát, amelyre piaci feltételek mellett nem tehetett volna szert. E megállapítás összhangban van a versenytársak véleményével (lásd a (118) preambulumbekezdést). Miután megállapítást nyert a piaci feltételek mellett nem elérhető gazdasági előny fennállása, a következő kérdés ennek az előnynek a számszerűsítése.

| (188) | Mint fent kifejtettük, a Bizottságnak sikerült néhány jelzést összegyűjtenie arra vonatkozóan, hogy az adott időszakban mennyi volt a kezességvállalások piaci díja. Ezek az adatok azonban olyan jogalanyokra vonatkoznak, amelyek nem teljes mértékben hasonlóak az Ilvához, és olyan pénzügyi eszközökre vonatkoznak, amelyek eltérnek az Ilva által szerződés alapján szerzett hiteltől és kezességvállalástól, és így önmagukban nem szolgálhatnak megfelelő referenciaértékként a kérdéses kezességvállalás piaci díjának a szükséges mértékű pontossággal történő megállapításához. A vizsgálat során nem derült fény a hasonló jellegű, akár állami kezességvállalással, akár anélkül nyújtott hitelek piaci kamatlábaira vonatkozó, azonos időszakban az Ilvának adott árajánlatokra, sem az utóbbi kezességvállalásra vonatkozó piaci árajánlatokra. A kezességvállalásról szóló közlemény kijelenti, hogy ilyen körülmények között a kezességvállalás nyújtásához kapcsolódó potenciális előnyt (amely a potenciális támogatási elemnek felel meg) a kedvezményezett által a kezesség fennállása nélkül fizetendő konkrét piaci kamatláb és az állami kezességvállalásnak köszönhetően – az esetlegesen kifizetett díjak figyelembevétele után – elért kamatláb különbségeként kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(188)

Mint fent kifejtettük, a Bizottságnak sikerült néhány jelzést összegyűjtenie arra vonatkozóan, hogy az adott időszakban mennyi volt a kezességvállalások piaci díja. Ezek az adatok azonban olyan jogalanyokra vonatkoznak, amelyek nem teljes mértékben hasonlóak az Ilvához, és olyan pénzügyi eszközökre vonatkoznak, amelyek eltérnek az Ilva által szerződés alapján szerzett hiteltől és kezességvállalástól, és így önmagukban nem szolgálhatnak megfelelő referenciaértékként a kérdéses kezességvállalás piaci díjának a szükséges mértékű pontossággal történő megállapításához. A vizsgálat során nem derült fény a hasonló jellegű, akár állami kezességvállalással, akár anélkül nyújtott hitelek piaci kamatlábaira vonatkozó, azonos időszakban az Ilvának adott árajánlatokra, sem az utóbbi kezességvállalásra vonatkozó piaci árajánlatokra. A kezességvállalásról szóló közlemény kijelenti, hogy ilyen körülmények között a kezességvállalás nyújtásához kapcsolódó potenciális előnyt (amely a potenciális támogatási elemnek felel meg) a kedvezményezett által a kezesség fennállása nélkül fizetendő konkrét piaci kamatláb és az állami kezességvállalásnak köszönhetően – az esetlegesen kifizetett díjak figyelembevétele után – elért kamatláb különbségeként kell kiszámítani.

| (189) | A Bizottság megítélése szerint elővigyázatosságból célszerű a referencia-és a leszámítolási kamatlábakról szóló 2008-as közleményt is figyelembe venni a kérdéses hitelhez tartozó piacnak megfelelő kamatláb helyettesítő értékének becslése céljából. E tekintetben az Ilva hitelképessége (minősítése) a 2008-as közleményben meghatározott öt lehetséges minősítés közül láthatólag a legalacsonyabb, azaz „rossz/pénzügyi nehézségek (CCC és ennél alacsonyabb)”. Ezenfelül a kölcsönhöz nem tartozott biztosíték, amely kellően likvid, lehetőleg átruházható és azonnal peresíthető jogot biztosított volna a hitelező (vagy a kezes) számára az Ilva eszközei felett nemteljesítés esetén. A Bizottság ennek alapján azt az álláspontot képviseli, hogy a 3. intézkedést alkotó kölcsön és kezességvállalás piaci kamatlábát a kölcsön tekintetében úgy kell kiszámítani, hogy a megfelelő alapkamatlábhoz 1 000 bázispontot adnak, a 2008-as közleményben meghatározott módon. |
| --- | --- |

(189)

A Bizottság megítélése szerint elővigyázatosságból célszerű a referencia-és a leszámítolási kamatlábakról szóló 2008-as közleményt is figyelembe venni a kérdéses hitelhez tartozó piacnak megfelelő kamatláb helyettesítő értékének becslése céljából. E tekintetben az Ilva hitelképessége (minősítése) a 2008-as közleményben meghatározott öt lehetséges minősítés közül láthatólag a legalacsonyabb, azaz „rossz/pénzügyi nehézségek (CCC és ennél alacsonyabb)”. Ezenfelül a kölcsönhöz nem tartozott biztosíték, amely kellően likvid, lehetőleg átruházható és azonnal peresíthető jogot biztosított volna a hitelező (vagy a kezes) számára az Ilva eszközei felett nemteljesítés esetén. A Bizottság ennek alapján azt az álláspontot képviseli, hogy a 3. intézkedést alkotó kölcsön és kezességvállalás piaci kamatlábát a kölcsön tekintetében úgy kell kiszámítani, hogy a megfelelő alapkamatlábhoz 1 000 bázispontot adnak, a 2008-as közleményben meghatározott módon.

| (190) | Ami a megfelelő alapkamatlábat illeti, a 2008-as közlemény az egyéves pénzpiaci kamatláb használatát ajánlja (ez Olaszország esetében az 1 éves Euribor), a Bizottság pedig fenntartja a jogot, hogy bizonyos esetekhez igazodva rövidebb vagy hosszabb lejáratokat használjon. A jelen esetben a Bizottság úgy véli, hogy az állami kezességvállalás tárgyát képező 400 millió EUR összegű kölcsön nagyon hosszú lejárata indokolttá teszi egy ezen hosszú lejáratnak megfelelő alapkamatláb választását. A Bizottság ezért úgy határoz, hogy a garantált kölcsön súlyozott átlagos futamidejének megfelelő swap-tételt alkalmaz. Mivel a 400 millió EUR összegű hitel visszafizetési profilja 14,86 éves súlyozott átlagos futamidőt ad, a megfelelő alapkamatláb a 15 éves swap-tétel lenne. 2015. május 27-én, azaz a 400 millió EUR összegű hitel három magánhitelező általi nyújtásának időpontjában a 15 éves lejáratok swap-tétele 1,18 %-ot tett ki (81). A 2008-as közlemény által megadott piaci kamatláb ennek alapján 1,18 % + 1 000 bázispont, azaz 11,18 %. |
| --- | --- |

(190)

Ami a megfelelő alapkamatlábat illeti, a 2008-as közlemény az egyéves pénzpiaci kamatláb használatát ajánlja (ez Olaszország esetében az 1 éves Euribor), a Bizottság pedig fenntartja a jogot, hogy bizonyos esetekhez igazodva rövidebb vagy hosszabb lejáratokat használjon. A jelen esetben a Bizottság úgy véli, hogy az állami kezességvállalás tárgyát képező 400 millió EUR összegű kölcsön nagyon hosszú lejárata indokolttá teszi egy ezen hosszú lejáratnak megfelelő alapkamatláb választását. A Bizottság ezért úgy határoz, hogy a garantált kölcsön súlyozott átlagos futamidejének megfelelő swap-tételt alkalmaz. Mivel a 400 millió EUR összegű hitel visszafizetési profilja 14,86 éves súlyozott átlagos futamidőt ad, a megfelelő alapkamatláb a 15 éves swap-tétel lenne. 2015. május 27-én, azaz a 400 millió EUR összegű hitel három magánhitelező általi nyújtásának időpontjában a 15 éves lejáratok swap-tétele 1,18 %-ot tett ki (81). A 2008-as közlemény által megadott piaci kamatláb ennek alapján 1,18 % + 1 000 bázispont, azaz 11,18 %.

81

| (191) | Az állam által nyújtott kezességvállaláshoz kapcsolódó előny összegét a kölcsön tekintetében külön kell kiszámítani, a következő módszertan szerint: a következők különbsége: i. a kölcsön tőkeösszege, megszorozva a (190) preambulumbekezdésben kifejtett módon kiszámított kamatlábbal, valamint ii. a kezességvállalással biztosított kölcsön teljes pénzügyi költsége, amelyet a kölcsön bankok által alkalmazott kamatlábbal felszorzott tőkeösszegének és az állam által alkalmazott, azon időszakra kiszámított és felszámított kezességvállalási díjnak az összegeként számítanak ki, amelyre az összegeket az Ilva rendelkezésére bocsátották. |
| --- | --- |

(191)

Az állam által nyújtott kezességvállaláshoz kapcsolódó előny összegét a kölcsön tekintetében külön kell kiszámítani, a következő módszertan szerint: a következők különbsége: i. a kölcsön tőkeösszege, megszorozva a (190) preambulumbekezdésben kifejtett módon kiszámított kamatlábbal, valamint ii. a kezességvállalással biztosított kölcsön teljes pénzügyi költsége, amelyet a kölcsön bankok által alkalmazott kamatlábbal felszorzott tőkeösszegének és az állam által alkalmazott, azon időszakra kiszámított és felszámított kezességvállalási díjnak az összegeként számítanak ki, amelyre az összegeket az Ilva rendelkezésére bocsátották.

5.2.3.3.   Szelektivitás

Szelektivitás

| (192) | A 3. intézkedésként meghatározott állami kezességvállalás egy eseti támogatási intézkedés, amelyet egyetlen vállalkozás – az Ilva – javára nyújtottak. Így a 3. intézkedés szelektív. |
| --- | --- |

(192)

A 3. intézkedésként meghatározott állami kezességvállalás egy eseti támogatási intézkedés, amelyet egyetlen vállalkozás – az Ilva – javára nyújtottak. Így a 3. intézkedés szelektív.

5.2.3.4.   A 3. intézkedéssel kapcsolatos következtetés

A 3. intézkedéssel kapcsolatos következtetés

| (193) | mivel a 3. intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított összes kritériumnak megfelel, a Bizottság megállapítja, hogy állami támogatást képez, amelynek összege a (191) preambulumbekezdésben leírt módszertan alapján állapítható meg. |
| --- | --- |

(193)

mivel a 3. intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított összes kritériumnak megfelel, a Bizottság megállapítja, hogy állami támogatást képez, amelynek összege a (191) preambulumbekezdésben leírt módszertan alapján állapítható meg.

5.2.4.   4. intézkedés

4. intézkedés

| (194) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy a Fintecna és az Ilva között létrejött, vitát lezáró egyezség az olasz államnak tudható be, és állami forrásokat érint. A Bizottság kétségeket vetett fel azzal kapcsolatban is, hogy a Fintecna olyan észszerű döntést hozott-e, amikor elfogadta egy hosszú vita rendezését 2015 márciusában, éppen miután az Ilvát fizetésképtelenné nyilvánították, amelyet hasonló helyzetben egy piacgazdasági szereplő hozott volna. |
| --- | --- |

(194)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy a Fintecna és az Ilva között létrejött, vitát lezáró egyezség az olasz államnak tudható be, és állami forrásokat érint. A Bizottság kétségeket vetett fel azzal kapcsolatban is, hogy a Fintecna olyan észszerű döntést hozott-e, amikor elfogadta egy hosszú vita rendezését 2015 márciusában, éppen miután az Ilvát fizetésképtelenné nyilvánították, amelyet hasonló helyzetben egy piacgazdasági szereplő hozott volna.

| (195) | A hivatalos eljárás során beérkezett észrevételek alapján a Bizottság először értékelte, hogy a vita rendezésére vonatkozó döntés valóban észszerű volt-e piaci szereplői nézőpontból, azaz e döntés gazdasági előnyhöz juttatja-e az Ilvát. |
| --- | --- |

(195)

A hivatalos eljárás során beérkezett észrevételek alapján a Bizottság először értékelte, hogy a vita rendezésére vonatkozó döntés valóban észszerű volt-e piaci szereplői nézőpontból, azaz e döntés gazdasági előnyhöz juttatja-e az Ilvát.

5.2.4.1.   Gazdasági előny

Gazdasági előny

| (196) | Mint a (163) preambulumbekezdésben már szerepel, az állami hatóság általi beavatkozás nem juttatja szükségszerűen előnyhöz a kedvezményezettet, és ekként nem minősül állami támogatásnak, ha azt rendes piaci feltételek mellett hajtják végre, másképp fogalmazva ha az állami hatóság úgy jár el, ahogyan hasonló körülmények között egy elővigyázatos piacgazdasági szereplő is eljárt volna. |
| --- | --- |

(196)

Mint a (163) preambulumbekezdésben már szerepel, az állami hatóság általi beavatkozás nem juttatja szükségszerűen előnyhöz a kedvezményezettet, és ekként nem minősül állami támogatásnak, ha azt rendes piaci feltételek mellett hajtják végre, másképp fogalmazva ha az állami hatóság úgy jár el, ahogyan hasonló körülmények között egy elővigyázatos piacgazdasági szereplő is eljárt volna.

| (197) | Először is, a részletes értékelés során a Bizottság értékelte azokat a körülményeket, amelyek alapján a Fintecna hosszú idő után meghozta az Ilvával fennálló vita 156 millió EUR kifizetésével való rendezésére vonatkozó döntést. A rendezésre vonatkozó döntés meghozatala során a Fintecnának figyelembe kellett vennie a rendezésre vonatkozó döntés meghozatalának időpontjában fennálló gazdasági helyzetet, a kockázat mértékét és a jövőre vonatkozó várakozásokat (82). |
| --- | --- |

(197)

Először is, a részletes értékelés során a Bizottság értékelte azokat a körülményeket, amelyek alapján a Fintecna hosszú idő után meghozta az Ilvával fennálló vita 156 millió EUR kifizetésével való rendezésére vonatkozó döntést. A rendezésre vonatkozó döntés meghozatala során a Fintecnának figyelembe kellett vennie a rendezésre vonatkozó döntés meghozatalának időpontjában fennálló gazdasági helyzetet, a kockázat mértékét és a jövőre vonatkozó várakozásokat (82).

82

| (198) | E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a felmerült és az állam mint eladó által a privatizáció megtörténte előtt vállalt kötelezettség az elvét tekintve nem támadható meg, és ami az egyezség 156 millió EUR nagyságú összegét illeti, a Fintecna mint elővigyázatos hitelező elvégezte az Ilvával szembeni kitettségének becslését 2011-ben, majd e becslést 2014-ben kiigazította. A számítások [...] EUR kitettséget tártak fel, amelyből 2014-ben [...] EUR korrigált összeg adódott. A jogi kockázatok megfelelő értékelése érdekében a Fintecna két jogi szakvéleményt rendelt meg, amelyek mindegyike függetlenül megerősítette, hogy a 156 millió EUR elfogadható összeg, és a privatizációs szerződésben foglalt megállapodás szerinti maximális felső határon (kamatok nélkül [...] EUR vagy kamatokkal [...] EUR) és a becsült potenciális kitettségen (2014-ben [...] EUR) belülre esik. |
| --- | --- |

(198)

E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a felmerült és az állam mint eladó által a privatizáció megtörténte előtt vállalt kötelezettség az elvét tekintve nem támadható meg, és ami az egyezség 156 millió EUR nagyságú összegét illeti, a Fintecna mint elővigyázatos hitelező elvégezte az Ilvával szembeni kitettségének becslését 2011-ben, majd e becslést 2014-ben kiigazította. A számítások [...] EUR kitettséget tártak fel, amelyből 2014-ben [...] EUR korrigált összeg adódott. A jogi kockázatok megfelelő értékelése érdekében a Fintecna két jogi szakvéleményt rendelt meg, amelyek mindegyike függetlenül megerősítette, hogy a 156 millió EUR elfogadható összeg, és a privatizációs szerződésben foglalt megállapodás szerinti maximális felső határon (kamatok nélkül [...] EUR vagy kamatokkal [...] EUR) és a becsült potenciális kitettségen (2014-ben [...] EUR) belülre esik.

| (199) | A Fintecna meghozta az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet keretében történő egyezségre vonatkozó döntést, amely elindította a megállapodást a két fél között. Tekintettel az Ilva fizetésképtelensége esetén felmerülő kockázatok független jogi tanácsadók által adott észszerű becslésére, pusztán az a tény, hogy a Fintecna csak ekkor, nem pedig a fenti törvényerejű rendelet elfogadása előtt döntött az egyezség mellett, nem változtat azon, hogy az egyezségre vonatkozó döntés olyan észszerű döntésnek minősül, amelyet hasonló helyzetben egy piacgazdasági szereplő is meghozott volna. Egy elővigyázatos, kockázatkerülő szereplő előnyben részesítheti a viták békés úton történő rendezését, ahelyett, hogy a folytatódó vita után bírósághoz vagy választott bírósághoz fordulna, amennyiben a felelőssége önmagában nem kérdőjelezhető meg, és a kitettsége az egyezségben meghatározott azonnali összegnél [...] és [...] közötti összeggel nagyobb összegekhez vezethet. Az egyezség további elhalasztása láthatóan nem vezethetett volna jobb pénzügyi kimenetelhez a Fintecna szempontjából. |
| --- | --- |

(199)

A Fintecna meghozta az 1/2015. sz. törvényerejű rendelet keretében történő egyezségre vonatkozó döntést, amely elindította a megállapodást a két fél között. Tekintettel az Ilva fizetésképtelensége esetén felmerülő kockázatok független jogi tanácsadók által adott észszerű becslésére, pusztán az a tény, hogy a Fintecna csak ekkor, nem pedig a fenti törvényerejű rendelet elfogadása előtt döntött az egyezség mellett, nem változtat azon, hogy az egyezségre vonatkozó döntés olyan észszerű döntésnek minősül, amelyet hasonló helyzetben egy piacgazdasági szereplő is meghozott volna. Egy elővigyázatos, kockázatkerülő szereplő előnyben részesítheti a viták békés úton történő rendezését, ahelyett, hogy a folytatódó vita után bírósághoz vagy választott bírósághoz fordulna, amennyiben a felelőssége önmagában nem kérdőjelezhető meg, és a kitettsége az egyezségben meghatározott azonnali összegnél [...] és [...] közötti összeggel nagyobb összegekhez vezethet. Az egyezség további elhalasztása láthatóan nem vezethetett volna jobb pénzügyi kimenetelhez a Fintecna szempontjából.

| (200) | Tekintve, hogy a Fintecna által tett lépések egy racionális piacgazdasági szereplő magatartásának felelnek meg, és hogy a döntést megelőző folyamat tükrözi a Fintecna által az Ilvával elérendő lehetséges egyezség összegét illetően követett elővigyázatos megközelítést, a Bizottság megállapítja, hogy az, hogy kevesebbet fizet saját becslésénél, elvben egy egyezséget kötő magán piaci szereplő észszerű döntése, és ekként nem alkalmas arra, hogy előnyt biztosítson az Ilva számára. |
| --- | --- |

(200)

Tekintve, hogy a Fintecna által tett lépések egy racionális piacgazdasági szereplő magatartásának felelnek meg, és hogy a döntést megelőző folyamat tükrözi a Fintecna által az Ilvával elérendő lehetséges egyezség összegét illetően követett elővigyázatos megközelítést, a Bizottság megállapítja, hogy az, hogy kevesebbet fizet saját becslésénél, elvben egy egyezséget kötő magán piaci szereplő észszerű döntése, és ekként nem alkalmas arra, hogy előnyt biztosítson az Ilva számára.

5.2.4.2.   A 4. intézkedéssel kapcsolatos következtetés

A 4. intézkedéssel kapcsolatos következtetés

| (201) | A Bizottság bizonyította, hogy a 4. intézkedés nem nyújt gazdasági előnyt az Ilva számára. Mivel az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében említett kritériumok halmazati jellegűek, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 4. intézkedés nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(201)

A Bizottság bizonyította, hogy a 4. intézkedés nem nyújt gazdasági előnyt az Ilva számára. Mivel az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében említett kritériumok halmazati jellegűek, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 4. intézkedés nem minősül állami támogatásnak.

5.2.5.   5. intézkedés

5. intézkedés

5.2.5.1.   Állami források és betudhatóság

Állami források és betudhatóság

| (202) | Ami az intézkedés állami eredetét illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az intézkedés a gazdasági és pénzügyi minisztérium által az állami költségvetésből származó forrásokból nyújtott hitelből áll. |
| --- | --- |

(202)

Ami az intézkedés állami eredetét illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az intézkedés a gazdasági és pénzügyi minisztérium által az állami költségvetésből származó forrásokból nyújtott hitelből áll.

| (203) | Tekintve, hogy a „tagállam” fogalma az állami hatóságok valamennyi szintjét magában foglalja, tekintet nélkül arra, hogy nemzeti, regionális vagy helyi hatóságról van-e szó, a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés az államnak tudható be, és állami források átruházásával jár. |
| --- | --- |

(203)

Tekintve, hogy a „tagállam” fogalma az állami hatóságok valamennyi szintjét magában foglalja, tekintet nélkül arra, hogy nemzeti, regionális vagy helyi hatóságról van-e szó, a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés az államnak tudható be, és állami források átruházásával jár.

5.2.5.2.   Gazdasági előny

Gazdasági előny

| (204) | Az eljárást megindító határozatra reagálva benyújtott észrevételeiben a WV Stahl arra kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az Ilva számára a piaci feltételeknél kedvezőbb feltételek mellett nyújtott kölcsönök formájában nyújtott állami támogatás gyors visszafizettetését, a felszámított kamatláb és a hitelek nyújtásakor fennálló piaci kamatláb közötti különbség alapján (lásd a (120) preambulumbekezdést). Az 5. intézkedés által nyújtott gazdasági előny megállapításához a Bizottság úgy véli, hogy ugyanaz az okfejtés alkalmazható, mint a 3. intézkedés esetében, a két intézkedés közötti két fő ténybeli különbség ellenére. |
| --- | --- |

(204)

Az eljárást megindító határozatra reagálva benyújtott észrevételeiben a WV Stahl arra kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az Ilva számára a piaci feltételeknél kedvezőbb feltételek mellett nyújtott kölcsönök formájában nyújtott állami támogatás gyors visszafizettetését, a felszámított kamatláb és a hitelek nyújtásakor fennálló piaci kamatláb közötti különbség alapján (lásd a (120) preambulumbekezdést). Az 5. intézkedés által nyújtott gazdasági előny megállapításához a Bizottság úgy véli, hogy ugyanaz az okfejtés alkalmazható, mint a 3. intézkedés esetében, a két intézkedés közötti két fő ténybeli különbség ellenére.

| (205) | Az első ténybeli különbség, hogy az 5. intézkedés egy állami kölcsön, míg a 3. intézkedés egy konzorciális hitelhez nyújtott állami kezességvállalás. Ez a ténybeli eltérés azonban nem érinti a (166)–(179) preambulumbekezdésben kifejtett érvelést, amely egyformán áll a kölcsönökre és a kezességvállalásokra is. |
| --- | --- |

(205)

Az első ténybeli különbség, hogy az 5. intézkedés egy állami kölcsön, míg a 3. intézkedés egy konzorciális hitelhez nyújtott állami kezességvállalás. Ez a ténybeli eltérés azonban nem érinti a (166)–(179) preambulumbekezdésben kifejtett érvelést, amely egyformán áll a kölcsönökre és a kezességvállalásokra is.

| (206) | A második ténybeli különbség az intézkedés biztosításának időpontja: a 3. intézkedés esetében 2015. április 30., az 5. intézkedés esetében pedig 2015. december 15. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a (166)–(179) preambulumbekezdésben kidolgozott érvelés az 5. intézkedés biztosításának az időpontjában is megállja a helyét: 2015. decemberben még mindig arra lehetett számítani, hogy nagy az Ilva eszközeinek felszámoláskori értéke, és az előre levonható követelések aggregált összege 400 millió EUR-val (azaz a 3. intézkedés összegével) nőtt 2015. áprilishoz képest, és összesen kb. [...] EUR-t tett ki – ami még mindig biztonságosan a várható 1,8 milliárd EUR összegű felszámoláskori érték alatt volt. Ezenfelül a 191/2015. sz. törvényerejű rendelet – mint a 2. ábra mutatja – előrébb helyezi az 5. intézkedés visszafizetését, mint a többi előre levonható követelés visszafizetését, ami tovább növeli az 5. intézkedés lehetséges LGD-jét.

  2. ábra


  Az Ilva adósságainak visszafizetési sorrendje 2015 decemberében

  [...] |
| --- | --- |

(206)

A második ténybeli különbség az intézkedés biztosításának időpontja: a 3. intézkedés esetében 2015. április 30., az 5. intézkedés esetében pedig 2015. december 15. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a (166)–(179) preambulumbekezdésben kidolgozott érvelés az 5. intézkedés biztosításának az időpontjában is megállja a helyét: 2015. decemberben még mindig arra lehetett számítani, hogy nagy az Ilva eszközeinek felszámoláskori értéke, és az előre levonható követelések aggregált összege 400 millió EUR-val (azaz a 3. intézkedés összegével) nőtt 2015. áprilishoz képest, és összesen kb. [...] EUR-t tett ki – ami még mindig biztonságosan a várható 1,8 milliárd EUR összegű felszámoláskori érték alatt volt. Ezenfelül a 191/2015. sz. törvényerejű rendelet – mint a 2. ábra mutatja – előrébb helyezi az 5. intézkedés visszafizetését, mint a többi előre levonható követelés visszafizetését, ami tovább növeli az 5. intézkedés lehetséges LGD-jét.

2. ábra

2. ábra

Az Ilva adósságainak visszafizetési sorrendje 2015 decemberében

Az Ilva adósságainak visszafizetési sorrendje 2015 decemberében

[...]

| (207) | A fentiek fényében úgy tűnik, hogy a hitel LGD-je még mindig meglehetősen magas volt, és a Bizottság megállapítja, hogy egy kockázatos hitelekkel foglalkozó magánhitelező láthatott üzleti lehetőséget abban, hogy hitelt nyújtson az Ilvának. |
| --- | --- |

(207)

A fentiek fényében úgy tűnik, hogy a hitel LGD-je még mindig meglehetősen magas volt, és a Bizottság megállapítja, hogy egy kockázatos hitelekkel foglalkozó magánhitelező láthatott üzleti lehetőséget abban, hogy hitelt nyújtson az Ilvának.

| (208) | Mint ahogyan a 3. intézkedés esetében is, a Bizottság ezután értékelte, hogy az állami hitel pénzügyi feltételei megfelelően díjazzák-e az állam által vállalt kockázatot. Ugyanazon okból, mint a 3. intézkedés esetében, a Bizottság úgy véli, hogy a [...] vélemény nem határoz meg megfelelő módszert annak eldöntéséhez, hogy az állam által felszámított éves kamatláb (2,94 %) megfelelő-e. A Bizottság ezért hasonló nyilvános adatokat gyűjtött, mint a 3. intézkedés esetében (CDS-felárak és kötvényhozamok) a S&P Capital IQ Platform (83) adatbázisból, ezúttal az 5. intézkedés nyújtásának időpontjára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(208)

Mint ahogyan a 3. intézkedés esetében is, a Bizottság ezután értékelte, hogy az állami hitel pénzügyi feltételei megfelelően díjazzák-e az állam által vállalt kockázatot. Ugyanazon okból, mint a 3. intézkedés esetében, a Bizottság úgy véli, hogy a [...] vélemény nem határoz meg megfelelő módszert annak eldöntéséhez, hogy az állam által felszámított éves kamatláb (2,94 %) megfelelő-e. A Bizottság ezért hasonló nyilvános adatokat gyűjtött, mint a 3. intézkedés esetében (CDS-felárak és kötvényhozamok) a S&P Capital IQ Platform (83) adatbázisból, ezúttal az 5. intézkedés nyújtásának időpontjára vonatkozóan.

S&P Capital IQ Platform

83

| (209) | A 2015. decemberben rendelkezésre álló 14 megfigyelésre vonatkozóan gyűjtött adatok szerint az ötéves lejárat esetén a CDS-felárak 6,2 % és 300,5 % között mozognak, a mediánértékük pedig 44,1 %, az egyéves lejáratú CDS-felárak pedig 3,0 % és 648 % között mozognak, 32,7 %-os mediánérték mellett. |
| --- | --- |

(209)

A 2015. decemberben rendelkezésre álló 14 megfigyelésre vonatkozóan gyűjtött adatok szerint az ötéves lejárat esetén a CDS-felárak 6,2 % és 300,5 % között mozognak, a mediánértékük pedig 44,1 %, az egyéves lejáratú CDS-felárak pedig 3,0 % és 648 % között mozognak, 32,7 %-os mediánérték mellett.

| (210) | A 2015. decemberben rendelkezésre álló 31 megfigyelésre vonatkozóan összegyűjtött adatok a hároméves lejáratú kötvények esetében 2,2 % és 99,0 % közötti kamatlábakat mutatnak, amelyek mediánértéke 17,6 %. |
| --- | --- |

(210)

A 2015. decemberben rendelkezésre álló 31 megfigyelésre vonatkozóan összegyűjtött adatok a hároméves lejáratú kötvények esetében 2,2 % és 99,0 % közötti kamatlábakat mutatnak, amelyek mediánértéke 17,6 %.

| (211) | Mint az elemzett adatokból kiderül, a CCC+, D vagy SD minősítésű vállalatok finanszírozásának költsége a 5. intézkedés nyújtásának időpontjában lényegesen nagyobb volt, mint amely költséggel az Ilva az állami kezességvállalás révén a kölcsönhöz hozzájutott. Az Ilvának nyújtott kölcsön után évi 2,94 %-os kamatlábbal számítottak fel kamatot, miközben a piaci jelzések sokkal nagyobb teljes költséget mutatnak ugyanezen időszak alatt. |
| --- | --- |

(211)

Mint az elemzett adatokból kiderül, a CCC+, D vagy SD minősítésű vállalatok finanszírozásának költsége a 5. intézkedés nyújtásának időpontjában lényegesen nagyobb volt, mint amely költséggel az Ilva az állami kezességvállalás révén a kölcsönhöz hozzájutott. Az Ilvának nyújtott kölcsön után évi 2,94 %-os kamatlábbal számítottak fel kamatot, miközben a piaci jelzések sokkal nagyobb teljes költséget mutatnak ugyanezen időszak alatt.

| (212) | Akárcsak a 3. intézkedés esetében, ez a hitelességi ellenőrzés bizonyítja, hogy az 5. intézkedésként meghatározott állami kölcsön olyan gazdasági előnyhöz juttatja az Ilvát, amelyre piaci feltételek mellett nem tehetett volna szert. Miután megállapítást nyert a piaci feltételek mellett nem elérhető gazdasági előny fennállása, a következő kérdés ennek az előnynek a számszerűsítése. |
| --- | --- |

(212)

Akárcsak a 3. intézkedés esetében, ez a hitelességi ellenőrzés bizonyítja, hogy az 5. intézkedésként meghatározott állami kölcsön olyan gazdasági előnyhöz juttatja az Ilvát, amelyre piaci feltételek mellett nem tehetett volna szert. Miután megállapítást nyert a piaci feltételek mellett nem elérhető gazdasági előny fennállása, a következő kérdés ennek az előnynek a számszerűsítése.

| (213) | A 3. intézkedés esetében követett okfejtést megfelelően követve a Bizottság úgy döntött, hogy a 2008-as közleményt is figyelembe veszi. Ennek alapján a Bizottság a biztosíték nélkül nyújtott kölcsön támogatási elemének számszerűsítéséhez a megfelelő piaci kamatlábat 10,06 %-ban állapította meg, amelyet a 2015. december 15-i 1 éves Euribornak megfelelő 0,06 %-os alapkamatláb és az 1 000 bázispontos hitelfelár összegeként számított ki. |
| --- | --- |

(213)

A 3. intézkedés esetében követett okfejtést megfelelően követve a Bizottság úgy döntött, hogy a 2008-as közleményt is figyelembe veszi. Ennek alapján a Bizottság a biztosíték nélkül nyújtott kölcsön támogatási elemének számszerűsítéséhez a megfelelő piaci kamatlábat 10,06 %-ban állapította meg, amelyet a 2015. december 15-i 1 éves Euribornak megfelelő 0,06 %-os alapkamatláb és az 1 000 bázispontos hitelfelár összegeként számított ki.

| (214) | Az 5. intézkedésként meghatározott állami hitellel összefüggő előny összegét a következők különbségeként kell kiszámítani: i. a (213) preambulumbekezdésben kifejtett módon kiszámított kamatláb és a kölcsön tőkeösszegének szorzata, valamint ii. az Ilva által fizetendő tényleges kamatláb, amelyet az összegek Ilva számára való rendelkezésre bocsátásának időtartamára kiszámítottak és felszámoltak. |
| --- | --- |

(214)

Az 5. intézkedésként meghatározott állami hitellel összefüggő előny összegét a következők különbségeként kell kiszámítani: i. a (213) preambulumbekezdésben kifejtett módon kiszámított kamatláb és a kölcsön tőkeösszegének szorzata, valamint ii. az Ilva által fizetendő tényleges kamatláb, amelyet az összegek Ilva számára való rendelkezésre bocsátásának időtartamára kiszámítottak és felszámoltak.

5.2.5.3.   Szelektivitás

Szelektivitás

| (215) | A 5. intézkedésként meghatározott állami hitel egy eseti támogatási intézkedés, amelyet egyetlen vállalkozás – az Ilva – javára nyújtottak. Ebbből következően az 5. intézkedés szelektív. |
| --- | --- |

(215)

A 5. intézkedésként meghatározott állami hitel egy eseti támogatási intézkedés, amelyet egyetlen vállalkozás – az Ilva – javára nyújtottak. Ebbből következően az 5. intézkedés szelektív.

5.2.5.4.   Az 5. intézkedéssel kapcsolatos következtetés

Az 5. intézkedéssel kapcsolatos következtetés

| (216) | mivel az 5. intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított összes kritériumnak megfelel, a Bizottság megállapítja, hogy állami támogatást képez, amelynek összege a (214) preambulumbekezdésben leírt módszertan alapján állapítható meg. |
| --- | --- |

(216)

mivel az 5. intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított összes kritériumnak megfelel, a Bizottság megállapítja, hogy állami támogatást képez, amelynek összege a (214) preambulumbekezdésben leírt módszertan alapján állapítható meg.

5.3.   A támogatás jogellenessége

A támogatás jogellenessége

| (217) | A 3. és az 5. intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást valósít meg, amelyeket az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését megsértve a Bizottságnak történő előzetes bejelentés nélkül hajtottak végre. Így ezeket az intézkedéseket jogellenesen hajtották végre. |
| --- | --- |

(217)

A 3. és az 5. intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást valósít meg, amelyeket az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését megsértve a Bizottságnak történő előzetes bejelentés nélkül hajtottak végre. Így ezeket az intézkedéseket jogellenesen hajtották végre.

5.4.   A támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal

A támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal

| (218) | Az állami támogatás tilalma nem abszolút érvényű, és nem is feltétel nélküli. Különösen az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése olyan jogalapot alkot, amelyek által egyes támogatási intézkedések összeegyeztethetőnek tekinthetők a belső piaccal. Mivel az olasz hatóságok megítélése szerint a vizsgált intézkedések nem képeznek állami támogatást, nem terjesztettek elő semmilyen indokot azok összeegyeztethetőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(218)

Az állami támogatás tilalma nem abszolút érvényű, és nem is feltétel nélküli. Különösen az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése olyan jogalapot alkot, amelyek által egyes támogatási intézkedések összeegyeztethetőnek tekinthetők a belső piaccal. Mivel az olasz hatóságok megítélése szerint a vizsgált intézkedések nem képeznek állami támogatást, nem terjesztettek elő semmilyen indokot azok összeegyeztethetőségével kapcsolatban.

| (219) | A Bizottság ezért saját kezdeményezésére értékelni fogja, hogy az Ilvának biztosított állami támogatási intézkedések, azaz a 3. és az 5. intézkedés e lehetséges jogalapok bármelyike alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható-e. |
| --- | --- |

(219)

A Bizottság ezért saját kezdeményezésére értékelni fogja, hogy az Ilvának biztosított állami támogatási intézkedések, azaz a 3. és az 5. intézkedés e lehetséges jogalapok bármelyike alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható-e.

| (220) | A Bizottság megállapítja, hogy az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében foglalt eltérések egyértelműen nem alkalmazhatók. Az e cikk (3) bekezdésében foglalt eltérések közül csak az a) és a c) pont bizonyulhat hasznosnak. Az a) pont értelmében „az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság”, összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal. A c) pont kimondja, hogy „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”, szintén a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság megállapítja, hogy az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében foglalt eltérések egyértelműen nem alkalmazhatók. Az e cikk (3) bekezdésében foglalt eltérések közül csak az a) és a c) pont bizonyulhat hasznosnak. Az a) pont értelmében „az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság”, összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal. A c) pont kimondja, hogy „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”, szintén a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.

| (221) | Ami az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontját illeti, az acéliparban tevékenykedő vállalkozások, mint az Ilva is, a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (84) 9. pontja szerint nem jogosultak regionális támogatásra. Ezért ez a jogalap nem alkalmazható a vizsgált intézkedések esetében. |
| --- | --- |

(221)

Ami az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontját illeti, az acéliparban tevékenykedő vállalkozások, mint az Ilva is, a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (84) 9. pontja szerint nem jogosultak regionális támogatásra. Ezért ez a jogalap nem alkalmazható a vizsgált intézkedések esetében.

84

| (222) | Ami az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontját illeti, a Bizottság nem tud a 107. cikk (3) bekezdésének az alkalmazását érintő olyan keretről vagy iránymutatásról, amely alkalmazandó lehet az értékelt intézkedésekre. Az acélágazatban működő vállalkozások, mint az Ilva is, a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló iránymutatás (85) 18. pontja szerint nem jogosultak megmentési és a szerkezetátalakítási támogatásra. Mivel az Ilva a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló iránymutatás 20. pontjának c) alpontja szerint nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, a környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló iránymutatás (86) 16. pontja szerint szintén nem jogosult környezetvédelmi támogatásra. |
| --- | --- |

(222)

Ami az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontját illeti, a Bizottság nem tud a 107. cikk (3) bekezdésének az alkalmazását érintő olyan keretről vagy iránymutatásról, amely alkalmazandó lehet az értékelt intézkedésekre. Az acélágazatban működő vállalkozások, mint az Ilva is, a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló iránymutatás (85) 18. pontja szerint nem jogosultak megmentési és a szerkezetátalakítási támogatásra. Mivel az Ilva a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló iránymutatás 20. pontjának c) alpontja szerint nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, a környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló iránymutatás (86) 16. pontja szerint szintén nem jogosult környezetvédelmi támogatásra.

85

86

| (223) | A fentiek fényében a Bizottság megállapítja, hogy az Ilvának nyújtott állami támogatási intézkedések nem egyeztethetők össze a belső piaccal. |
| --- | --- |

(223)

A fentiek fényében a Bizottság megállapítja, hogy az Ilvának nyújtott állami támogatási intézkedések nem egyeztethetők össze a belső piaccal.

5.5.   A belső piaccal nem összeegyeztethető támogatás visszafizettetése

A belső piaccal nem összeegyeztethető támogatás visszafizettetése

| (224) | Az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint, amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy valamely támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal, a Bizottság hatásköre annak eldöntése, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell-e a támogatást (87). Szintén a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata azt mutatja, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás eltörlése vonatkozásában a tagállamra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (88). |
| --- | --- |

(224)

Az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint, amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy valamely támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal, a Bizottság hatásköre annak eldöntése, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell-e a támogatást (87). Szintén a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata azt mutatja, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás eltörlése vonatkozásában a tagállamra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (88).

87

88

| (225) | A Bíróság e tekintetben kimondta, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a piacon, és visszaállt a támogatás juttatása előtti helyzet (89). |
| --- | --- |

(225)

A Bíróság e tekintetben kimondta, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a piacon, és visszaállt a támogatás juttatása előtti helyzet (89).

89

| (226) | Az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (90) 16. cikkének (1) bekezdése az ítélkezési gyakorlattal összhangban a következőket állapítja meg: „Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére”. |
| --- | --- |

(226)

Az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (90) 16. cikkének (1) bekezdése az ítélkezési gyakorlattal összhangban a következőket állapítja meg: „Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére”.

90

| (227) | mivel a szóban forgó intézkedések végrehajtása ellentétes volt a Szerződés 108. cikkével, valamint jogellenesnek és a belső piaccal nem összeegyeztethető támogatásnak kell őket tekinteni, a támogatás nyújtását megelőző piaci helyzet helyreállítása érdekében vissza kell őket fizettetni. A visszafizettetés ezért arra az időszakra vonatkozik, amikor a kedvezményezett előnyben részesült, azaz arra az időtartamra, amely a támogatásnak a kedvezményezett részére történő rendelkezésre bocsátásával veszi kezdetét és a támogatás tényleges visszafizetésével fejeződik be; a visszafizettetendő összegek tartalmazzák a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat is. |
| --- | --- |

(227)

mivel a szóban forgó intézkedések végrehajtása ellentétes volt a Szerződés 108. cikkével, valamint jogellenesnek és a belső piaccal nem összeegyeztethető támogatásnak kell őket tekinteni, a támogatás nyújtását megelőző piaci helyzet helyreállítása érdekében vissza kell őket fizettetni. A visszafizettetés ezért arra az időszakra vonatkozik, amikor a kedvezményezett előnyben részesült, azaz arra az időtartamra, amely a támogatásnak a kedvezményezett részére történő rendelkezésre bocsátásával veszi kezdetét és a támogatás tényleges visszafizetésével fejeződik be; a visszafizettetendő összegek tartalmazzák a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat is.

| (228) | A fenti 5.2.3. és 5.2.5. szakaszban foglalt értékelés alapján a 3. és az 5. intézkedésben foglalt támogatási elemet a következőképpen kell visszafizettetni:






  a) | A 3. intézkedés esetében a következők különbsége: i. a kölcsön tőkeösszege, megszorozva a (190) preambulumbekezdésben kifejtett módon kiszámított kamatlábbal, valamint ii. a kezességvállalással biztosított kölcsön teljes pénzügyi költsége, amelyet a kölcsön bankok által alkalmazott kamatlábbal felszorzott tőkeösszegének és az állam által alkalmazott kezességvállalási díjnak az összegeként kell kiszámítani az arra az időszakra kiszámított és felszámított összegek figyelembevételével, amelyre az összegeket az Ilva rendelkezésére bocsátották. |
| --- | --- | --- |

(228)

A fenti 5.2.3. és 5.2.5. szakaszban foglalt értékelés alapján a 3. és az 5. intézkedésben foglalt támogatási elemet a következőképpen kell visszafizettetni:

a)

A 3. intézkedés esetében a következők különbsége: i. a kölcsön tőkeösszege, megszorozva a (190) preambulumbekezdésben kifejtett módon kiszámított kamatlábbal, valamint ii. a kezességvállalással biztosított kölcsön teljes pénzügyi költsége, amelyet a kölcsön bankok által alkalmazott kamatlábbal felszorzott tőkeösszegének és az állam által alkalmazott kezességvállalási díjnak az összegeként kell kiszámítani az arra az időszakra kiszámított és felszámított összegek figyelembevételével, amelyre az összegeket az Ilva rendelkezésére bocsátották.

| b) | Az 5. intézkedés esetében a következők különbsége: i. a kölcsön tőkeösszege, megszorozva a (213) preambulumbekezdésben kifejtett módon kiszámított kamatlábbal, valamint ii. az Ilva által fizetendő tényleges kamatláb az arra az időszakra kiszámított és felszámított összegek figyelembevételével, amelyre az összegeket az Ilva rendelkezésére bocsátották. |
| --- | --- |

b)

Az 5. intézkedés esetében a következők különbsége: i. a kölcsön tőkeösszege, megszorozva a (213) preambulumbekezdésben kifejtett módon kiszámított kamatlábbal, valamint ii. az Ilva által fizetendő tényleges kamatláb az arra az időszakra kiszámított és felszámított összegek figyelembevételével, amelyre az összegeket az Ilva rendelkezésére bocsátották.

| (229) | Az EUMSZ 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott lojális együttműködés elvének megfelelően Olaszországnak az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül meg kell adnia a Bizottságnak az Ilvának nyújtott támogatás pontos összegét, figyelembe véve különösen a kölcsön formájában nyújtott támogatás esetében a kifizetések vagy visszafizetések tényleges dátumát, valamint az Olaszország által megjelölt összes egyéb lényeges körülményt. A visszafizettetendő összegeknek minden esetben magukban kell foglalniuk a visszafizettetésig tartó időszakra vonatkozó kamatot. |
| --- | --- |

(229)

Az EUMSZ 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott lojális együttműködés elvének megfelelően Olaszországnak az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül meg kell adnia a Bizottságnak az Ilvának nyújtott támogatás pontos összegét, figyelembe véve különösen a kölcsön formájában nyújtott támogatás esetében a kifizetések vagy visszafizetések tényleges dátumát, valamint az Olaszország által megjelölt összes egyéb lényeges körülményt. A visszafizettetendő összegeknek minden esetben magukban kell foglalniuk a visszafizettetésig tartó időszakra vonatkozó kamatot.

| (230) | Olaszországnak ugyanezen a két hónapos határidőn belül tájékoztatnia kell a Bizottságot a 3. és az 5. intézkedésből származó jövőbeli gazdasági előnyök megszüntetéséről. Olaszországnak e célból biztosítania kell, hogy az érintett összes finanszírozási költség és a kamatlábak megfeleljenek legalább a (190) és a (213) preambulumbekezdésben említett piaci kamatlábaknak. A kamatlábak kiigazításáig rendelkezésre bocsátott esetleges összegek továbbra is a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatást képeznek, és ekként visszafizettetés hatálya alá tartoznak a visszafizettetés időpontjáig felhalmozódó visszafizettetési kamattal együtt. |
| --- | --- |

(230)

Olaszországnak ugyanezen a két hónapos határidőn belül tájékoztatnia kell a Bizottságot a 3. és az 5. intézkedésből származó jövőbeli gazdasági előnyök megszüntetéséről. Olaszországnak e célból biztosítania kell, hogy az érintett összes finanszírozási költség és a kamatlábak megfeleljenek legalább a (190) és a (213) preambulumbekezdésben említett piaci kamatlábaknak. A kamatlábak kiigazításáig rendelkezésre bocsátott esetleges összegek továbbra is a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatást képeznek, és ekként visszafizettetés hatálya alá tartoznak a visszafizettetés időpontjáig felhalmozódó visszafizettetési kamattal együtt.

6.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (231) | A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország jogszerűtlenül hajtotta végre az e határozat 2.2.3. és 2.2.5. szakaszában említett 3. és 5. intézkedést, megsértve az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését. |
| --- | --- |

(231)

A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország jogszerűtlenül hajtotta végre az e határozat 2.2.3. és 2.2.5. szakaszában említett 3. és 5. intézkedést, megsértve az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését.

| (232) | A Bizottság megállapítja, hogy a 3. és az 5. intézkedésben foglalt támogatási elem nem egyeztethető össze a belső piaccal, és azt az Ilvával mint kedvezményezettel a visszafizettetési kamattal együtt vissza kell fizettetni, |
| --- | --- |

(232)

A Bizottság megállapítja, hogy a 3. és az 5. intézkedésben foglalt támogatási elem nem egyeztethető össze a belső piaccal, és azt az Ilvával mint kedvezményezettel a visszafizettetési kamattal együtt vissza kell fizettetni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat hatálya alá tartozó következő intézkedések nem minősülnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak:

| a) | az Ilva korábbi tulajdonosaival szembeni büntetőeljárás során lefoglalt 1,1 milliárd EUR összegű eszközök átruházása, amelyet az Ilvával kötött magánjellegű egyezségi megállapodással hajtottak végre; |
| --- | --- |

a)

az Ilva korábbi tulajdonosaival szembeni büntetőeljárás során lefoglalt 1,1 milliárd EUR összegű eszközök átruházása, amelyet az Ilvával kötött magánjellegű egyezségi megállapodással hajtottak végre;

| b) | az előre levonható hitelekről szóló, 2014. augusztus 11-i 101/2013. sz. törvényerejű rendelet és annak 12. cikke (5) bekezdésének alkalmazása egy 250 millió EUR összegű magánhitelre; |
| --- | --- |

b)

az előre levonható hitelekről szóló, 2014. augusztus 11-i 101/2013. sz. törvényerejű rendelet és annak 12. cikke (5) bekezdésének alkalmazása egy 250 millió EUR összegű magánhitelre;

| c) | a 156 millió EUR összeggel kapcsolatban a Fintecna és az Ilva között 2015. március 5-én létrejött, a 2015. március 4-i 1/2015. sz. törvényerejű rendeleten alapuló egyezségi megállapodás. |
| --- | --- |

c)

a 156 millió EUR összeggel kapcsolatban a Fintecna és az Ilva között 2015. március 5-én létrejött, a 2015. március 4-i 1/2015. sz. törvényerejű rendeleten alapuló egyezségi megállapodás.

2. cikk

Az e határozat tárgyát képező további intézkedések, amelyeket Olaszország az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével, jogszerűtlenül léptetett hatályba, a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást valósítanak meg:

| a) | egy 400 millió EUR összegű kölcsönre vonatkozó állami kezességvállalás nyújtása az Ilva számára a 2015. április 30-i miniszteri rendelettel, az 1/2015. sz törvényerejű rendelet alapján; |
| --- | --- |

a)

egy 400 millió EUR összegű kölcsönre vonatkozó állami kezességvállalás nyújtása az Ilva számára a 2015. április 30-i miniszteri rendelettel, az 1/2015. sz törvényerejű rendelet alapján;

| b) | egy 300 millió EUR összegű állami kölcsön nyújtása az Ilva számára a 2015. december 15-i miniszteri rendelettel, a 191/2015. sz törvényerejű rendelet alapján. |
| --- | --- |

b)

egy 300 millió EUR összegű állami kölcsön nyújtása az Ilva számára a 2015. december 15-i miniszteri rendelettel, a 191/2015. sz törvényerejű rendelet alapján.

3. cikk

(1)   Olaszország visszafizetteti a kedvezményezettel a 2. cikkben említett intézkedések keretében nyújtott összeegyeztethetetlen támogatásokat.

(2)   A visszafizetendő összegeknek tartalmazniuk kell azt a kamatot, amely az összegeknek a kedvezményezettek rendelkezésére bocsátásától a tényleges visszafizetésig terjedő időszak után jár.

(3)   A kamatot a 794/2004/EK bizottsági rendelet (91) V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK bizottsági rendelettel (92) összhangban, kamatos kamatként kell kiszámítani.

(4)   Olaszország a 2. cikkben említett intézkedések keretében nyújtott támogatás valamennyi még ki nem fizetett összegét az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül hozzáigazítja az e határozat (190) és (213) preambulumbekezdésében meghatározott piaci feltételekhez.

4. cikk

(1)   A 2. cikkben említett intézkedések keretében nyújtott támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizettetni.

(2)   Olaszország biztosítja e határozatnak az arról szóló értesítéstől számított négy hónapon belüli végrehajtását.

5. cikk

(1)   Olaszország az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül benyújtja az alábbi információkat:

| a) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása; |
| --- | --- |

a)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;

| b) | az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezett felszólítást kapott a támogatás visszafizetésére; |
| --- | --- |

b)

az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezett felszólítást kapott a támogatás visszafizetésére;

| c) | az e határozat 3. cikkének (4) bekezdésében említett kiigazítások végrehajtását bizonyító dokumentumok. |
| --- | --- |

c)

az e határozat 3. cikkének (4) bekezdésében említett kiigazítások végrehajtását bizonyító dokumentumok.

(2)   A 2. cikkben említett intézkedések keretében nyújtott támogatás maradéktalan visszafizetéséig Olaszország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtásának érdekében meghozott nemzeti intézkedések előrehaladásáról. Olaszország a Bizottság egyszerű kérésére azonnali tájékoztatást ad az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekről. Olaszország emellett részletes adatokat szolgáltat a kedvezményezett által már visszafizetett támogatási összegekről és kamatokról.

6. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 21-én.

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL C 142., 2016.4.22., 37. o., valamint HL C 241., 2016.7.1., 12. o.

1

(2)  Vö. az 1. lábjegyzettel.

2

(3)  
  HL C 209., 2013.7.23., 1. o.

3

(*1)  [...] bizalmas információ.

*1

(4)  Az Ilva és az Eurofer gyártási kapacitásra vonatkozó becslései.

4

(5)  Az Ilva rendkívüli biztosai által a 2017. január 10-én az olasz képviselőháznak tartott beszámoló szerint: http://www.gruppoilva.com/it/media/media/comunicazioni-dei-commissari

5

(6)  Az Ilva 2015. évre vonatkozó belső adatai szerint.

6

(7)  Lásd: http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-1151_en.htm

7

(8)  A 938/2010 R.G. sz. büntetőeljárás.

8

R.G.

(9)  A 2013/2177. sz. kötelezettségszegési eljárás.

9

(10)  2013. szeptemberben és 2014. áprilisban.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/1/EK irányelve (2008. január 15.) a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről (HL L 24., 2008.1.29., 8. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/75/EU irányelve (2010. november 24.) az ipari kibocsátásokról (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).

12

(13)  A 2013. augusztus 3-i 89/2013. sz. törvénnyé átalakított 2013. június 4-i 61/2013. sz. törvényerejű rendelet alapján. A 89/2013. sz. törvényt 2013. december 10-én tovább módosította a 2014. február 6-i 6/2014. sz. törvénnyé átalakított 136/2013. sz. törvényerejű rendelet 7. cikke.

13

(14)  Lásd a hivatalos közlöny 2014. május 8-i 105. számát, a következő címen: http://www.gazzettaufficiale.it/eli/id/2014/05/08/14A03637/sg

14

(15)  http://www.gruppoilva.com/sites/ilvacorp/files/document_attachments/acq_res.pdf

15

(16)  A törvényerejű rendelet törvénnyé átalakított változatának a szövege a következő címen érhető el: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2015-01-05;1!vig=

16

(17)  A törvényerejű rendelet törvénnyé átalakított változatának a szövege a következő címen érhető el: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2015-12-04;191!vig=

17

(18)  http://www.gruppoilva.com/it/press-release/2017-05-26/comunicato-stampa

18

(19)  http://www.sviluppoeconomico.gov.it/index.php/it/194-comunicati-stampa/2036649-calenda-firma-il-decreto-di-aggiudicazione-del-complesso-industriale-del-gruppo-ilva-ad-am-investco-italy

19

(20)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-4485_en.htm

20

(21)  A 143/2008. sz. törvényerejű rendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint.

21

(22)  E tekintetben lásd: http://www.giustizia.it/giustizia/it/mg_2_9_1.wp

22

(23)  A jogalapot először a 61/2013. sz. törvényerejű rendelet 1. cikkének (11d) bekezdése határozta meg, amelyet 2013. decemberben, 2014. augusztusban és végül 2015. márciusban módosítottak.

23

(24)  [...]

24

(25)  Lásd: http://www.ilsole24ore.com/art/notizie/2015-11-24/ilva-giudici-svizzeri-no-rientro-italia-12-miliardi-riva-171441.shtml és http://www.repubblica.it/economia/finanza/2015/11/24/news/ilva_annullato_il_sequestro_da_un_miliardo_in_svizzera-128062132/

25

(26)  Lásd: http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2017-05-24/ilva-firmata-transazione-il-rientro-fondi-svizzera-131344.shtml

26

(27)  Lásd: http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-05-12/ilva-taranto-stipendi-salvi-ma-resta-crisi-finanziaria-123429.shtml?uuid=ABUglaHB.

27

(28)  Lásd: http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-07-03/ilva-aggrappata-prestito-ponte-063934_PRV.shtml?uuid=ABpE6DXB&fromSearch.

28

(29)  Lásd: „
  L'incontro di ieri a Palazzo Chigi tra rappresentanti degli istituti di credito e Governo – il sottosegretario alla presidenza, Graziano Del Rio, il ministro e il vice ministro dello Sviluppo economico, rispettivamente Federica Guidi e Claudio De Vincenti – non ha portato i segnali che l'azienda attende in modo da attenuare la propria crisi finanziaria
  ”, a következő helyen: http://www.ilsole24ore.com/art/notizie/2014-05-14/ilva-nessuna-concessione-un-prestito-ponte-132300.shtml?uuid=ABPqs9HB: Lásd a 2014. májusi cikket is: http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-05-12/ilva-taranto-stipendi-salvi-ma-resta-crisi-finanziaria-123429.shtml?uuid=ABUglaHB: „
  L'Ilva ha avanzato la richiesta ed ha avviato la trattativa con le banche che viene seguita anche dal Governo
  ”.

29

L'incontro di ieri a Palazzo Chigi tra rappresentanti degli istituti di credito e Governo – il sottosegretario alla presidenza, Graziano Del Rio, il ministro e il vice ministro dello Sviluppo economico, rispettivamente Federica Guidi e Claudio De Vincenti – non ha portato i segnali che l'azienda attende in modo da attenuare la propria crisi finanziaria

L'Ilva ha avanzato la richiesta ed ha avviato la trattativa con le banche che viene seguita anche dal Governo

(30)  A 2014. június 24-i 91/2014. sz. törvényerejű rendeletet módosító és törvénnyé átalakító 116/2014. sz. törvény 22c. cikke.

30

(31)  A 61/2013. sz. törvényerejű rendelet 1. cikkének (1) bekezdése alapján, a 2012. december 24-i 231/2012. sz. törvénnyel törvénnyé átalakított, 2012. december 3-i 207/2012. sz. törvényerejű rendelet 1. cikkével összefüggésben.

31

(32)  Az Intesa Sanpaolo S.p.A., az Unicredit S.p.A. és a Banco Popolare Società Cooperativa.

32

(33)  
  „L'organo commissariale di ILVA S.p.A. al fine della realizzazione degli investimenti necessari al risanamento ambientale, nonché di quelli destinati ad interventi a favore di ricerca, sviluppo e innovazione, formazione e occupazione, nel rispetto della normativa dell'Unione europea in materia, è autorizzato a contrarre finanziamenti per un ammontare complessivo fino a 400 milioni di euro, assistiti dalla garanzia dello Stato. Il predetto finanziamento è rimborsato dall'organo commissariale in prededuzione rispetto agli altri debiti (...).”

33

(34)  
  „Allo scopo di definire tempestivamente le pendenze tuttora aperte, il commissario straordinario, entro sessanta giorni dell'entrata in vigore del presente decreto, è autorizzato a sottoscrivere con FINTECNA S.p.A., in qualità di avente causa dell'IRI, un atto convenzionale di liquidazione dell'obbligazione contenuta nell'articolo 17.7 del contratto di cessione dell'ILVA Laminati Piani (oggi ILVA S.p.A.). La liquidazione è determinata nell'importo di 156.000.000 di euro, ha carattere definitivo, non è soggetta ad azione revocatoria e preclude ogni azione concernente il danno ambientale generatosi, relativamente agli stabilimenti produttivi ceduti dall'IRI in sede di privatizzazione dell'ILVA Laminati Piani (oggi ILVA S.p.A.), antecedentemente al 16 marzo 1995. Le somme rinvenienti di detta operazione affluiscono nella contabilità ordinaria del Commissario straordinario.”

34

(35)  A sajtóközlemény a következő címen érhető el: http://www.cdp.it/static/upload/com/0000/comunicato-n.-12-del--11-03-2015_fintecna-ilva.pdf

35

(36)  A törvényerejű rendelet törvénnyé átalakított változatának a szövege a következő címen érhető el: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2016-06-09;98!vig=

36

(37)  A törvényerejű rendelet törvénnyé átalakított változatának a szövege a következő címen érhető el: http://www.normattiva.it/uri-res/N2Ls?urn:nir:stato:decreto.legge:2016-12-29;243!vig=

37

(38)  A Bíróság C-527/12. sz., Bizottság kontra Németország ügyben 2014. szeptember 11-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2014:2193) 56. pontja. Lásd még a Bíróság C-119/05. sz., Ministero dell'Industria, del Commercio e dell'Artigianato kontra Lucchini SpA ügyben 2007. július 18-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2007:434) 59. pontját.

38

Bizottság kontra Németország

Ministero dell'Industria, del Commercio e dell'Artigianato kontra Lucchini SpA

(39)  A Bíróság C-200/97. sz., Ecotrade Srl kontra Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS) ügyben 1998. december 1-jén hozott ítélete (ECLI:EU:C:1998:579) és a Bíróság C-295/97. sz., Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA kontra International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH és Ministero della Difesa ügyben 1999. június 17-én hozott ítélete (ECLI:EU:C:1999:313).

39

Ecotrade Srl kontra Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS)

Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA kontra International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH és Ministero della Difesa

(40)  A Bíróság C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság (Stardust) ügyben 2002. május 16-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2002:294) 55. és 56. pontja. Lásd még Jacobs főtanácsnoknak a C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság (Stardust) ügyben kiadott véleményének (ECLI:EU:C:2001:685) 65–68. pontját.

40

Franciaország kontra Bizottság (Stardust)

Franciaország kontra Bizottság (Stardust)

(41)  A környezeti károk megelőzése és helyreállítása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikkének (3) bekezdése és 8. cikkének (2) bekezdése (HL L 143., 2004.4.30., 56. o.).

41

(42)  A 2004/35/EK irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket a 152/2006. sz. törvényerejű rendelet 250. cikke hajtja végre.

42

(43)  4., 5., 6–16i., 40., 51., 58., 65. és 67. előírás.

43

(44)  A Bíróság C-677/11. sz., Doux Élevage SNC and Coopérative agricole UKL-ARREE kontra Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire and Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF) ügyben 2013. május 30-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2013:348) 35. pontja.

44

Doux Élevage SNC and Coopérative agricole UKL-ARREE kontra Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire and Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF)

(45)  A Törvényszék T-674/11. sz., TV2/Danmark kontra Bizottság ügyben 2015. szeptember 24-én hozott ítélete (ECLI:EU:T:2015:684).

45

TV2/Danmark kontra Bizottság

(46)  A Bíróság C-518/13. sz., az Eventech Ltd kérelme alapján The Queen kontra Parking Adjudicator ügyben 2015. január 14-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2015:9) 34. pontja.

46

az Eventech Ltd kérelme alapján The Queen kontra Parking Adjudicator

(47)  A Bíróság C-677/11. sz., Doux Élevage SNC and Coopérative agricole UKL-ARREE kontra Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire and Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF) ügyben 2013. május 30-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2013:348) 38. pontja.

47

Doux Élevage SNC and Coopérative agricole UKL-ARREE kontra Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire and Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF)

(48)  A Bíróság C-399/10. P. és C-401/10. P. sz. Bouygues SA és Bouygues Télécom SA kontra Bizottságegyesített ügyekben 2013. március 19-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2013:175) 109. pontja.

48

Bouygues SA és Bouygues Télécom SA kontra Bizottság

(49)  A Bíróság C-295/97. sz., Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA kontra International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH és Ministero della Difesa ügyben (ECLI:EU:C:1999:313) 1999. június 17-én hozott ítélete.

49

Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA kontra International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH és Ministero della Difesa

(50)  A Bizottság közleménye az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról (HL C 155., 2008.6.20., 10. o.).

50

(51)  A Bíróság C-124/10. P. sz., Bizottság kontra Électricité de France (EDF) ügyben 2012. június 5-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2012:318) 86–87. pontja.

51

Bizottság kontra Électricité de France (EDF)

(52)  A Bizottságnak a C2/2005. sz. Alitalia – Plan industriel de restructuration ügyben 2005. június 7-én hozott határozata, (207) és (217)–(218) preambulumbekezdés.

52

(53)  Az eljárás megindításáról szóló határozat (93) és (94) preambulumbekezdése.

53

(54)  A Bíróság C-72/91. sz. Firma Sloman Neptun Schiffahrts AG kontra Seebetriebsrat Bodo Ziesemer der Sloman Neptun Schiffahrts AG ügyben 1993. március 17-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1993:97) 21. pontja.

54

Firma Sloman Neptun Schiffahrts AG kontra Seebetriebsrat Bodo Ziesemer der Sloman Neptun Schiffahrts AG

(55)  A Bíróság C-200/97. sz., Ecotrade Srl kontra Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS) ügyben 1998. december 1-jén hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1998:579) 36. pontja.

55

Ecotrade Srl kontra Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS)

(56)  Lásd többek között a Bíróság C-399/10. P. sz. és C-401/10 P. sz., Bouygues SA és Bouygues Télécom SA kontra Bizottság egyesített ügyekben 2013. március 19-én hozott ítéletét (ECLI:EU:C:2013:175).

56

Bouygues SA és Bouygues Télécom SA kontra Bizottság

(57)  A Bíróság C-173/73. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben 1974. július 2-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1974:71) 13. pontja.

57

Olaszország kontra Bizottság

(58)  A Bizottság 2004/339/EK határozata (2003. október 15.) az Olaszország által a RAI SpA javára végrehajtott intézkedésekről (HL L 119., 2004.4.23., 1. o.), (69) preambulumbekezdés; Fennelly főtanácsnok C-251/97. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyre vonatkozó, 1998. november 26-i véleménye (ECLI:EU:C:1998:572), 26. pont.

58

Franciaország kontra Bizottság

(59)  Az eljárás megindításáról szóló határozat (114) és (115) preambulumbekezdése.

59

(60)  A Bíróság C-180/98–C-184/98. sz., Pavlov és társai egyesített ügyekben 2000. szeptember 12-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2000:428) 74. pontja; a Bíróság C-222/04. sz. Cassa di Risparmio di Firenze SpA és társai ügyben 2006. január 10-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2006:8) 107. pontja.

60

Pavlov és társai

Cassa di Risparmio di Firenze SpA és társai

(61)  Lásd a Bíróság C-118/85 Bizottság kontra Olaszország ügyben 1987. június 16-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1987:283) 7. pontját; a Bíróság C-35/96. sz., Bizottság kontra Olaszország ügyben 1998. június 18-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1998:303) 36. pontját; a Bíróság C-180/98–C-184/98. sz., Pavlov és társai egyesített ügyekben 2000. szeptember 12-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2000:428) 75. pontját.

61

Bizottság kontra Olaszország

Bizottság kontra Olaszország

Pavlov és társai

(62)  Lásd különösen a Bíróság C-730/79. sz., Philip Morris kontra Bizottság ügyben 1980. szeptember 17-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1980:209) 11. pontját; a Bíróság C-53/00. sz. Ferring-ügyben 2001. november 22-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2001:627) 21. pontját; a Bíróság C-372/97. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben 2004. április 29-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2004:234) 44. pontját.

62

Philip Morris kontra Bizottság

Ferring

Olaszország kontra Bizottság

(63)  A Törvényszék T-214/95. sz., Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság ügyben 1998. április 30-án hozott ítélete (ECLI:EU:T:1998:77).

63

Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság

(64)  Lásd például a Mittal/Arcelor összefonódásának az ügyében (M.4137) hozott, 2006. június 2-i bizottsági határozatot, amelyben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szénacélpiac vonatkozó földrajzi meghatározása magában foglalja legalább a teljes EGT-t.

64

(65)  E tekintetben érdemes megjegyezni, hogy az egyezségi megállapodás 2017. júniusi végső végrehajtásáig a Riva-eszközök a Riva család Olaszországon kívül tartott bankszámláin maradtak.

65

(66)  A Bíróság C-124/10. P. sz., Bizottság kontra EDF ügyben 2012. június 5-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2012:318) 80–81. pontja.

66

Bizottság kontra EDF

(67)  
  „Finanziamenti Alle Imprese in Crisi E Priorità Nel Rimborso: Gli Effetti Della Prededucibilità Nel Concordato Preventivo” E.Brodi, L. Casolaro; az Olasz Nemzeti Bank 387. sz. alkalmi kiadványa, 2017. szeptember.

67

(68)  A Bíróság C-379/98. sz. PreussenElektra-ügyben 2001. március 13-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2001:160) 62. pontja. A Bíróság C-72/91. és C-73/91. sz., Sloman Neptun Schiffahrts AG egyesített ügyekben 1993. március 17-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1993:97) 20. és 21. pontja; lásd még a Bíróság C-52/97., C-53/97. és C-54/97 sz., Viscido et al. egyesített ügyekben 1998. május 7-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1998:209) 13. és 14. pontját és a Bíróság C-189/91. sz., Kirsammer-Hack ügyben 1993. november 30-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1993:907) 17. és 18. pontját arról, hogy bizonyos munkajogi rendelkezések alkalmazásának hiánya nem tekinthető állami források átruházásának.

68

PreussenElektra

Sloman Neptun Schiffahrts AG

Viscido et al.

Kirsammer-Hack

(69)  A Bíróság C-256/97. sz., DMT-ügyben 1999. június 29-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1999:332) 22. pontja.

69

DMT

(70)  A Bíróságnak a C-39/94. sz., SFEI és társai ügyben 1996. július 11-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1996:285) 60. pontja; a Bíróságnak a C-342/96. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben 1999. április 29-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1999:210) 41. pontja.

70

SFEI és társai

Spanyolország kontra Bizottság

(71)  Lásd e határozat (98) preambulumbekezdését.

71

(72)  
  HL C 249., 2014.7.31., 1. o.

72

(73)  
  HL C 155., 2008.6.20., 10. o.

73

(74)  A Bíróság C-334/99. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 2003. január 28-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2003:55) 138. pontja.

74

Németország kontra Bizottság

(75)  A sajtó szerint például az ArcelorMittal, a Marcegaglia és az Arvedi – mind acélgyártók – már 2014 őszén érdeklődést mutattak az Ilva eszközeinek felvásárlása iránt; lásd: http://www.ilsole24ore.com/art/impresa-e-territori/2014-11-13/ilva-decisivo-ruolo-stato-063904.shtml?uuid=ABDP2MDC.

75

(76)  Ezt a tájékoztatást az olasz hatóságok az Ilva és pénzügyi tanácsadói által elvégzett belső elemzés alapján nyújtották, a milánói bíróság egyes tartozások visszafizetésének elsőbbségét érintő végső következtetéseinek sérelme nélkül.

76

(77)  Miután az Ilva fizetésképtelenségi eljárás alá került, [...] bank az eredeti [...] EUR összeget [...] EUR-ra csökkentette.

77

(78)  Ami azt illeti, a hitelt nem ruházzák át az Ilva felvásárlójára, az ArcelorMittalra.

78

(79)  Lásd többek között és a legújabbakat illetően a Bizottság következő ügyekben hozott végleges határozatait: SA.38544 Kem One (2015. július 28.), SA 38545 Mory Global (2015. november 6.), SA.38644 Brandt Groupe (2016. március 21.).

79

(80)  https://www.capitaliq.com

80

(81)  A Bizottság által a S&P Capital IQ adatbázisban gyűjtött adatok szerint.

81

(82)  A Törvényszék T-366/00. sz., Scott kontra Bizottság ügyben 2007. március 29-én hozott ítéletének (EU:T:2012:649) 158. pontja.

82

Scott kontra Bizottság

(83)  https://www.capitaliq.com

83

(84)  
  HL C 209., 2013.7.23., 1. o.

84

(85)  
  HL C 249., 2014.7.31., 1. o.

85

(86)  Iránymutatás a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról (HL C 200., 2014.6.28., 1. o.).

86

(87)  A Bíróság C-70/72. sz., Bizottság kontra Németország ügyben 1973. július 12-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1973:87) 13. pontja;

87

Bizottság kontra Németország

(88)  A Bíróság C-278/92., C-279/92. és C-280/92. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben 1994. szeptember 14-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1994:325) 75. pontja.

88

Spanyolország kontra Bizottság

(89)  A Bíróság C-75/97. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben 1999. június 17-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1999:311) 64. és 65. pontja.

89

Belgium kontra Bizottság

(90)  Az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.).

90

(91)  A Bizottság 794/2004/EK rendelete ( 2004. április 21. ) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

91

(92)  A Bizottság 271/2008/EK rendelete ( 2008. január 30.) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 82., 2008.3.25., 1. o.).

92

---

| 2018.10.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 253/76 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.10.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 253/76

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1499 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. október 8.)

a kiskérődzők pestise Bulgáriában történő terjedésének megakadályozása érdekében hozandó egyes védekezési intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2018/954 végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2018) 6662. számú dokumentummal történt)

(Csak a bolgár nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A kiskérődzők pestise a kiskérődzők, nevezetesen a juhok és kecskék súlyos vírusos betegsége, amely elsősorban közvetlen érintkezés útján terjed. A kiskérődzők pestise által okozott morbiditás és mortalitás rendkívül magas lehet, különösen azokon a területeken, ahol a szóban forgó betegség először fordul elő, ráadásul a morbiditás és a mortalitás komoly gazdasági hatást gyakorolhat a mezőgazdasági ágazatra. Ez a betegség emberre nem fertőző. A kiskérődzők pestise számos afrikai, közel-keleti és ázsiai országban endémiás, valamint az állatok egészsége és jóléte szempontjából komoly aggodalomra ad okot. |
| --- | --- |

(1)

A kiskérődzők pestise a kiskérődzők, nevezetesen a juhok és kecskék súlyos vírusos betegsége, amely elsősorban közvetlen érintkezés útján terjed. A kiskérődzők pestise által okozott morbiditás és mortalitás rendkívül magas lehet, különösen azokon a területeken, ahol a szóban forgó betegség először fordul elő, ráadásul a morbiditás és a mortalitás komoly gazdasági hatást gyakorolhat a mezőgazdasági ágazatra. Ez a betegség emberre nem fertőző. A kiskérődzők pestise számos afrikai, közel-keleti és ázsiai országban endémiás, valamint az állatok egészsége és jóléte szempontjából komoly aggodalomra ad okot.

| (2) | A 92/119/EGK tanácsi irányelv (3) általános intézkedéseket határoz meg egyes állatbetegségek, köztük a kiskérődzők pestise elleni védekezés céljára. Az ilyen intézkedések közé tartoznak azok az ellenőrző intézkedések, amelyeket a kiskérődzők pestise valamely gazdaságban való megjelenésének gyanúja és megállapítása esetén kell végrehajtani. Ezen ellenőrző intézkedések közé tartozik a betegség megjelenésének helyét övező védő- és megfigyelési körzetek kialakítása, valamint az említett betegség terjedésének megfékezését szolgáló más kiegészítő intézkedések. |
| --- | --- |

(2)

A 92/119/EGK tanácsi irányelv (3) általános intézkedéseket határoz meg egyes állatbetegségek, köztük a kiskérődzők pestise elleni védekezés céljára. Az ilyen intézkedések közé tartoznak azok az ellenőrző intézkedések, amelyeket a kiskérődzők pestise valamely gazdaságban való megjelenésének gyanúja és megállapítása esetén kell végrehajtani. Ezen ellenőrző intézkedések közé tartozik a betegség megjelenésének helyét övező védő- és megfigyelési körzetek kialakítása, valamint az említett betegség terjedésének megfékezését szolgáló más kiegészítő intézkedések.

| (3) | 2018. június 23-án Bulgária arról értesítette a Bizottságot és a többi tagállamot, hogy a bulgáriai Jambol megyében található Boljarovo településen kitört a kiskérődzők pestise három, kiskérődzőket tartó gazdaságban, amelyek állatállománya együtt legel. 2018. június 28-án Bulgária egy második kitörést is bejelentett, amely Burgasz megyében történt. |
| --- | --- |

(3)

2018. június 23-án Bulgária arról értesítette a Bizottságot és a többi tagállamot, hogy a bulgáriai Jambol megyében található Boljarovo településen kitört a kiskérődzők pestise három, kiskérődzőket tartó gazdaságban, amelyek állatállománya együtt legel. 2018. június 28-án Bulgária egy második kitörést is bejelentett, amely Burgasz megyében történt.

| (4) | Bulgária meghozta a 92/119/EGK irányelvben előírt ellenőrző intézkedéseket, azaz felszámolta a fertőzött állományokat, valamint az említett irányelv előírásainak megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket alakított ki az érintett gazdaságok körül. Ezenkívül fokozta a megfigyelést az érintett területekkel szomszédos településeken, valamint azokon a településeken, amelyek az Unió és a kiskérődzők pestise által érintett harmadik országok között húzódó határ mentén találhatók. |
| --- | --- |

(4)

Bulgária meghozta a 92/119/EGK irányelvben előírt ellenőrző intézkedéseket, azaz felszámolta a fertőzött állományokat, valamint az említett irányelv előírásainak megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket alakított ki az érintett gazdaságok körül. Ezenkívül fokozta a megfigyelést az érintett területekkel szomszédos településeken, valamint azokon a településeken, amelyek az Unió és a kiskérődzők pestise által érintett harmadik országok között húzódó határ mentén találhatók.

| (5) | Annak megakadályozására, hogy a betegség Bulgária más területeire, más tagállamokra és harmadik országokra is átterjedjen, a Bizottság az (EU) 2018/954 végrehajtási határozat (4) elfogadásával további intézkedéseket hozott, és betiltotta a Jambol megyei Boljarovo és Elhovo településekről, valamint a Burgasz megyei Szredec, Szozopol, Primorszko, Malko Tarnovo és Carevo településekről származó kiskérődzők szállítmányainak feladását, továbbá az ilyen kiskérődzőkből előállított egyes termékek forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

(5)

Annak megakadályozására, hogy a betegség Bulgária más területeire, más tagállamokra és harmadik országokra is átterjedjen, a Bizottság az (EU) 2018/954 végrehajtási határozat (4) elfogadásával további intézkedéseket hozott, és betiltotta a Jambol megyei Boljarovo és Elhovo településekről, valamint a Burgasz megyei Szredec, Szozopol, Primorszko, Malko Tarnovo és Carevo településekről származó kiskérődzők szállítmányainak feladását, továbbá az ilyen kiskérődzőkből előállított egyes termékek forgalomba hozatalát.

| (6) | Az (EU) 2018/954 végrehajtási határozat elfogadása óta Bulgária a kiskérődzők pestisének öt újabb gócpontjáról értesítette a Bizottságot, amelyek mind a szóban forgó tagállam Jambol megyéjének korlátozás alá tartozó területein történtek. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2018/954 végrehajtási határozat elfogadása óta Bulgária a kiskérődzők pestisének öt újabb gócpontjáról értesítette a Bizottságot, amelyek mind a szóban forgó tagállam Jambol megyéjének korlátozás alá tartozó területein történtek.

| (7) | 2018. szeptember 18-án Bulgária tájékoztatta a Bizottságot és a többi tagállamot egy olyan szerológiai felügyelet eredményeiről, amelyet azon helyszínek környékén végeztek el, ahol a kiskérődzők pestise bizonyítottan kitört. E felügyelet eredményei szerint a már korlátozás alá tartozó területeken lévő gazdaságokban a kiskérődzők pestisének vírusával szembeni ellenanyagokat hordozó olyan állategyedek találhatók, amelyeken eddig nem mutatkoztak a betegség klinikai megnyilvánulásai. E gazdaságok némelyike rendkívül közel helyezkedik el az említett, korlátozás alá tartozó területek és Bulgária területének többi olyan része közötti határvonalhoz, ahonnan még nem érkezett bejelentés a kiskérődzők pestisének kitöréséről. |
| --- | --- |

(7)

2018. szeptember 18-án Bulgária tájékoztatta a Bizottságot és a többi tagállamot egy olyan szerológiai felügyelet eredményeiről, amelyet azon helyszínek környékén végeztek el, ahol a kiskérődzők pestise bizonyítottan kitört. E felügyelet eredményei szerint a már korlátozás alá tartozó területeken lévő gazdaságokban a kiskérődzők pestisének vírusával szembeni ellenanyagokat hordozó olyan állategyedek találhatók, amelyeken eddig nem mutatkoztak a betegség klinikai megnyilvánulásai. E gazdaságok némelyike rendkívül közel helyezkedik el az említett, korlátozás alá tartozó területek és Bulgária területének többi olyan része közötti határvonalhoz, ahonnan még nem érkezett bejelentés a kiskérődzők pestisének kitöréséről.

| (8) | A szeropozitív állategyedek előfordulásának helye és a klinikai megnyilvánulások hiánya miatt ki kell terjeszteni azt a területet, ahol a kiskérődzők pestise tekintetében további védekezési intézkedések alkalmazandók, valamint ezen az új területen olyan új kiegészítő védekezési intézkedéseket kell végrehajtani, amelyek a kiskérődzők pestise további terjedésének megakadályozása végett megtiltják a kiskérődzők szállítmányainak feladását és az ilyen kiskérődzőkből előállított egyes termékek forgalomba hozatalát. Az (EU) 2018/954 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A szeropozitív állategyedek előfordulásának helye és a klinikai megnyilvánulások hiánya miatt ki kell terjeszteni azt a területet, ahol a kiskérődzők pestise tekintetében további védekezési intézkedések alkalmazandók, valamint ezen az új területen olyan új kiegészítő védekezési intézkedéseket kell végrehajtani, amelyek a kiskérődzők pestise további terjedésének megakadályozása végett megtiltják a kiskérődzők szállítmányainak feladását és az ilyen kiskérődzőkből előállított egyes termékek forgalomba hozatalát. Az (EU) 2018/954 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2018/954 végrehajtási határozat 3. cikke a következő 3a. cikkel egészül ki:

„3a. cikk

(1)   Bulgária megtiltja a következő áruknak a mellékletben felsorolt területeken belüli szállítását:

| a) | kiskérődzők; |
| --- | --- |

a)

kiskérődzők;

| b) | kiskérődzők spermája, petesejtjei és embriói. |
| --- | --- |

b)

kiskérődzők spermája, petesejtjei és embriói.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében előírt tilalomtól eltérve az illetékes hatóság engedélyezheti a kiskérődzőknek a mellékletben felsorolt területeken található rendeltetési helyek egyikére történő szállítását, feltéve, hogy a származási gazdaság nem tartozik a 92/119/EGK irányelvben a kiskérődzők pestisével összefüggésben előírt korlátozások hatálya alá, valamint hogy a kiskérődzők megfelelnek a következő feltételeknek:

| a) | a szállítmány feladásának napján klinikailag ellenőrizték a származási gazdaságban található valamennyi kiskérődzőt, amelyek nem mutatták a kiskérődzők pestisének klinikai tüneteit; |
| --- | --- |

a)

a szállítmány feladásának napján klinikailag ellenőrizték a származási gazdaságban található valamennyi kiskérődzőt, amelyek nem mutatták a kiskérődzők pestisének klinikai tüneteit;

| b) | a kiskérődzőket közvetlenül az illetékes hatóság által kijelölt és a mellékletben felsorolt területeken található vágóhídra szállítják azonnali levágásra; |
| --- | --- |

b)

a kiskérődzőket közvetlenül az illetékes hatóság által kijelölt és a mellékletben felsorolt területeken található vágóhídra szállítják azonnali levágásra;

| c) | a kiskérődzőket a szállítmány feladásának időpontja előtt kevesebb mint 7 nappal alávetették a kiskérődzők pestisével szembeni ellenanyagok kimutatására szolgáló diagnosztikai vizsgálatnak, amely negatív eredménnyel zárult; |
| --- | --- |

c)

a kiskérődzőket a szállítmány feladásának időpontja előtt kevesebb mint 7 nappal alávetették a kiskérődzők pestisével szembeni ellenanyagok kimutatására szolgáló diagnosztikai vizsgálatnak, amely negatív eredménnyel zárult;

| d) | a származási gazdaságban a szállítmány feladásának időpontja előtt kevesebb mint 14 nappal olyan szerológiai vizsgálatot végeztek, amely során elegendő számú kiskérődzőtől vettek mintát ahhoz, hogy a legalább 5 %-os szeroprevalencia 95 %-os megbízhatósággal legyen kimutatható, és e vizsgálat negatív eredménnyel zárult.” |
| --- | --- |

d)

a származási gazdaságban a szállítmány feladásának időpontja előtt kevesebb mint 14 nappal olyan szerológiai vizsgálatot végeztek, amely során elegendő számú kiskérődzőtől vettek mintát ahhoz, hogy a legalább 5 %-os szeroprevalencia 95 %-os megbízhatósággal legyen kimutatható, és e vizsgálat negatív eredménnyel zárult.”

2. cikk

Az (EU) 2018/954 végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Bolgár Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2018. október 8-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  A Tanács 92/119/EGK irányelve (1992. december 17.) az egyes állatbetegségek elleni védekezésre irányuló általános közösségi intézkedések, valamint a sertések hólyagos betegségére vonatkozó külön intézkedések bevezetéséről (HL L 62., 1993.3.15., 69. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2018/954 végrehajtási határozata (2018. július 4.) a kiskérődzők pestise Bulgáriában történő terjedésének megakadályozása érdekében hozandó egyes védekezési intézkedések megállapításáról (HL L 168., 2018.7.5., 7. o.).

4

---

MELLÉKLET

Bulgária következő megyéi:

| — | Jambol megye, |
| --- | --- |

—

Jambol megye,

| — | Burgasz megye, |
| --- | --- |

—

Burgasz megye,

| — | Haszkovo megye. |
| --- | --- |

—

Haszkovo megye.

---