# Az Európai Unió C 377E/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2012.377.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 377E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. december 7. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2012.377.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 377E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. december 7.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2011–20122011. május 10–12-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 227 E, 2011.8.2.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2011. május 10., kedd |
| 2012/C 377E/01 | Az adósok vagyontárgyainak befagyasztására és közzétételére irányuló ideiglenes intézkedések határokon átnyúló ügyekbenAz Európai Parlament 2011. május 10-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a határokon átnyúló ügyekben az adósok vagyontárgyainak befagyasztására és közzétételére irányuló ideiglenes intézkedésekről (2009/2169(INI)) | 1 |
| MELLÉKLET | 3 |
| | 2011. május 11., szerda |
| 2012/C 377E/02 | A pénzügyi intézmények vállalatirányításaAz Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása a pénzügyi intézmények vállalatirányításáról (2010/2303(INI)) | 7 |
| 2012/C 377E/03 | Az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodásAz Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalások jelenlegi helyzetéről | 13 |
| 2012/C 377E/04 | Az EU és Japán közötti kereskedelmi kapcsolatokAz Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása az EU és Japán közötti kereskedelmi kapcsolatokról | 19 |
| 2012/C 377E/05 | Erdeink felkészítése az éghajlatváltozásraAz Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása az Erdővédelem és erdészeti információcsere az Európai Unióban: erdeink felkészítése az éghajlatváltozásra című bizottsági zöld könyvről (2010/2106(INI)) | 23 |
| 2012/C 377E/06 | A közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló, az Európai Parlamenthez intézett 2009-es éves tanácsi jelentésAz Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás II. része G. pontjának (43)bekezdése alapján az Európai Parlamenthez intézett 2009-es éves tanácsi jelentésről (2010/2124(INI)) | 35 |
| 2012/C 377E/07 | A közös biztonság- és védelempolitika alakulása a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése utánAz Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika alakulásáról a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után (2010/2299(INI)) | 51 |
| 2012/C 377E/08 | Az EU mint globális szereplő: a multilaterális szervezetekben betöltött szerepeAz Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása az Unióról mint globális szereplőről: a multilaterális szervezetekben betöltött szerepe (2010/2298(INI)) | 66 |
| | 2011. május 12., csütörtök |
| 2012/C 377E/09 | Mozgásban az ifjúság – az európai oktatási és képzési rendszerek javításának kereteAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a Mozgásban az ifjúság: Európa oktatási és képzési rendszerének javítását szolgáló keretprogram-ról (2010/2307(INI)) | 77 |
| 2012/C 377E/10 | Korai oktatásAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a korai oktatásról az Európai Unióban (2010/2159(INI)) | 89 |
| 2012/C 377E/11 | Az Európai Unió és Mauritánia közötti halászati partnerségi megállapodásAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az Európai Unió és Mauritánia közötti halászati partnerségi megállapodásról | 95 |
| 2012/C 377E/12 | KözbeszerzésAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az állami megrendelések uniós és harmadik országbeli piacaihoz való egyenlő hozzáférésről és a közbeszerzések koncessziókra is kiterjedő jogi kereteinek felülvizsgálatáról | 99 |
| 2012/C 377E/13 | Az olaj árának emelkedéséből adódó válság az európai halászati ágazatbanAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az európai halászati ágazatban a kőolajárak emelkedése miatt bekövetkezett válságról | 101 |
| 2012/C 377E/14 | A kisvállalkozási intézkedéscsomag felülvizsgálataAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálatáról | 102 |
| 2012/C 377E/15 | Innovatív Unió: Európa átalakítása a válság utáni világnak megfelelőenAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az Innovatív Unióról: Európának a válság utáni világhoz való alkalmazkodásáról (2010/2245(INI)) | 108 |
| 2012/C 377E/16 | A háztartási alkalmazottakról szóló ajánlással kiegészített ILO-egyezményAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a háztartási alkalmazottakról szóló, ajánlással kiegészített javasolt ILO-egyezményről | 128 |
| 2012/C 377E/17 | Antibiotikum-rezisztenciaAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az antibiotikum-rezisztenciáról | 131 |
| 2012/C 377E/18 | Az EU külső fellépéseinek kulturális dimenzióiAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az EU külső fellépéseinek kulturális dimenzióiról (2010/2161(INI)) | 135 |
| 2012/C 377E/19 | A kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításaAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a kulturális és kreatív iparágakban rejlő potenciál felszabadításáról (2010/2156(INI)) | 142 |
| 2012/C 377E/20 | Szarajevó mint Európa kulturális fővárosa 2014-benAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása Szarajevóról mint Európa 2014. évi kulturális fővárosáról | 155 |
| 2012/C 377E/21 | Srí Lanka: az ENSZ-jelentés nyomon követéseAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a Srí Lanka-i helyzetről | 156 |
| 2012/C 377E/22 | AzerbajdzsánrólAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása Azerbajdzsánról | 159 |
| 2012/C 377E/23 | BelaruszAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása Belaruszról | 162 |
| 2012/C 377E/24 | A Cleanup in Europe és a Let's do it, world – 2012 elnevezésű kezdeményezésekAz Európai Parlament 2011. május 12-i nyilatkozata a Cleanup in Europe és a Let's do it, world – 2012 elnevezésű kezdeményezésekről | 164 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2011–20122011. május 10–12-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 227 E, 2011.8.2.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. május 10., kedd

2012/C 377E/01

Az adósok vagyontárgyainak befagyasztására és közzétételére irányuló ideiglenes intézkedések határokon átnyúló ügyekbenAz Európai Parlament 2011. május 10-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a határokon átnyúló ügyekben az adósok vagyontárgyainak befagyasztására és közzétételére irányuló ideiglenes intézkedésekről (2009/2169(INI))

1

MELLÉKLET

3

2011. május 11., szerda

2012/C 377E/02

A pénzügyi intézmények vállalatirányításaAz Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása a pénzügyi intézmények vállalatirányításáról (2010/2303(INI))

7

2012/C 377E/03

Az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodásAz Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalások jelenlegi helyzetéről

13

2012/C 377E/04

Az EU és Japán közötti kereskedelmi kapcsolatokAz Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása az EU és Japán közötti kereskedelmi kapcsolatokról

19

2012/C 377E/05

Erdeink felkészítése az éghajlatváltozásraAz Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása az Erdővédelem és erdészeti információcsere az Európai Unióban: erdeink felkészítése az éghajlatváltozásra című bizottsági zöld könyvről (2010/2106(INI))

23

2012/C 377E/06

A közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló, az Európai Parlamenthez intézett 2009-es éves tanácsi jelentésAz Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás II. része G. pontjának (43)bekezdése alapján az Európai Parlamenthez intézett 2009-es éves tanácsi jelentésről (2010/2124(INI))

35

2012/C 377E/07

A közös biztonság- és védelempolitika alakulása a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése utánAz Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika alakulásáról a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után (2010/2299(INI))

51

2012/C 377E/08

Az EU mint globális szereplő: a multilaterális szervezetekben betöltött szerepeAz Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása az Unióról mint globális szereplőről: a multilaterális szervezetekben betöltött szerepe (2010/2298(INI))

66

2011. május 12., csütörtök

2012/C 377E/09

Mozgásban az ifjúság – az európai oktatási és képzési rendszerek javításának kereteAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a Mozgásban az ifjúság: Európa oktatási és képzési rendszerének javítását szolgáló keretprogram-ról (2010/2307(INI))

77

2012/C 377E/10

Korai oktatásAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a korai oktatásról az Európai Unióban (2010/2159(INI))

89

2012/C 377E/11

Az Európai Unió és Mauritánia közötti halászati partnerségi megállapodásAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az Európai Unió és Mauritánia közötti halászati partnerségi megállapodásról

95

2012/C 377E/12

KözbeszerzésAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az állami megrendelések uniós és harmadik országbeli piacaihoz való egyenlő hozzáférésről és a közbeszerzések koncessziókra is kiterjedő jogi kereteinek felülvizsgálatáról

99

2012/C 377E/13

Az olaj árának emelkedéséből adódó válság az európai halászati ágazatbanAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az európai halászati ágazatban a kőolajárak emelkedése miatt bekövetkezett válságról

101

2012/C 377E/14

A kisvállalkozási intézkedéscsomag felülvizsgálataAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálatáról

102

2012/C 377E/15

Innovatív Unió: Európa átalakítása a válság utáni világnak megfelelőenAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az Innovatív Unióról: Európának a válság utáni világhoz való alkalmazkodásáról (2010/2245(INI))

108

2012/C 377E/16

A háztartási alkalmazottakról szóló ajánlással kiegészített ILO-egyezményAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a háztartási alkalmazottakról szóló, ajánlással kiegészített javasolt ILO-egyezményről

128

2012/C 377E/17

Antibiotikum-rezisztenciaAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az antibiotikum-rezisztenciáról

131

2012/C 377E/18

Az EU külső fellépéseinek kulturális dimenzióiAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az EU külső fellépéseinek kulturális dimenzióiról (2010/2161(INI))

135

2012/C 377E/19

A kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításaAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a kulturális és kreatív iparágakban rejlő potenciál felszabadításáról (2010/2156(INI))

142

2012/C 377E/20

Szarajevó mint Európa kulturális fővárosa 2014-benAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása Szarajevóról mint Európa 2014. évi kulturális fővárosáról

155

2012/C 377E/21

Srí Lanka: az ENSZ-jelentés nyomon követéseAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a Srí Lanka-i helyzetről

156

2012/C 377E/22

AzerbajdzsánrólAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása Azerbajdzsánról

159

2012/C 377E/23

BelaruszAz Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása Belaruszról

162

2012/C 377E/24

A Cleanup in Europe és a Let's do it, world – 2012 elnevezésű kezdeményezésekAz Európai Parlament 2011. május 12-i nyilatkozata a Cleanup in Europe és a Let's do it, world – 2012 elnevezésű kezdeményezésekről

164

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2011. május 10., kedd |
| 2012/C 377E/25 | Luigi de Magistris mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemrőlAz Európai Parlament 2011. május 10-i határozata Luigi de Magistris mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről (2010/2122(IMM)) | 166 |
| 2012/C 377E/26 | Bruno Gollnisch mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemrőlAz Európai Parlament 2011. május 10-i határozata Bruno Gollnisch mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről (2010/2097(IMM)) | 167 |
| 2012/C 377E/27 | A Bruno Gollnisch mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemrőlAz Európai Parlament 2011. május 10-i határozata a Bruno Gollnisch mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről 2010/2284(IMM) | 169 |
| | 2011. május 11., szerda |
| 2012/C 377E/28 | Az eljárási szabályzat módosítása a Parlament és a Bizottság közös átláthatósági nyilvántartásának létrehozását követőenAz Európai Parlament 2011. május 11-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzatának módosításáról az Európai Parlament és a Bizottság közös átláthatósági nyilvántartásának létrehozását követően (2010/2292(REG)) | 171 |
| 2012/C 377E/29 | A Parlament és a Bizottság közös átláthatósági nyilvántartására vonatkozó intézményközi megállapodásAz Európai Parlament 2011. május 11-i határozata az Európai Parlament és a Bizottság közötti, a közös átláthatósági nyilvántartásról szóló intézményközi megállapodás megkötéséről (2010/2291(ACI)) | 176 |
| MELLÉKLET | 177 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2011. május 10., kedd

2012/C 377E/25

Luigi de Magistris mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemrőlAz Európai Parlament 2011. május 10-i határozata Luigi de Magistris mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről (2010/2122(IMM))

166

2012/C 377E/26

Bruno Gollnisch mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemrőlAz Európai Parlament 2011. május 10-i határozata Bruno Gollnisch mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről (2010/2097(IMM))

167

2012/C 377E/27

A Bruno Gollnisch mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemrőlAz Európai Parlament 2011. május 10-i határozata a Bruno Gollnisch mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről 2010/2284(IMM)

169

2011. május 11., szerda

2012/C 377E/28

Az eljárási szabályzat módosítása a Parlament és a Bizottság közös átláthatósági nyilvántartásának létrehozását követőenAz Európai Parlament 2011. május 11-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzatának módosításáról az Európai Parlament és a Bizottság közös átláthatósági nyilvántartásának létrehozását követően (2010/2292(REG))

171

2012/C 377E/29

A Parlament és a Bizottság közös átláthatósági nyilvántartására vonatkozó intézményközi megállapodásAz Európai Parlament 2011. május 11-i határozata az Európai Parlament és a Bizottság közötti, a közös átláthatósági nyilvántartásról szóló intézményközi megállapodás megkötéséről (2010/2291(ACI))

176

MELLÉKLET

177

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2011. május 10., kedd |
| 2012/C 377E/30 | A Preszpa Park védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. május 10-i jogalkotási állásfoglalása a Preszpa Park védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (16581/2010 – C7-0007/2011 – 2010/0300(NLE)) | 188 |
| 2012/C 377E/31 | A kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. május 10-i jogalkotási állásfoglalása a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05571/2011 – C7-0068/2011 – 2010/0389(NLE)) | 188 |
| 2012/C 377E/32 | Vészhelyzeti autonóm kereskedelmi preferenciák bevezetése Pakisztán számára ***IAz Európai Parlament 2011. május 10-én elfogadott módosításai a Pakisztán számára vészhelyzeti autonóm kereskedelmi preferenciák bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD)) | 189 |
| 2012/C 377E/33 | A tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében megállapított átmeneti rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2011. május 10-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0344 – C7-0172/2010 – 2010/0197(COD)) | 203 |
| P7_TC1-COD(2010)0197Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. május 10-én került elfogadásra a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel[Módosítás 1, hacsak másképpen nincs jelölve] | 203 |
| 2012/C 377E/34 | A Grúziának nyújtott további makroszintű pénzügyi támogatás ***IAz Európai Parlament 2011. május 10-i jogalkotási állásfoglalása a Grúziának nyújtott további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0804 – C7-0019/2011 – 2010/0390(COD)) | 211 |
| P7_TC1-COD(2010)0390Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. május 10-én került elfogadásra a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 211 |
| | 2011. május 11., szerda |
| 2012/C 377E/35 | Az egyes árutételekhez tartozó élelmiszereket azonosító jelzések és jelölések ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyes árutételekhez tartozó élelmiszereket azonosító jelzésekről és jelölésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0506 – C7-0285/2010 – 2010/0259(COD)) | 216 |
| P7_TC1-COD(2010)0259Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra az egyes árutételekhez tartozó élelmiszereket azonosító jelzésekről és jelölésekről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) | 216 |
| 2012/C 377E/36 | A mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítése ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0507 – C7-0287/2010 – 2010/0260(COD)) | 217 |
| P7_TC1-COD(2010)0260Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) (
  1
  ) | 217 |
| I. MELLÉKLET | 221 |
| II. MELLÉKLET | 226 |
| III. MELLÉKLET | 227 |
| 2012/C 377E/37 | Gépjárművek megengedhető zajszintje és kipufogórendszere ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a gépjárművek megengedett zajszintjéről és kipufogórendszereiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0508 – C7-0288/2010 – 2010/0261(COD)) | 228 |
| P7_TC1-COD(2010)0261Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a gépjárművek megengedett zajszintjéről és kipufogórendszereiről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) (
  1
  ) | 229 |
| A mellékletek jegyzéke | 232 |
| 2012/C 377E/38 | A keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok vezetőülés elé szerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0610 – C7-0340/2010 – 2010/0302(COD)) | 232 |
| P7_TC1-COD(2010)0302Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok vezetőülés elé szerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) (
  1
  ) | 233 |
| 2012/C 377E/39 | A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőszervei ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőszerveinek beépítéséről, elhelyezéséről, működéséről és jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg (COM(2010)0717 – C7-0404/2010 – 2010/0348(COD)) | 237 |
| P7_TC1-COD(2010)0348Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőszerveinek beépítéséről, elhelyezéséről, működéséről és jelöléséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) (
  1
  ) | 237 |
| 2012/C 377E/40 | A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok fékberendezései ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok fékberendezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0729 – C7-0421/2010 – 2010/0349(COD)) | 239 |
| P7_TC1-COD(2010)0349Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok fékberendezéseiről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) (
  1
  ) | 240 |
| 2012/C 377E/41 | A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok ajtajai és ablakai, valamint vezetőhelye ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőterére, vezetőhelyéhez történő hozzáférésre, ajtajaira és ablakaira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0746 – C7-0428/2010 – 2010/0358(COD)) | 242 |
| P7_TC1-COD(2010)0358Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőteréről, vezetőhelyéhez történő hozzáférésről, ajtajairól és ablakairól szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) (
  1
  ) | 243 |
| 2012/C 377E/42 | A keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezetei ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0510 – C7-0290/2010 – 2010/0264(COD)) | 245 |
| P7_TC1-COD(2010)0264Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) (
  1
  ) | 246 |
| A MELLÉKLETEK JEGYZÉKE | 250 |
| 2012/C 377E/43 | A dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adók *Az Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adók struktúrájáról és mértékéről szóló tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról (COM(2010)0641 – C7-0403/2010 – 2007/0206(CNS)) | 250 |
| 2012/C 377E/44 | A forgalomba hozatalra szánt euroérmék címletei és műszaki előírása *Az Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a forgalomba hozatalra szánt euróérmék címleteiről és technikai jellemzőiről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0691 – C7-0034/2011 – 2010/0338(NLE)) | 251 |
| 2012/C 377E/45 | A textiltermékek elnevezése és ehhez kapcsolódó címkézés ***IIAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a textilszálak elnevezéséről és a textiltermékek szálösszetételének ehhez kapcsolódó címkézéséről és jelöléséről, valamint a 73/44/EGK tanácsi irányelv, a 96/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2008/121/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (13807/4/2010 – C7-0017/2011 – 2009/0006(COD)) | 252 |
| P7_TC2-COD(2009)0006Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a textilszál-elnevezésekről és a textiltermékek szálösszetételének ehhez kapcsolódó címkézéséről és jelöléséről, valamint a 73/44/EGK tanácsi irányelv, és a 96/73/EK és a 2008/121/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 252 |
| MELLÉKLET | 253 |
| 2012/C 377E/46 | Az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozó kivételes kereskedelmi intézkedések ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-én elfogadott módosításai az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0054 – C7–0042/2010 – 2010/0036(COD)) | 253 |
| 2012/C 377E/47 | Rádióspektrum-politika***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása az első rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0471 – C7-0270/2010 – 2010/0252(COD)) | 258 |
| P7_TC1-COD(2010)0252Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra az első rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 259 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. május 10., kedd

2012/C 377E/30

A Preszpa Park védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. május 10-i jogalkotási állásfoglalása a Preszpa Park védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (16581/2010 – C7-0007/2011 – 2010/0300(NLE))

188

2012/C 377E/31

A kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. május 10-i jogalkotási állásfoglalása a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05571/2011 – C7-0068/2011 – 2010/0389(NLE))

188

2012/C 377E/32

Vészhelyzeti autonóm kereskedelmi preferenciák bevezetése Pakisztán számára ***IAz Európai Parlament 2011. május 10-én elfogadott módosításai a Pakisztán számára vészhelyzeti autonóm kereskedelmi preferenciák bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD))

189

2012/C 377E/33

A tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében megállapított átmeneti rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2011. május 10-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0344 – C7-0172/2010 – 2010/0197(COD))

203

P7_TC1-COD(2010)0197Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. május 10-én került elfogadásra a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel[Módosítás 1, hacsak másképpen nincs jelölve]

203

2012/C 377E/34

A Grúziának nyújtott további makroszintű pénzügyi támogatás ***IAz Európai Parlament 2011. május 10-i jogalkotási állásfoglalása a Grúziának nyújtott további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0804 – C7-0019/2011 – 2010/0390(COD))

211

P7_TC1-COD(2010)0390Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. május 10-én került elfogadásra a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

211

2011. május 11., szerda

2012/C 377E/35

Az egyes árutételekhez tartozó élelmiszereket azonosító jelzések és jelölések ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyes árutételekhez tartozó élelmiszereket azonosító jelzésekről és jelölésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0506 – C7-0285/2010 – 2010/0259(COD))

216

P7_TC1-COD(2010)0259Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra az egyes árutételekhez tartozó élelmiszereket azonosító jelzésekről és jelölésekről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

216

2012/C 377E/36

A mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítése ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0507 – C7-0287/2010 – 2010/0260(COD))

217

P7_TC1-COD(2010)0260Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) (
  1
  )

1

217

I. MELLÉKLET

221

II. MELLÉKLET

226

III. MELLÉKLET

227

2012/C 377E/37

Gépjárművek megengedhető zajszintje és kipufogórendszere ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a gépjárművek megengedett zajszintjéről és kipufogórendszereiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0508 – C7-0288/2010 – 2010/0261(COD))

228

P7_TC1-COD(2010)0261Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a gépjárművek megengedett zajszintjéről és kipufogórendszereiről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) (
  1
  )

1

229

A mellékletek jegyzéke

232

2012/C 377E/38

A keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok vezetőülés elé szerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0610 – C7-0340/2010 – 2010/0302(COD))

232

P7_TC1-COD(2010)0302Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok vezetőülés elé szerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) (
  1
  )

1

233

2012/C 377E/39

A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőszervei ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőszerveinek beépítéséről, elhelyezéséről, működéséről és jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg (COM(2010)0717 – C7-0404/2010 – 2010/0348(COD))

237

P7_TC1-COD(2010)0348Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőszerveinek beépítéséről, elhelyezéséről, működéséről és jelöléséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) (
  1
  )

1

237

2012/C 377E/40

A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok fékberendezései ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok fékberendezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0729 – C7-0421/2010 – 2010/0349(COD))

239

P7_TC1-COD(2010)0349Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok fékberendezéseiről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) (
  1
  )

1

240

2012/C 377E/41

A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok ajtajai és ablakai, valamint vezetőhelye ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőterére, vezetőhelyéhez történő hozzáférésre, ajtajaira és ablakaira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0746 – C7-0428/2010 – 2010/0358(COD))

242

P7_TC1-COD(2010)0358Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőteréről, vezetőhelyéhez történő hozzáférésről, ajtajairól és ablakairól szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) (
  1
  )

1

243

2012/C 377E/42

A keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezetei ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0510 – C7-0290/2010 – 2010/0264(COD))

245

P7_TC1-COD(2010)0264Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) (
  1
  )

1

246

A MELLÉKLETEK JEGYZÉKE

250

2012/C 377E/43

A dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adók *Az Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adók struktúrájáról és mértékéről szóló tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról (COM(2010)0641 – C7-0403/2010 – 2007/0206(CNS))

250

2012/C 377E/44

A forgalomba hozatalra szánt euroérmék címletei és műszaki előírása *Az Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a forgalomba hozatalra szánt euróérmék címleteiről és technikai jellemzőiről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0691 – C7-0034/2011 – 2010/0338(NLE))

251

2012/C 377E/45

A textiltermékek elnevezése és ehhez kapcsolódó címkézés ***IIAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a textilszálak elnevezéséről és a textiltermékek szálösszetételének ehhez kapcsolódó címkézéséről és jelöléséről, valamint a 73/44/EGK tanácsi irányelv, a 96/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2008/121/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (13807/4/2010 – C7-0017/2011 – 2009/0006(COD))

252

P7_TC2-COD(2009)0006Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a textilszál-elnevezésekről és a textiltermékek szálösszetételének ehhez kapcsolódó címkézéséről és jelöléséről, valamint a 73/44/EGK tanácsi irányelv, és a 96/73/EK és a 2008/121/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

252

MELLÉKLET

253

2012/C 377E/46

Az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozó kivételes kereskedelmi intézkedések ***IAz Európai Parlament 2011. május 11-én elfogadott módosításai az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0054 – C7–0042/2010 – 2010/0036(COD))

253

2012/C 377E/47

Rádióspektrum-politika***IAz Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása az első rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0471 – C7-0270/2010 – 2010/0252(COD))

258

P7_TC1-COD(2010)0252Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra az első rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

259

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2011–2012 2011. május 10–12-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 227 E, 2011.8.2. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. május 10., kedd

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/1

---

2011. május 10., keddAz adósok vagyontárgyainak befagyasztására és közzétételére irányuló ideiglenes intézkedések határokon átnyúló ügyekben

P7_TA(2011)0193

Az Európai Parlament 2011. május 10-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a határokon átnyúló ügyekben az adósok vagyontárgyainak befagyasztására és közzétételére irányuló ideiglenes intézkedésekről (2009/2169(INI))

2012/C 377 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel „Az ítélet-végrehajtás hatékonyságának javításáról az Európai Unióban: bankszámlák letiltása” című zöld könyvről szóló 2007. október 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ítélet-végrehajtás hatékonyságának javításáról az Európai Unióban: bankszámlák letiltása” című zöld könyvről szóló 2007. október 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „A bírósági határozatok hatékony végrehajtása az Európai Unióban: az adósok vagyonának átláthatósága” című 2009. április 22-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A bírósági határozatok hatékony végrehajtása az Európai Unióban: az adósok vagyonának átláthatósága” című 2009. április 22-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában – a stockholmi program” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményről szóló 2009. november 25-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában – a stockholmi program” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményről szóló 2009. november 25-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2009. december 10-én elfogadott (4), a polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európáról szóló, 2010–2014-es időszakra vonatkozó stockholmi programra (5), és különösen annak 3.4.2. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2009. december 10-én elfogadott (4), a polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európáról szóló, 2010–2014-es időszakra vonatkozó stockholmi programra (5), és különösen annak 3.4.2. pontjára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0147/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0147/2011),

| A. | mivel a pénzügyi válságot követően az Unió legfontosabb, növekedést elősegítő eszköze saját belső piaca; mivel elengedhetetlen, hogy a belső piacot használó vállalkozások és polgárok milliói, akik élnek azzal a jogukkal, hogy az EU-ban bárhol lakhatnak, dolgozhatnak és utazhatnak, hatékony jogorvoslatot vehessenek igénybe, ha követelésük van egy másik polgárral vagy vállalkozással szemben, |
| --- | --- |

A.

mivel a pénzügyi válságot követően az Unió legfontosabb, növekedést elősegítő eszköze saját belső piaca; mivel elengedhetetlen, hogy a belső piacot használó vállalkozások és polgárok milliói, akik élnek azzal a jogukkal, hogy az EU-ban bárhol lakhatnak, dolgozhatnak és utazhatnak, hatékony jogorvoslatot vehessenek igénybe, ha követelésük van egy másik polgárral vagy vállalkozással szemben,

| B. | mivel a belső piac és a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség csak akkor válik valósággá a polgárok és a vállalkozások számára, ha különösen a polgári igazságszolgáltatás területén hatékonyan alkalmazzák az uniós jogot az átültetéstől és figyelemfelhívástól kezdve az alkalmazásig és végrehajtásig, |
| --- | --- |

B.

mivel a belső piac és a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség csak akkor válik valósággá a polgárok és a vállalkozások számára, ha különösen a polgári igazságszolgáltatás területén hatékonyan alkalmazzák az uniós jogot az átültetéstől és figyelemfelhívástól kezdve az alkalmazásig és végrehajtásig,

| C. | mivel a határokon átnyúló, sikeres adósságbehajtások jelenlegi száma a természetes személyek és a vállalkozások vagyona tekintetében egyaránt feltűnően alacsony; mivel ez az állapot akadályozza a határokon átnyúló kereskedelmet, az ellenszegülő adósok felé a büntetlenség üzenetét küldi, és hátráltatja az Unió gazdasági teljesítményét, |
| --- | --- |

C.

mivel a határokon átnyúló, sikeres adósságbehajtások jelenlegi száma a természetes személyek és a vállalkozások vagyona tekintetében egyaránt feltűnően alacsony; mivel ez az állapot akadályozza a határokon átnyúló kereskedelmet, az ellenszegülő adósok felé a büntetlenség üzenetét küldi, és hátráltatja az Unió gazdasági teljesítményét,

| D. | mivel a több tagállamban vagyonnal rendelkező adósok esetében a határokon átnyúló adósságbehajtás költségei olyan magasak, hogy a hitelezők nem tudják megfizetni; mivel eljött annak az ideje, hogy egyszerűbbé és gyorsabbá váljon a behajtás folyamata, |
| --- | --- |

D.

mivel a több tagállamban vagyonnal rendelkező adósok esetében a határokon átnyúló adósságbehajtás költségei olyan magasak, hogy a hitelezők nem tudják megfizetni; mivel eljött annak az ideje, hogy egyszerűbbé és gyorsabbá váljon a behajtás folyamata,

| E. | mivel az ilyen megfizethetetlen költségek negatív hatást gyakorolnak a határokon átnyúló hitelek odaítélésére, sőt a határokon átnyúló kereskedelmi ügyletekre is, és jelentős mértékben akadályozzák a belső piac teljes körű működését, |
| --- | --- |

E.

mivel az ilyen megfizethetetlen költségek negatív hatást gyakorolnak a határokon átnyúló hitelek odaítélésére, sőt a határokon átnyúló kereskedelmi ügyletekre is, és jelentős mértékben akadályozzák a belső piac teljes körű működését,

| F. | mivel a belső piacon a határokon átnyúló végrehajtásnak elsőbbséget kell élveznie, és a bíróságok számára biztosítani kell, hogy gyorsan elrendelhessék az adósok vagy állítólagos adósok vagyonának befagyasztását; mivel ha erre nincs lehetőség, a csalárd kereskedők és mások, akik szándékosan arra törekednek, hogy kibújjanak a felelősség alól, vagyonukat egy másik joghatóság területére vihetik, arra kényszerítve a már bírósági ítélettel rendelkező polgárokat és kisvállalkozásokat, hogy vagyonuk visszaszerzése érdekében egy másik tagállam bíróságához forduljanak, |
| --- | --- |

F.

mivel a belső piacon a határokon átnyúló végrehajtásnak elsőbbséget kell élveznie, és a bíróságok számára biztosítani kell, hogy gyorsan elrendelhessék az adósok vagy állítólagos adósok vagyonának befagyasztását; mivel ha erre nincs lehetőség, a csalárd kereskedők és mások, akik szándékosan arra törekednek, hogy kibújjanak a felelősség alól, vagyonukat egy másik joghatóság területére vihetik, arra kényszerítve a már bírósági ítélettel rendelkező polgárokat és kisvállalkozásokat, hogy vagyonuk visszaszerzése érdekében egy másik tagállam bíróságához forduljanak,

| G. | mivel szükséges a vagyonról szóló információ közzétételének elrendelése, tekintettel arra, hogy a határokon átnyúló esetekben a hitelezők nehézségekbe ütköznek, ami az adósokra vonatkozó, magán- vagy állami forrásokból származó információkhoz való hozzáférést illeti, |
| --- | --- |

G.

mivel szükséges a vagyonról szóló információ közzétételének elrendelése, tekintettel arra, hogy a határokon átnyúló esetekben a hitelezők nehézségekbe ütköznek, ami az adósokra vonatkozó, magán- vagy állami forrásokból származó információkhoz való hozzáférést illeti,

| H. | mivel az ezen állásfoglalásban kért jogalkotási intézkedés alapjául a Parlament kérésének megfelelően egy részletes hatásvizsgálatnak kell szolgálnia, |
| --- | --- |

H.

mivel az ezen állásfoglalásban kért jogalkotási intézkedés alapjául a Parlament kérésének megfelelően egy részletes hatásvizsgálatnak kell szolgálnia,

| I. | mivel a követelések végrehajtásával kapcsolatos, a tagállamok mindegyikében zajló eljárásokra vonatkozó részletes információknak az európai e-igazságszolgáltatási portálon keresztül hozzáférhetőknek kell lenniük, mivel az adósságbehajtás felgyorsítása érdekében fokozni kell a tagállami végrehajtó hatóságok közötti együttműködést, |
| --- | --- |

I.

mivel a követelések végrehajtásával kapcsolatos, a tagállamok mindegyikében zajló eljárásokra vonatkozó részletes információknak az európai e-igazságszolgáltatási portálon keresztül hozzáférhetőknek kell lenniük, mivel az adósságbehajtás felgyorsítása érdekében fokozni kell a tagállami végrehajtó hatóságok közötti együttműködést,

| J. | mivel a javasolt eszközöknek ki kell egészíteniük a hatályos uniós jogszabályokat és kezdeményezéseket, különösen a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2011. február 16-i 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6), a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletet (7), az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (8), a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (9), valamint az európai e-igazságszolgáltatási portált, |
| --- | --- |

J.

mivel a javasolt eszközöknek ki kell egészíteniük a hatályos uniós jogszabályokat és kezdeményezéseket, különösen a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2011. február 16-i 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6), a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletet (7), az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (8), a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (9), valamint az európai e-igazságszolgáltatási portált,

| K. | mivel az eszközöknek egyszerűeknek kell lenniük, és kerülniük kell a késedelmet és a szükségtelen költségeket; mivel adott esetben ex parte rendelkezésre kell állniuk, és a meglepetés erejével kell hatniuk; mivel az adósok és állítólagos adósok jogait megfelelően védeni kell annak érdekében, hogy a kért intézkedésekkel semmiképpen ne lehessen visszaélni, |
| --- | --- |

K.

mivel az eszközöknek egyszerűeknek kell lenniük, és kerülniük kell a késedelmet és a szükségtelen költségeket; mivel adott esetben ex parte rendelkezésre kell állniuk, és a meglepetés erejével kell hatniuk; mivel az adósok és állítólagos adósok jogait megfelelően védeni kell annak érdekében, hogy a kért intézkedésekkel semmiképpen ne lehessen visszaélni,

| 1. | felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (2) bekezdése alapján sürgősen nyújtson be jogalkotási javaslatokat a Parlamenthez a határokon átnyúló ügyekben az adósok és állítólagos adósok vagyonának befagyasztására és közzétételére vonatkozó intézkedésekkel kapcsolatban, a csatolt részletes ajánlások alapján; |
| --- | --- |

1.

felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (2) bekezdése alapján sürgősen nyújtson be jogalkotási javaslatokat a Parlamenthez a határokon átnyúló ügyekben az adósok és állítólagos adósok vagyonának befagyasztására és közzétételére vonatkozó intézkedésekkel kapcsolatban, a csatolt részletes ajánlások alapján;

| 2. | megerősíti, hogy az ajánlások megfelelnek a szubszidiaritás elvének és a polgárok alapvető jogainak; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy az ajánlások megfelelnek a szubszidiaritás elvének és a polgárok alapvető jogainak;

| 3. | úgy véli, hogy a kért javaslatnak nem lesznek pénzügyi vonatkozásai az Unió költségvetésére; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a kért javaslatnak nem lesznek pénzügyi vonatkozásai az Unió költségvetésére;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a csatolt részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a csatolt részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak.

---

(1)  HL C 263 E, 2008.10.16., 655. o.

(2)  HL C 184 E, 2010.7.8., 7. o.

(3)  HL C 285 E, 2010.10.21., 12. o.

(4)  Az Európai Tanács következtetései – 2009. december 10–11. – EUCO 6/09.

(5)  HL C 115., 2010.5.4., 1. o.

(6)  HL L 48., 2011.2.23., 1. o.

(7)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o.

(8)  HL L 399., 2006.12.30., 1. o.

(9)  HL L 199., 2007.7.31., 1. o.

---

2011. május 10., keddMELLÉKLET

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNYHOZ: A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

1. ajánlás (az elfogadásra kerülő jogalkotási eszközök formájáról és tartalmáról)

Az Európai Parlament az alábbi eszközök elfogadását kéri: európai vagyonvédelmi végzés (EOPA) és európai vagyon-közzétételi végzés (EODA). Az uniós intézkedésnek rendelet formájában kell létrejönnie. Mindkét eszköznek önálló jogorvoslatot kell biztosítania, kiegészítve a nemzeti jog alapján rendelkezésre álló lehetőségeket. Alkalmazásuk kizárólag a határokon átnyúló esetekre korlátozódjon.

2. ajánlás (a végzést kibocsátó joghatóság)

Az Európai Parlament úgy véli, hogy azonosnak kell lenniük a kért eszközök joghatósági szabályainak, amelyek meghatározzák, hogy mely nemzeti bíróságok illetékesek a végzések kibocsátása tekintetében. Az egységes szabályoknak figyelembe kell venniük azt, hogy az a bíróság a legalkalmasabb az e végzésekkel kapcsolatos feladatok elvégzésére, amelyik a 44/2001/EK tanácsi rendelet (1) értelmében az ügy érdemében joghatósággal rendelkező bíróság. Azt is tekintetbe kell venniük, hogy a főeljárás, amelynek során a végzést kérték, melyik szakaszában van éppen.

3. ajánlás (a végzések megtámadását tárgyaló joghatóság)

Az Európai Parlament úgy véli, hogy a EOPA-t vagy EODA-t elindító bíróságnak kizárólagos illetékességgel kell rendelkeznie a végzések megtámadásának tárgyalása tekintetében, amennyiben a megtámadás a végzés egész EU-ra kiterjedő hatályára vonatkozik. Amennyiben a megtámadás a végzésnek az azt meghozó bíróság helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban fennálló hatályát érinti, e szabályt az adósok, állítólagos adósok és harmadik felek védelme érdekében enyhíteni kell azzal, hogy a vagyontárgyak helye szerinti tagállam bíróságai is illetékességet kapjanak. A végzés megtámadásának indokait kimerítően fel kell sorolni a kért jogi eszközökben.

4. ajánlás (a végzések kérelmezésének szabvány formája és a jelentéstétel)

Az Európai Parlament úgy véli, hogy egy többnyelvű, szabvány formanyomtatványt kell rendelkezésre bocsájtani – többek között az európai e-igazságszolgáltatási portálon is – a végzésekre irányuló kérelmek benyújtásához. E formanyomtatványnak a lehető legegyszerűbbnek kell lennie. A végzés végrehajtásával kapcsolatos közlendőket is szabványosítani kell (például az EOPA esetében: a bank végrehajtó hatósághoz intézett válasza a letiltás sikerességét, az adós értesítését stb. illetően).

5. ajánlás (jelentéstétel)

A Bizottságot kötelezni kell a kért jogi eszközök végrehajtásáról és különösen azok felhasználásáról szóló jelentés elkészítésére.

6. ajánlás (a főeljárás azon szakasza, amelynek során a végzés kiadása kérhető)

Az Európai Parlament úgy véli, fontos, hogy az EOPA kiadására ex parte kerüljön sor, azaz anélkül, hogy előzetesen értesítenék a másik felet, akinek a vagyonát érinti az ügy. A végzésnek hozzáférhetőnek kell lennie a főeljárás előtt, alatt és után.

7. ajánlás (a hitelező bizonyítási kötelezettsége)

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az EOPA meghozatala tekintetében a nemzeti bíróságnak mérlegelési jogkörrel kell rendelkeznie. Továbbá a követelés jogosságára (fumus boni juris) és az intézkedés sürgősségére (periculum in mora) vonatkozó bizonyítási teher a végzés meghozatalát kérő felet terheli. A nemzeti bíróságoknak ezeket a kritériumokat a Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján kell értékelniük.

8. ajánlás (az EOPA kiadásához szükséges minimális információ)

Az Európai Parlament úgy véli, hogy a konkrét bankszámlaszámok helyett elegendő megadni az adósra vagy állítólagos adósra vonatkozó pontos adatokat. A névazonosság esetén fellépő zavar elkerüléséhez ezek az adatok elégségesek.

9. ajánlás (a végzés végrehajthatósága)

Ha a végzést még az adósságot megállapító ítélet előtt kiadják – ahogy ez az esetek többségében lenni szokott –, az egész EU-ban végrehajthatónak kell lennie a szükséges minimális közbenső intézkedések alkalmazásával. Ezzel szemben, ha a végzést az adósságot megállapító ítélet meghozatalát követően adják ki, akkor közbenső intézkedések nélkül kell végrehajtani az EU területén.

10. ajánlás (a végzés hatálya)

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az EOPA hatályát a bankszámlák letiltására és a bankbetétek ideiglenes befagyasztására kell korlátozni, és az nem terjedhet ki arra, hogy a hitelező az eszközök felett bármiféle tulajdonjogot kapjon. Azt a kérdést is meg kell fontolni, hogy a végzés hatálya kiterjedjen-e más típusú eszközökre, például ingó vagyonra vagy a jövőben szerzett vagyontárgyakra (követelés fizetőképessé válás vagy öröklés esetén).

Az EOPA-nak csak a szükséges számú bankszámlára szabad kiterjednie, és a tartozás jogi díjakkal és kamatokkal megnövelt összegére kell korlátozódnia. A végzést meghozó bíróság számára biztosítani kell a lehetőséget arra, hogy a végzést eseti alapon időben korlátozza, figyelembe véve minden egyes eset megalapozottságát.

11. ajánlás (az EOPA kiadásának folyamata)

Az Európai Parlament egy elektronikus adatátviteli rendszer alkalmazását tartaná megfelelőnek, amely a végzést kiadó bíróságot összekapcsolja a számlákat kezelő bankokkal, és az európai e-igazságszolgáltatási portálon keresztül hozzáférhető, de a Parlament más megoldásokra is nyitott.

Az Európai Parlament véleménye szerint az EOPA-nak köteleznie kell a bankokat a végzés azonnali (azaz szigorúan meghatározott időhatárokon belüli) végrehajtására, továbbá arra, hogy tájékoztassák a végrehajtó hatóságot a sikeres vagy sikertelen letiltásról. A folyamatnak meg kell felelnie az alkalmazandó adatvédelmi szabályoknak.

Az Európai Parlament arra kéri a Bizottságot, hogy a kért eszközt a működtetési költségek minimalizálásának szem előtt tartásával dolgozza ki. Tekintettel a bankszámlák letiltásával kapcsolatos költségek között az egyes tagállamokban megmutatkozó jelentős eltérésekre, meg kell fontolni azt, hogy a kért eszköz harmonizálja-e a fenti költségeket, vagy a döntést hagyja tagállami szinten. A költségek ugyanakkor semmiképpen sem léphetik túl a rendeletben megszabott plafont, átláthatóknak és megkülönböztetéstől menteseknek kell lenniük, tükrözniük kell a ténylegesen felmerült költségeket, és figyelembe kell venniük az egységes eurófizetési térség létrehozatalát, valamint azt, hogy amennyire lehetséges, szabványosított eljárásokat kell alkalmazni.

Az Európai Parlament kéri annak alapos megfontolását, hogy ki állja az EOPA kiadásának folyamatával kapcsolatos költségeket, és javasolja, hogy ennek során vizsgálják meg a nemzeti és regionális szinten bevált gyakorlatokat.

12. ajánlás (adósokra és állítólagos adósokra vonatkozó eljárási garanciák)

Az Európai Parlament véleménye szerint a kért eszköznek az adósokra és állítólagos adósokra vonatkozóan átfogó eljárási garanciákat kell tartalmaznia:

| A. | Ha az EOPA kiadását az adósságot megállapító ítélet meghozatala előtt kérik, az EOPA meghozatalát ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a felperes megfelelő biztosítékot vagy más garanciát nyújtson a végzést meghozó bíróságnak az alperes vagy harmadik személyek kártalanítása tekintetében. Az alperesnek lehetőséget kell kapnia arra, hogy biztosíték nyújtásával megszüntesse a végzést. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy e rendelkezések ne jelentsenek akadályt a korlátozott pénzügyi eszközökkel rendelkezők számára. |
| --- | --- |

A.

Ha az EOPA kiadását az adósságot megállapító ítélet meghozatala előtt kérik, az EOPA meghozatalát ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a felperes megfelelő biztosítékot vagy más garanciát nyújtson a végzést meghozó bíróságnak az alperes vagy harmadik személyek kártalanítása tekintetében. Az alperesnek lehetőséget kell kapnia arra, hogy biztosíték nyújtásával megszüntesse a végzést. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy e rendelkezések ne jelentsenek akadályt a korlátozott pénzügyi eszközökkel rendelkezők számára.

| B. | Ha előzetes értesítés nélkül (ex parte) adják ki az EOPA-t, az alperest hivatalosan értesíteni kell, és meg kell kapnia minden szükséges tájékoztatást ahhoz, hogy a végrehajtás után haladéktalanul megtámadhassa a végzést. |
| --- | --- |

B.

Ha előzetes értesítés nélkül (ex parte) adják ki az EOPA-t, az alperest hivatalosan értesíteni kell, és meg kell kapnia minden szükséges tájékoztatást ahhoz, hogy a végrehajtás után haladéktalanul megtámadhassa a végzést.

| C. | Az alperes számára biztosítani kell a jogot arra, hogy utólagosan megtámadhassa az EOPA-t. A megtámadás indokait a kért eszközben harmonizálni kell. Az eszközben harmonizálni kell a megtámadást tárgyaló joghatóságot is. |
| --- | --- |

C.

Az alperes számára biztosítani kell a jogot arra, hogy utólagosan megtámadhassa az EOPA-t. A megtámadás indokait a kért eszközben harmonizálni kell. Az eszközben harmonizálni kell a megtámadást tárgyaló joghatóságot is.

| D. | Az EOPA-ra egyértelmű határidőt kel megszabni. Ha a főeljárást még nem indították meg, a végzést meghozó bíróságnak különösen erre kell határidőt meghatározni. |
| --- | --- |

D.

Az EOPA-ra egyértelmű határidőt kel megszabni. Ha a főeljárást még nem indították meg, a végzést meghozó bíróságnak különösen erre kell határidőt meghatározni.

| E. | Az eszköznek megfelelően figyelembe kell vennie a hazai szinten az adós nehézségeivel kapcsolatban alkalmazott gyakorlatok sokféleségét, többek között a létező küszöbértékeket, amelyek alatt egy természetes személy bankszámláját nem lehet letiltani. Az ilyen kérdéseknek az adós vagy állítólagos adós szokásos lakóhelye szerinti tagállam jogszabályainak hatálya alá kell tartozniuk. Azonban annak érdekében, hogy a hitelezők számára nagyobb legyen a jogbiztonság, a tagállamokat kötelezni kell a Bizottság mentességekkel kapcsolatos tájékoztatására, és a mentességeket nyilvánosságra is kell hozni. |
| --- | --- |

E.

Az eszköznek megfelelően figyelembe kell vennie a hazai szinten az adós nehézségeivel kapcsolatban alkalmazott gyakorlatok sokféleségét, többek között a létező küszöbértékeket, amelyek alatt egy természetes személy bankszámláját nem lehet letiltani. Az ilyen kérdéseknek az adós vagy állítólagos adós szokásos lakóhelye szerinti tagállam jogszabályainak hatálya alá kell tartozniuk. Azonban annak érdekében, hogy a hitelezők számára nagyobb legyen a jogbiztonság, a tagállamokat kötelezni kell a Bizottság mentességekkel kapcsolatos tájékoztatására, és a mentességeket nyilvánosságra is kell hozni.

| F. | Az EOPA-nak rendelkeznie kell arról, hogy a hitelező vállalja a kockázatot, amikor az EOPA végrehajtását kéri, és őt terhelheti a felelősség a végrehajtási intézkedések eredményeképpen az adós által elszenvedett minden kárért. |
| --- | --- |

F.

Az EOPA-nak rendelkeznie kell arról, hogy a hitelező vállalja a kockázatot, amikor az EOPA végrehajtását kéri, és őt terhelheti a felelősség a végrehajtási intézkedések eredményeképpen az adós által elszenvedett minden kárért.

13. ajánlás (a végzés jellege)

Az Európai Parlament úgy véli, hogy legalább az adósságot megállapító ítéletet követően lehetővé kell tenni a végzés kérelmezését. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a végzésnek nem kellene-e rendelkezésre állnia az eljárás egy korábbi szakaszában – például amikor az ügy érdemére vonatkozóan joghatósággal rendelkező bíróság úgy véli, hogy komoly kockázata van annak, hogy az ítéletét nem hajtják végre –, továbbá hogy milyen garanciákat kellene bevezetni.

Az Európai Parlament továbbá úgy gondolja, hogy mindegyik tagállamnak meg kellene határoznia, hogy melyik hatóság vagy hatóságok legyenek illetékesek az EODA kiadása tekintetében. Az így kijelölt hatóságok eseti alapon adnák ki az EODA-t, figyelembe véve minden egyes eset sajátos körülményeit.

14. ajánlás (a végzés anyagi hatálya)

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az adóst általános szabályként kötelezni kell a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térségben található minden vagyontárgyának közzétételére, hogy a hitelezőnek minél tágabb lehetőségei legyenek a cselekvésre.

15. ajánlás (a végzés végrehajthatósága)

Az Európai Parlament véleménye szerint csak az EODA-t elindító bíróság vagy hatóság módosíthassa vagy helyezhesse hatályon kívül a végzést. E végzésnek közbenső intézkedések nélkül az egész EU-ban végrehajthatónak kell lennie.

16. ajánlás (adósokra és állítólagos adósokra vonatkozó eljárási garanciák)

Az Európai Parlament véleménye szerint a kért eszköznek az adósokra vonatkozóan átfogó eljárási garanciákat kell tartalmaznia:

| A. | Az eszköznek megfelelő egyensúlyt kell teremtenie 95/46/EK irányelvben garantált és az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt, személyes adatok védelméhez való jog és az ítéletek eredményes végrehajtása között. Különösen fontos, hogy olyan biztosítékok álljanak rendelkezésre, amelyek védik az EODA következtében közzétett információkat és megakadályozzák helytelen felhasználásukat. |
| --- | --- |

A.

Az eszköznek megfelelő egyensúlyt kell teremtenie 95/46/EK irányelvben garantált és az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt, személyes adatok védelméhez való jog és az ítéletek eredményes végrehajtása között. Különösen fontos, hogy olyan biztosítékok álljanak rendelkezésre, amelyek védik az EODA következtében közzétett információkat és megakadályozzák helytelen felhasználásukat.

| B. | Az EODA-nak rendelkeznie kell arról, hogy a hitelező vállalja a kockázatot, amikor végzés végrehajtását kéri, és őt terhelheti a felelősség a közzététel eredményeképpen az adós által elszenvedett minden kárért. |
| --- | --- |

B.

Az EODA-nak rendelkeznie kell arról, hogy a hitelező vállalja a kockázatot, amikor végzés végrehajtását kéri, és őt terhelheti a felelősség a közzététel eredményeképpen az adós által elszenvedett minden kárért.

| C. | Az adósság maradéktalan visszafizetése eredményeképpen az EODA-t azonnal hatályon kívül kell helyezni, akár az adós egyoldalú kérésére is, amennyiben bizonyítja az adósság kiegyenlítését. |
| --- | --- |

C.

Az adósság maradéktalan visszafizetése eredményeképpen az EODA-t azonnal hatályon kívül kell helyezni, akár az adós egyoldalú kérésére is, amennyiben bizonyítja az adósság kiegyenlítését.

17. ajánlás (a nyilatkozatban tett hamis állítások miatt kiszabható büntetések)

Az Európai Parlament úgy véli, hogy a kért eszközben meg kell határozni azon büntetések keretit, amelyekkel a végrehajtás elmaradását vagy a hamis állításokat büntetnék, hogy a végzést egységesen és hatékonyan hajtsák végre a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség egészében.

---

(1)  A Tanács 2000. december 22-i 44/2001/EK rendelete a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról (HL L 12., 2001.1.16., 1. o.).

---

2011. május 11., szerda

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/7

---

2011. május 11., szerdaA pénzügyi intézmények vállalatirányítása

P7_TA(2011)0223

Az Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása a pénzügyi intézmények vállalatirányításáról (2010/2303(INI))

2012/C 377 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 2010/76/EU irányelvére a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a kereskedési könyvre és az újraértékpapírosításra vonatkozó tőkekövetelmények, továbbá a javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata tekintetében történő módosításáról (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 2010/76/EU irányelvére a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a kereskedési könyvre és az újraértékpapírosításra vonatkozó tőkekövetelmények, továbbá a javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata tekintetében történő módosításáról (1),

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0074/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0074/2011),

Megközelítés

| 1. | üdvözli a Bizottság zöld könyvét és a vállalatirányítási struktúráknak az Európai Unió egészében történő javítására nyíló lehetőséget; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság zöld könyvét és a vállalatirányítási struktúráknak az Európai Unió egészében történő javítására nyíló lehetőséget;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a belső piac megfelelő működése a pénzügyi rendszer stabilitásától, ezzel összefüggésben pedig az európai polgároknak és fogyasztóknak a pénzügyi intézményekbe és ügyletekbe vetett bizalmától függ; megjegyzi, hogy az eddig alkalmazott javadalmazási rendszerek nem megfelelő struktúrákhoz vezettek; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a belső piac megfelelő működése a pénzügyi rendszer stabilitásától, ezzel összefüggésben pedig az európai polgároknak és fogyasztóknak a pénzügyi intézményekbe és ügyletekbe vetett bizalmától függ; megjegyzi, hogy az eddig alkalmazott javadalmazási rendszerek nem megfelelő struktúrákhoz vezettek;

| 3. | tudatában van annak, hogy a pénzügyi válságot követően egyértelművé vált, hogy a fogyasztóvédelem minősége és a pénzügyi szolgáltatási ágazat biztosítékai tekintetében kézzelfogható és határozott javulásra van szükség, különösen az ellenőrzési és felügyeleti szempontokat illetően; |
| --- | --- |

3.

tudatában van annak, hogy a pénzügyi válságot követően egyértelművé vált, hogy a fogyasztóvédelem minősége és a pénzügyi szolgáltatási ágazat biztosítékai tekintetében kézzelfogható és határozott javulásra van szükség, különösen az ellenőrzési és felügyeleti szempontokat illetően;

| 4. | úgy véli, hogy a pénzügyi ágazatnak ki kell elégítenie a reálgazdaság igényeit, elő kell segítenie a fenntartható növekedést, valamint a lehető legnagyobb társadalmi felelősséget kell vállalnia; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a pénzügyi ágazatnak ki kell elégítenie a reálgazdaság igényeit, elő kell segítenie a fenntartható növekedést, valamint a lehető legnagyobb társadalmi felelősséget kell vállalnia;

| 5. | megjegyzi, hogy a közelmúltban lezajlott pénzügyi válság során a világ számos pénzügyi intézménye csődbe jutott, aminek jelentős költségeit az adófizetők fizették meg; úgy véli, hogy a Bizottság helyesen teszi, ha a pénzügyi intézmények csődjeinek minden lehetséges okát megvizsgálja egy újabb válság bekövetkezésének elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy a közelmúltban lezajlott pénzügyi válság során a világ számos pénzügyi intézménye csődbe jutott, aminek jelentős költségeit az adófizetők fizették meg; úgy véli, hogy a Bizottság helyesen teszi, ha a pénzügyi intézmények csődjeinek minden lehetséges okát megvizsgálja egy újabb válság bekövetkezésének elkerülése érdekében;

| 6. | megállapítja, hogy a pénzpiacok és pénzintézetek egyes szereplőinek magatartása nélkülözi az értékeket és az etikát; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi piacoknak és intézményeknek vállalati szociális felelősségük részeként tekintetbe kell venniük valamennyi érintett fél, közöttük az ügyfeleik, a részvényeseik és az alkalmazottaik érdekeit is; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy a pénzpiacok és pénzintézetek egyes szereplőinek magatartása nélkülözi az értékeket és az etikát; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi piacoknak és intézményeknek vállalati szociális felelősségük részeként tekintetbe kell venniük valamennyi érintett fél, közöttük az ügyfeleik, a részvényeseik és az alkalmazottaik érdekeit is;

| 7. | megjegyzi, hogy az Egyesült Államok Sarbanes-Oxley törvénye nem volt hatékony az amerikai intézmények védelme tekintetében a pénzügyi válság alatt, ugyanakkor megnövelte valamennyi jegyzett társaság – különösen a kkv-k – a jogszabálynak való megfeleléssel kapcsolatos költségeit, ezáltal csökkentve a versenyképességet és gátolva az új bejegyzett társaságok létrehozását; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági körülmények közepette, és mivel szükség van a növekedésre, az Európai Unióban mindenképpen el kell kerülni a „Sarbanes-Oxley hatást”; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy az Egyesült Államok Sarbanes-Oxley törvénye nem volt hatékony az amerikai intézmények védelme tekintetében a pénzügyi válság alatt, ugyanakkor megnövelte valamennyi jegyzett társaság – különösen a kkv-k – a jogszabálynak való megfeleléssel kapcsolatos költségeit, ezáltal csökkentve a versenyképességet és gátolva az új bejegyzett társaságok létrehozását; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági körülmények közepette, és mivel szükség van a növekedésre, az Európai Unióban mindenképpen el kell kerülni a „Sarbanes-Oxley hatást”;

| 8. | tudomásul veszi az Unióban található vállalatirányítási struktúrák és a tagállamok által az e struktúrák szabályozása céljából alkalmazott megközelítések sokféleségét; elismeri, hogy egy egységes megoldást alkalmazó megközelítés nem volna megfelelő, és károsan befolyásolná a pénzügyi intézmények versenyképességét; megjegyzi, hogy a nemzeti felügyeletek ismerik a fent említett, különböző megközelítéseket, és sok esetben a legalkalmasabb szereplők arra, hogy az uniós elvek szerinti döntéseket hozzanak; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy erős minimumszabványokat kell bevezetni annak érdekében, hogy a pénzügyi ágazat egészében felelősségteljes kormányzás valósuljon meg az Európai Unióban; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi az Unióban található vállalatirányítási struktúrák és a tagállamok által az e struktúrák szabályozása céljából alkalmazott megközelítések sokféleségét; elismeri, hogy egy egységes megoldást alkalmazó megközelítés nem volna megfelelő, és károsan befolyásolná a pénzügyi intézmények versenyképességét; megjegyzi, hogy a nemzeti felügyeletek ismerik a fent említett, különböző megközelítéseket, és sok esetben a legalkalmasabb szereplők arra, hogy az uniós elvek szerinti döntéseket hozzanak; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy erős minimumszabványokat kell bevezetni annak érdekében, hogy a pénzügyi ágazat egészében felelősségteljes kormányzás valósuljon meg az Európai Unióban;

| 9. | elismeri, hogy a vállalatirányítás területe folyamatosan fejlődik; úgy véli, hogy a célzott, elvi alapokon nyugvó szabályokat és a legjobb gyakorlatok rugalmas „tartsd be, vagy magyarázd meg” kódexét egyforma arányban ötvöző arányos megközelítés a célravezető; hangsúlyozza, hogy ezt rendszeres külső értékeléssel és megfelelő szabályozási felügyelettel kell kiegészíteni; |
| --- | --- |

9.

elismeri, hogy a vállalatirányítás területe folyamatosan fejlődik; úgy véli, hogy a célzott, elvi alapokon nyugvó szabályokat és a legjobb gyakorlatok rugalmas „tartsd be, vagy magyarázd meg” kódexét egyforma arányban ötvöző arányos megközelítés a célravezető; hangsúlyozza, hogy ezt rendszeres külső értékeléssel és megfelelő szabályozási felügyelettel kell kiegészíteni;

| 10. | úgy véli, hogy más területeken célravezetőbb volna egy ellenőrzéssel kiegészített, megerősített „tartsd be, vagy magyarázd meg” eljárás, melyhez egyedi jogszabályi követelmények és a megfelelésre vagy eltérésre vonatkozó mélyreható ellenőrzések társulnának, és hogy minőségi és mennyiségi értékelés is szükséges annak érdekében, hogy az előírásoknak való megfelelés ne váljon pusztán az űrlap megfelelő rubrikáinak kitöltéséből álló adminisztratív feladattá; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy más területeken célravezetőbb volna egy ellenőrzéssel kiegészített, megerősített „tartsd be, vagy magyarázd meg” eljárás, melyhez egyedi jogszabályi követelmények és a megfelelésre vagy eltérésre vonatkozó mélyreható ellenőrzések társulnának, és hogy minőségi és mennyiségi értékelés is szükséges annak érdekében, hogy az előírásoknak való megfelelés ne váljon pusztán az űrlap megfelelő rubrikáinak kitöltéséből álló adminisztratív feladattá;

| 11. | kéri, hogy a Bizottságot készítsen a pénzügyi intézmények ereje, stabilitása és versenyképessége megőrzésének szükségességét középpontba helyező költség-haszon elemzést minden olyan javaslatról, amelyről úgy véli, hogy javíthatja a vállalatirányítást, annak érdekében, hogy pénzügyi intézmények segítsék a gazdasági növekedést, figyelembe véve egyúttal a szabályozás elmulasztásának a pénzügyi stabilitásra és a reálgazdaságra gyakorolt hatását is; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy a Bizottságot készítsen a pénzügyi intézmények ereje, stabilitása és versenyképessége megőrzésének szükségességét középpontba helyező költség-haszon elemzést minden olyan javaslatról, amelyről úgy véli, hogy javíthatja a vállalatirányítást, annak érdekében, hogy pénzügyi intézmények segítsék a gazdasági növekedést, figyelembe véve egyúttal a szabályozás elmulasztásának a pénzügyi stabilitásra és a reálgazdaságra gyakorolt hatását is;

Kockázat

| 12. | megjegyzi, hogy néhány pénzügyi intézmény és felügyelet nem látja át, hogy az általa vállalt kockázatok jellege, nagyságrendje és összetettsége hozzájárult a pénzügyi válsághoz; úgy véli, hogy a hatékony kockázatkezelés jelentős és alapvető fontosságú tényező a jövőbeli válságok megelőzése szempontjából; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy néhány pénzügyi intézmény és felügyelet nem látja át, hogy az általa vállalt kockázatok jellege, nagyságrendje és összetettsége hozzájárult a pénzügyi válsághoz; úgy véli, hogy a hatékony kockázatkezelés jelentős és alapvető fontosságú tényező a jövőbeli válságok megelőzése szempontjából;

| 13. | felkér valamennyi pénzügyi intézményt, hogy vezessen be olyan hatékony igazgatási rendszert, amely biztosítja a kockázatkezelést, a jogszabályokkal való összhangot és a megfelelő belső ellenőrzési funkciókat (illetve biztosítók esetében biztosítás-matematikai funkciókat), stratégiákat, szakpolitikákat, folyamatokat és eljárásokat; |
| --- | --- |

13.

felkér valamennyi pénzügyi intézményt, hogy vezessen be olyan hatékony igazgatási rendszert, amely biztosítja a kockázatkezelést, a jogszabályokkal való összhangot és a megfelelő belső ellenőrzési funkciókat (illetve biztosítók esetében biztosítás-matematikai funkciókat), stratégiákat, szakpolitikákat, folyamatokat és eljárásokat;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi ágazatban a kockázat olyan belső adottság, amelyre szükség van a likviditás biztosítása, a versenyképesség előmozdítása, valamint a gazdasági növekedés biztosításának elősegítése érdekében; a jövőbeli pénzügyi válság elkerülése érdekében létfontosságú, hogy az igazgatótanácsok teljes mértékben megértsék és értékeljék a kockázatot; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi ágazatban a kockázat olyan belső adottság, amelyre szükség van a likviditás biztosítása, a versenyképesség előmozdítása, valamint a gazdasági növekedés biztosításának elősegítése érdekében; a jövőbeli pénzügyi válság elkerülése érdekében létfontosságú, hogy az igazgatótanácsok teljes mértékben megértsék és értékeljék a kockázatot;

| 15. | felszólít arra, hogy minden, gazdasági szempontból jelentős pénzügyi intézmény vonatkozásában hozzanak létre vezetőségi szintű, kötelező kockázati bizottságokat, illetve minden, gazdasági szempontból jelentős pénzügyi csoport vonatkozásában az anyavállalat vezetőségének szintjén működő, kötelező kockázati bizottságokat; az uniós felügyeleteknek az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve ki kell dolgozniuk az alkalmas és megfelelő személyek kiválasztására szolgáló kritériumokat és eljárásokat a vezető beosztású kockázatkezelő tisztviselők és valamennyi anyagi kockázatot vállaló szereplő vonatkozásában, és a nemzeti hatóságoknak biztosítaniuk kell az e kritériumoknak való megfelelést; |
| --- | --- |

15.

felszólít arra, hogy minden, gazdasági szempontból jelentős pénzügyi intézmény vonatkozásában hozzanak létre vezetőségi szintű, kötelező kockázati bizottságokat, illetve minden, gazdasági szempontból jelentős pénzügyi csoport vonatkozásában az anyavállalat vezetőségének szintjén működő, kötelező kockázati bizottságokat; az uniós felügyeleteknek az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve ki kell dolgozniuk az alkalmas és megfelelő személyek kiválasztására szolgáló kritériumokat és eljárásokat a vezető beosztású kockázatkezelő tisztviselők és valamennyi anyagi kockázatot vállaló szereplő vonatkozásában, és a nemzeti hatóságoknak biztosítaniuk kell az e kritériumoknak való megfelelést;

| 16. | úgy véli, hogy a kockázati bizottságnak vagy egyéb, azzal egyenértékű testületnek kellene ellátnia az ellenőrzés feladatát, valamint e bizottságnak kellene tanácsadást biztosítania az igazgatótanács számára az érintett pénzügyi intézmény pillanatnyi kockázati kitettségével és a jövőben követendő kockázati stratégiával kapcsolatban, beleértve a tőke- és likviditáskezelési stratégiákat is, figyelembe véve a felügyeletek és a nemzeti bankok által kidolgozott pénzügyi stabilitási értékeléseket is; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a kockázati bizottságnak vagy egyéb, azzal egyenértékű testületnek kellene ellátnia az ellenőrzés feladatát, valamint e bizottságnak kellene tanácsadást biztosítania az igazgatótanács számára az érintett pénzügyi intézmény pillanatnyi kockázati kitettségével és a jövőben követendő kockázati stratégiával kapcsolatban, beleértve a tőke- és likviditáskezelési stratégiákat is, figyelembe véve a felügyeletek és a nemzeti bankok által kidolgozott pénzügyi stabilitási értékeléseket is;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a kockázatkezeléssel kapcsolatos végső felelősség az igazgatótanácsra hárul, amelynek feladata a megfelelés kimutatása és a helyreállítási tervek kidolgozása is; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a kockázatkezeléssel kapcsolatos végső felelősség az igazgatótanácsra hárul, amelynek feladata a megfelelés kimutatása és a helyreállítási tervek kidolgozása is;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az aránytalan kockázatvállalás bármely intézményben összeegyeztethetetlen az igazgatósági tagok legfőbb felelősségével, nevezetesen a hosszú távú és fenntartható üzleti stratégiával. |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az aránytalan kockázatvállalás bármely intézményben összeegyeztethetetlen az igazgatósági tagok legfőbb felelősségével, nevezetesen a hosszú távú és fenntartható üzleti stratégiával.

| 19. | hangsúlyozza, hogy a vállalatoknak a kockázatkezelési és az operatív részleg között esetlegesen felmerülő konfliktusok kezelésére belső eljárást kell kialakítaniuk, amelyet a felügyeletnek kell felülvizsgálnia; ezen felül az igazgatótanács számára kötelezővé kell tenni a felügyeleti hatóságok tájékoztatását minden olyan jelentős kockázatról, amelyről az igazgatótanácsnak tudomása van; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a vállalatoknak a kockázatkezelési és az operatív részleg között esetlegesen felmerülő konfliktusok kezelésére belső eljárást kell kialakítaniuk, amelyet a felügyeletnek kell felülvizsgálnia; ezen felül az igazgatótanács számára kötelezővé kell tenni a felügyeleti hatóságok tájékoztatását minden olyan jelentős kockázatról, amelyről az igazgatótanácsnak tudomása van;

| 20. | támogatja a kockázatkezelési bizottság vagy külső felügyelők vállalaton belüli konfliktusokról vagy nem helyénvaló gyakorlatokról való tájékoztatására szolgáló csatornák létrehozását, elismerve ugyanakkor, hogy a gyakorlatok olykor eltérnek a politikáktól és a vállalatvezetés nem mindig ismeri a tényleges gyakorlatokat; |
| --- | --- |

20.

támogatja a kockázatkezelési bizottság vagy külső felügyelők vállalaton belüli konfliktusokról vagy nem helyénvaló gyakorlatokról való tájékoztatására szolgáló csatornák létrehozását, elismerve ugyanakkor, hogy a gyakorlatok olykor eltérnek a politikáktól és a vállalatvezetés nem mindig ismeri a tényleges gyakorlatokat;

| 21. | rámutat, hogy javítani kell a kockázatkezelés és az igazgatóság közötti kommunikációs rendszert, ennek keretében pedig a konfliktusok/problémák megoldása érdekében be kell vezetni a hierarchikus döntéshozatali eljárást; |
| --- | --- |

21.

rámutat, hogy javítani kell a kockázatkezelés és az igazgatóság közötti kommunikációs rendszert, ennek keretében pedig a konfliktusok/problémák megoldása érdekében be kell vezetni a hierarchikus döntéshozatali eljárást;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a vezető adatszolgáltató tisztviselőnek közvetlen hozzáféréssel kell rendelkeznie a vállalati igazgatótanácshoz; függetlensége és objektivitása csorbulásának elkerülése érdekében kinevezéséről és elbocsátásáról az igazgatótanács egésze határoz; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a vezető adatszolgáltató tisztviselőnek közvetlen hozzáféréssel kell rendelkeznie a vállalati igazgatótanácshoz; függetlensége és objektivitása csorbulásának elkerülése érdekében kinevezéséről és elbocsátásáról az igazgatótanács egésze határoz;

| 23. | javasolja továbbá, hogy alakítsanak ki jegyzőkönyvezési eljárást arra az esetre, ha a kockázatkezelési bizottságot felülbírálják, és ilyen esetben a jegyzőkönyveket juttassák el az ellenőrökhöz és a felügyeletekhez; |
| --- | --- |

23.

javasolja továbbá, hogy alakítsanak ki jegyzőkönyvezési eljárást arra az esetre, ha a kockázatkezelési bizottságot felülbírálják, és ilyen esetben a jegyzőkönyveket juttassák el az ellenőrökhöz és a felügyeletekhez;

| 24. | tudomásul veszi az átláthatósági irányelvet, amely előírja az intézmények számára, hogy üzleti beszámolójukban feltüntessék a fő kockázatokat, valamint a negyedik társasági jogi irányelvet, melynek értelmében az intézmények kötelesek ismertetni a pénzügyi jelentéstétellel kapcsolatos kockázatokra vonatkozó belső ellenőrzési rendszerüket; megjegyzi, hogy a pénzügyi intézmények számára elő kell írni a helyreállítási tervek és az azokkal kapcsolatos felügyeleti jelentések közzétételét; |
| --- | --- |

24.

tudomásul veszi az átláthatósági irányelvet, amely előírja az intézmények számára, hogy üzleti beszámolójukban feltüntessék a fő kockázatokat, valamint a negyedik társasági jogi irányelvet, melynek értelmében az intézmények kötelesek ismertetni a pénzügyi jelentéstétellel kapcsolatos kockázatokra vonatkozó belső ellenőrzési rendszerüket; megjegyzi, hogy a pénzügyi intézmények számára elő kell írni a helyreállítási tervek és az azokkal kapcsolatos felügyeleti jelentések közzétételét;

| 25. | úgy véli, hogy a pénzügyi intézmények számára kötelezővé kell tenni a belső ellenőrzés rendszerének megfelelőségéről és működőképességéről szóló – a lehető legkevesebb bürokráciával járó – jelentés évenkénti elkészítését, az igazgatóságszámára pedig e jelentés elfogadását; továbbá úgy véli, elő kell írni, hogy a külső könyvvizsgálók éves könyvvizsgálati jelentése is tartalmazzon egy ennek megfelelő részt; hangsúlyozza mindazonáltal, hogy az EU-ban el kell kerülni a Sarbanes-Oxley hatás bekövetkezését; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a pénzügyi intézmények számára kötelezővé kell tenni a belső ellenőrzés rendszerének megfelelőségéről és működőképességéről szóló – a lehető legkevesebb bürokráciával járó – jelentés évenkénti elkészítését, az igazgatóságszámára pedig e jelentés elfogadását; továbbá úgy véli, elő kell írni, hogy a külső könyvvizsgálók éves könyvvizsgálati jelentése is tartalmazzon egy ennek megfelelő részt; hangsúlyozza mindazonáltal, hogy az EU-ban el kell kerülni a Sarbanes-Oxley hatás bekövetkezését;

| 26. | úgy véli, hogy a pénzügyi intézményeken belül nagyobb figyelmet kell fordítani a kockázatokkal szembeni tudatosságot fokozó intézkedések végrehajtására, mivel a kockázatokkal szembeni tudatosság növelése a vállalat minden szintjén – még a dolgozók körében is – meghatározó a jobb kockázatkezelés szempontjából; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a pénzügyi intézményeken belül nagyobb figyelmet kell fordítani a kockázatokkal szembeni tudatosságot fokozó intézkedések végrehajtására, mivel a kockázatokkal szembeni tudatosság növelése a vállalat minden szintjén – még a dolgozók körében is – meghatározó a jobb kockázatkezelés szempontjából;

| 27. | egyetért azzal, hogy a banki, értékpapír- és biztosítási ágazat igazgatósági tagjai objektivitásának és döntéshozatali függetlenségének biztosítása érdekében uniós szinten meg kell erősíteni az érdekütközések megelőzésére irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

27.

egyetért azzal, hogy a banki, értékpapír- és biztosítási ágazat igazgatósági tagjai objektivitásának és döntéshozatali függetlenségének biztosítása érdekében uniós szinten meg kell erősíteni az érdekütközések megelőzésére irányuló intézkedéseket;

Az igazgatótanácsok

| 28. | felhívja az uniós felügyeleteket, hogy az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve dolgozzanak ki a rátermettséget mérő kritériumokat egy „alkalmas és megfelelő személy” kiválasztására szolgáló teszthez az ellenőrzött beosztásokra való egyéni alkalmasság felmérése céljából, és ez a teszt vegye figyelembe a pénzügyi intézmény jellegét, összetettségét és méretét; a felügyeleteknek kellő időben és hatékony módon el kell elvégezniük az értékelési és jóváhagyási eljárást, a szabályozott vállalatok véleményének kellő figyelembevételével; a felügyeleteknek a nagy és rendszerszinten jelentős pénzügyi intézmények esetében mélyreható ellenőrzéseket kell végezniük az igazgatók mind egyéni, mind a kollektíva szempontjából való alkalmassága, szakértelme és sokszínűsége vonatkozásában, valamint a kinevezéssel kapcsolatos megfelelőségük tekintetében, illetve az igazgatók vonatkozásában ugyanez elvégezendő a kibővített összetételű irányító testület és az igazgatók időbeosztásának tekintetében, figyelembe véve egyéb tevékenységeiket is; |
| --- | --- |

28.

felhívja az uniós felügyeleteket, hogy az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve dolgozzanak ki a rátermettséget mérő kritériumokat egy „alkalmas és megfelelő személy” kiválasztására szolgáló teszthez az ellenőrzött beosztásokra való egyéni alkalmasság felmérése céljából, és ez a teszt vegye figyelembe a pénzügyi intézmény jellegét, összetettségét és méretét; a felügyeleteknek kellő időben és hatékony módon el kell elvégezniük az értékelési és jóváhagyási eljárást, a szabályozott vállalatok véleményének kellő figyelembevételével; a felügyeleteknek a nagy és rendszerszinten jelentős pénzügyi intézmények esetében mélyreható ellenőrzéseket kell végezniük az igazgatók mind egyéni, mind a kollektíva szempontjából való alkalmassága, szakértelme és sokszínűsége vonatkozásában, valamint a kinevezéssel kapcsolatos megfelelőségük tekintetében, illetve az igazgatók vonatkozásában ugyanez elvégezendő a kibővített összetételű irányító testület és az igazgatók időbeosztásának tekintetében, figyelembe véve egyéb tevékenységeiket is;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan jogszabályokat, amelyek megkövetelik a nagy pénzügyi intézményektől, hogy igazgatótanácsukat rendszeres külső értékelésnek vessék alá az egyes igazgatók magas színvonalú munkavégzésének biztosítása érdekében, illetve azért, hogy az igazgatótanács egésze és annak bizottságai képesek legyenek az intézmény stratégiai célkitűzéseinek eredményes megvalósítására és a kockázatok kezelésére; megköveteli a nagy pénzügyi intézményektől, hogy éves jelentéseikben erősítsék meg a fent említett értékelés végrehajtását, nevezzék meg a külső értékelőt, ismertessék az értékelés hatókörét, és erősítsék meg, hogy valóban követték az értékelő ajánlásait; felhívja az európai felügyeleti hatóságokat, hogy az ágazattal, a részvényesekkel és a szabályozókkal konzultálva dolgozzanak ki útmutatást az ilyen értékelések hatókörével kapcsolatban; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan jogszabályokat, amelyek megkövetelik a nagy pénzügyi intézményektől, hogy igazgatótanácsukat rendszeres külső értékelésnek vessék alá az egyes igazgatók magas színvonalú munkavégzésének biztosítása érdekében, illetve azért, hogy az igazgatótanács egésze és annak bizottságai képesek legyenek az intézmény stratégiai célkitűzéseinek eredményes megvalósítására és a kockázatok kezelésére; megköveteli a nagy pénzügyi intézményektől, hogy éves jelentéseikben erősítsék meg a fent említett értékelés végrehajtását, nevezzék meg a külső értékelőt, ismertessék az értékelés hatókörét, és erősítsék meg, hogy valóban követték az értékelő ajánlásait; felhívja az európai felügyeleti hatóságokat, hogy az ágazattal, a részvényesekkel és a szabályozókkal konzultálva dolgozzanak ki útmutatást az ilyen értékelések hatókörével kapcsolatban;

| 30. | úgy véli, hogy a vezérigazgatói és az elnöki szerepkört el kell választani egymástól, de megjegyzi, hogy bizonyos körülmények közt rövid távon szükséges lehet a két szerep kombinálása; hangsúlyozza azt is, hogy a vállalati vezetési és javadalmazási politikáknak meg kell felelniük a Szerződések és az uniós irányelvek által a nők és férfiak közötti fizetési egyenlőség és egyenlő bánásmód elveinek és azokat elő kell, hogy mozdítsák; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a vezérigazgatói és az elnöki szerepkört el kell választani egymástól, de megjegyzi, hogy bizonyos körülmények közt rövid távon szükséges lehet a két szerep kombinálása; hangsúlyozza azt is, hogy a vállalati vezetési és javadalmazási politikáknak meg kell felelniük a Szerződések és az uniós irányelvek által a nők és férfiak közötti fizetési egyenlőség és egyenlő bánásmód elveinek és azokat elő kell, hogy mozdítsák;

| 31. | úgy véli, hogy az egységes vagy felügyelő bizottságok tagjainak – kollektív alapon – friss és a témába vágó szakképzettséggel, ismeretekkel és tapasztalattal kell rendelkezniük, beleértve a pénzügyi területet is, a pénzügyi vállalkozás közös irányítása érdekében; valamennyi gazdasági szempontból jelentős pénzügyi intézmény számára előírja, hogy a bizottságban nem vezetőségi tagoknak is kell lenniük, ugyanakkor úgy véli, hogy a megbízható és körültekintő irányítás biztosítása érdekében minden pénzügyi intézmény felügyelő bizottságában meg kell jelennie a tapasztalat, a szaktudás és személyiségjegyek sokféleségének, és a kinevezéseknek érdem alapján kell történniük; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az egységes vagy felügyelő bizottságok tagjainak – kollektív alapon – friss és a témába vágó szakképzettséggel, ismeretekkel és tapasztalattal kell rendelkezniük, beleértve a pénzügyi területet is, a pénzügyi vállalkozás közös irányítása érdekében; valamennyi gazdasági szempontból jelentős pénzügyi intézmény számára előírja, hogy a bizottságban nem vezetőségi tagoknak is kell lenniük, ugyanakkor úgy véli, hogy a megbízható és körültekintő irányítás biztosítása érdekében minden pénzügyi intézmény felügyelő bizottságában meg kell jelennie a tapasztalat, a szaktudás és személyiségjegyek sokféleségének, és a kinevezéseknek érdem alapján kell történniük;

| 32. | hangsúlyozza, hogy az igazgatóságokon belüli sokszínűség növelése csökkenti a válságnak való kitettséget és hozzájárul a gazdasági stabilitáshoz, valamint felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő fokozatos tervet a nemi sokszínűség növelésére, célul tűzve ki, hogy a pénzügyi intézmények igazgatóságaiban mindkét nem képviselői legalább
  30
  százalékos arányban legyenek jelen, továbbá biztosítsa e cél belátható időn belüli megvalósulását, valamint mérlegeljen intézkedéseket a szakmai, társadalmi és kulturális sokszínűség erősítése érdekében; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy az igazgatóságokon belüli sokszínűség növelése csökkenti a válságnak való kitettséget és hozzájárul a gazdasági stabilitáshoz, valamint felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő fokozatos tervet a nemi sokszínűség növelésére, célul tűzve ki, hogy a pénzügyi intézmények igazgatóságaiban mindkét nem képviselői legalább
  30
  százalékos arányban legyenek jelen, továbbá biztosítsa e cél belátható időn belüli megvalósulását, valamint mérlegeljen intézkedéseket a szakmai, társadalmi és kulturális sokszínűség erősítése érdekében;

| 33. | hangsúlyozza, hogy az igazgatóság változatosabb tagösszetétele valószínűleg javítani fogja a viták és a döntéshozatal színvonalát; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy az igazgatóság változatosabb tagösszetétele valószínűleg javítani fogja a viták és a döntéshozatal színvonalát;

| 34. | hangsúlyozza a munkavállalók képviselőinek az igazgatótanácsban betöltött jelentős szerepét, különösen a fenntartható vállalatirányításhoz fűződő hosszú távú érdekük, valamint a vállalat szervezeti felépítésével kapcsolatos tapasztalatuk és ismereteik alapján; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza a munkavállalók képviselőinek az igazgatótanácsban betöltött jelentős szerepét, különösen a fenntartható vállalatirányításhoz fűződő hosszú távú érdekük, valamint a vállalat szervezeti felépítésével kapcsolatos tapasztalatuk és ismereteik alapján;

| 35. | úgy véli, hogy az állami tulajdonú pénzügyi intézményeknek és pénzügyi hatóságoknak biztosítaniuk kell a kinevezési eljárások nyitottságát és függetlenségét; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy az állami tulajdonú pénzügyi intézményeknek és pénzügyi hatóságoknak biztosítaniuk kell a kinevezési eljárások nyitottságát és függetlenségét;

| 36. | hangsúlyozza, hogy az igazgatóknak elegendő időt kell fordítaniuk feladataik elvégzésére, és ehhez az irányvonalakat az uniós felügyeleti szerveknek kell kidolgozniuk, az ellenőrzést pedig az igazgatótanácsnak és a nemzeti felügyeleti szerveknek kell gyakorolniuk; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az igazgatóknak elegendő időt kell fordítaniuk feladataik elvégzésére, és ehhez az irányvonalakat az uniós felügyeleti szerveknek kell kidolgozniuk, az ellenőrzést pedig az igazgatótanácsnak és a nemzeti felügyeleti szerveknek kell gyakorolniuk;

| 37. | úgy véli, hogy az elfogultságot kellene vélelmezni minden olyan személlyel szemben, aki túl sok olyan igazgatótanács tagja, amelyek hátterében különböző pénzügyi csoportosulások állnak; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy az elfogultságot kellene vélelmezni minden olyan személlyel szemben, aki túl sok olyan igazgatótanács tagja, amelyek hátterében különböző pénzügyi csoportosulások állnak;

| 38. | kéri, hogy hatékonyan hajtsák végre az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló 2001/86/EK irányelvvel összefüggésben kiválasztott, a munkavállalók konzultációját és részvételét biztosító rendszerekre vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

38.

kéri, hogy hatékonyan hajtsák végre az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló 2001/86/EK irányelvvel összefüggésben kiválasztott, a munkavállalók konzultációját és részvételét biztosító rendszerekre vonatkozó szabályokat;

| 39. | úgy véli, hogy a felső vezetésnek és az igazgatótanácsnak tényleges felelősséggel és kötelezettséggel kell tartoznia a vállalatirányítási elvek létrehozásáért és alkalmazásáért a vállalkozás/vállalat valamennyi szintjén; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a felső vezetésnek és az igazgatótanácsnak tényleges felelősséggel és kötelezettséggel kell tartoznia a vállalatirányítási elvek létrehozásáért és alkalmazásáért a vállalkozás/vállalat valamennyi szintjén;

| 40. | szükségesnek tartja világosan meghatározott európai minimumkövetelmények meghatározását a pénzügyi intézmények igazgatósági tagjainak felelősségére vonatkozóan; |
| --- | --- |

40.

szükségesnek tartja világosan meghatározott európai minimumkövetelmények meghatározását a pénzügyi intézmények igazgatósági tagjainak felelősségére vonatkozóan;

| 41. | megállapítja, hogy az Európai Központi Bankot, az Európai Beruházási Bankot, az Európai Beruházási Alapot és valamennyi tagállam központi bankját férfi vezeti; megjegyzi, hogy csak nagyon kevés nő van jelenleg vezető pozícióban a tagállami központi bankoknál és a pénzügyi intézményeknél, |
| --- | --- |

41.

megállapítja, hogy az Európai Központi Bankot, az Európai Beruházási Bankot, az Európai Beruházási Alapot és valamennyi tagállam központi bankját férfi vezeti; megjegyzi, hogy csak nagyon kevés nő van jelenleg vezető pozícióban a tagállami központi bankoknál és a pénzügyi intézményeknél,

| 42. | úgy véli, hogy az igazgatóknak általános kötelességük kell legyen az elővigyázatosság és kötelezni kell őket, hogy a jelentős kockázatokat jelentsék a felügyeleteknek; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy az igazgatóknak általános kötelességük kell legyen az elővigyázatosság és kötelezni kell őket, hogy a jelentős kockázatokat jelentsék a felügyeleteknek;

| 43. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak nemi szempontból kiegyensúlyozott intézkedéseket a pénzügyi intézmények és európai uniós szervek kormányzóinak kinevezésekor; |
| --- | --- |

43.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak nemi szempontból kiegyensúlyozott intézkedéseket a pénzügyi intézmények és európai uniós szervek kormányzóinak kinevezésekor;

| 44. | olyan politikák előmozdítására ösztönzi a Bizottságot, melyek elősegítik, hogy a pénzügyi ágazatban, a mai gazdasági környezetben működő vállalatok értékeljék a férfiak és nők a döntéshozó testületekben való képviseletének arányát és megvalósítsák a nemek közti egyensúlyt; |
| --- | --- |

44.

olyan politikák előmozdítására ösztönzi a Bizottságot, melyek elősegítik, hogy a pénzügyi ágazatban, a mai gazdasági környezetben működő vállalatok értékeljék a férfiak és nők a döntéshozó testületekben való képviseletének arányát és megvalósítsák a nemek közti egyensúlyt;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a vállalatirányítási és javadalmazási politikáknak meg kell felelniük a Szerződések és az uniós irányelvek által megállapított, a nők és férfiak közötti egyenlő díjazás és egyenlő bánásmód elveinek, és azokat elő kell mozdítaniuk; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a vállalatirányítási és javadalmazási politikáknak meg kell felelniük a Szerződések és az uniós irányelvek által megállapított, a nők és férfiak közötti egyenlő díjazás és egyenlő bánásmód elveinek, és azokat elő kell mozdítaniuk;

Javadalmazás

| 46. | úgy véli, hogy a javadalmazási politikáknak az egyén és vállalata hosszú távú teljesítményén kell alapulnia annak biztosítása érdekében, hogy a javadalmazási politikák ne járuljanak hozzá a túlzott kockázatvállaláshoz és hogy a javadalmazási politikák vagy kifizetések soha nem áshatják alá a vállalat stabilitását; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a javadalmazási politikáknak az egyén és vállalata hosszú távú teljesítményén kell alapulnia annak biztosítása érdekében, hogy a javadalmazási politikák ne járuljanak hozzá a túlzott kockázatvállaláshoz és hogy a javadalmazási politikák vagy kifizetések soha nem áshatják alá a vállalat stabilitását;

| 47. | üdvözli a javadalmazási rendszernek a pénzügyi intézmények által már bevezetett változtatásait, melyek szerint a bónuszokat a vállalat hosszú távú sikeréhez kötik, és legkorábban csak három év elteltével lehet kifizetni; üdvözli továbbá azt a tényt, hogy a bónusz visszakövetelhető, amennyiben a gazdasági célkitűzések nem teljesültek; |
| --- | --- |

47.

üdvözli a javadalmazási rendszernek a pénzügyi intézmények által már bevezetett változtatásait, melyek szerint a bónuszokat a vállalat hosszú távú sikeréhez kötik, és legkorábban csak három év elteltével lehet kifizetni; üdvözli továbbá azt a tényt, hogy a bónusz visszakövetelhető, amennyiben a gazdasági célkitűzések nem teljesültek;

| 48. | hangsúlyozza, hogy valamennyi részvényopciót megfelelően közzé kell tenni és a megszolgálás időtartama legalább három év kell legyen; úgy véli, hogy a részvényeknél hasznosabb lenne a feltételes tőkeeszközök nagyobb mértékű használata, mivel azok kevesebb, a rövid távú haszonszerzéshez vezető érdekütközéssel járnak együtt; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy valamennyi részvényopciót megfelelően közzé kell tenni és a megszolgálás időtartama legalább három év kell legyen; úgy véli, hogy a részvényeknél hasznosabb lenne a feltételes tőkeeszközök nagyobb mértékű használata, mivel azok kevesebb, a rövid távú haszonszerzéshez vezető érdekütközéssel járnak együtt;

| 49. | megjegyzi, hogy a pénzügyi intézményeknél alkalmazott javadalmazási politika kérdésével a tőkekövetelményekről szóló harmadik irányelv foglalkozott (CRD III.). |
| --- | --- |

49.

megjegyzi, hogy a pénzügyi intézményeknél alkalmazott javadalmazási politika kérdésével a tőkekövetelményekről szóló harmadik irányelv foglalkozott (CRD III.).

| 50. | hangsúlyozza a tőkekövetelményekről szóló irányelvnek (CRD III) és a Szolvencia II. irányelvnek megfelelő szigorú javadalmazási politika fontosságát; reméli, hogy ezeket és az egyéb meglévő jogszabályi intézkedéseket 2011 és 2013 között gyors ütemben végrehajtják; felszólítja a Bizottságot, hogy 2015-ben tegyen közzé értékelő jelentést; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza a tőkekövetelményekről szóló irányelvnek (CRD III) és a Szolvencia II. irányelvnek megfelelő szigorú javadalmazási politika fontosságát; reméli, hogy ezeket és az egyéb meglévő jogszabályi intézkedéseket 2011 és 2013 között gyors ütemben végrehajtják; felszólítja a Bizottságot, hogy 2015-ben tegyen közzé értékelő jelentést;

| 51. | elismeri, hogy tagállamonként különböző strukturális megközelítések léteznek; ösztönzi azon gyakorlatok alkalmazását, amelyek erősítik a pénzügyi intézmények jogi formája, mérete, jellege, összetettsége és üzleti modellje szerinti vállalatirányítást; |
| --- | --- |

51.

elismeri, hogy tagállamonként különböző strukturális megközelítések léteznek; ösztönzi azon gyakorlatok alkalmazását, amelyek erősítik a pénzügyi intézmények jogi formája, mérete, jellege, összetettsége és üzleti modellje szerinti vállalatirányítást;

| 52. | megállapítja, hogy a jegyzett társaságok igazgatói javadalmazására vonatkozó aktuális ajánlások alkalmazása nem egységes és nem kielégítő; kéri ezért a Bizottságot, hogy terjesszen elő uniós szintű jogszabályt a jegyzett társaságok igazgatói javadalmazására vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy a jegyzett társaságok javadalmazási struktúrája ne ösztönözze a túlzott kockázatvállalást és egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az EU-ban; |
| --- | --- |

52.

megállapítja, hogy a jegyzett társaságok igazgatói javadalmazására vonatkozó aktuális ajánlások alkalmazása nem egységes és nem kielégítő; kéri ezért a Bizottságot, hogy terjesszen elő uniós szintű jogszabályt a jegyzett társaságok igazgatói javadalmazására vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy a jegyzett társaságok javadalmazási struktúrája ne ösztönözze a túlzott kockázatvállalást és egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az EU-ban;

| 53. | kiemeli különösen azt a problémát, hogy a részvényesek jelenleg nem ellenőrözhetik és nem ellenőrzik kellőképpen a pénzügyi intézmények javadalmazási politikáit; |
| --- | --- |

53.

kiemeli különösen azt a problémát, hogy a részvényesek jelenleg nem ellenőrözhetik és nem ellenőrzik kellőképpen a pénzügyi intézmények javadalmazási politikáit;

| 54. | kitart amellett, hogy a részvényesek számára teljes átláthatóságot kell biztosítani, hogy megfelelően tudják felügyelni a javadalmazási politikákat, és felszólít arra, hogy valamennyi intézmény tegye közzé legalább 1 millió eurós sávonként, hogy hány alkalmazottja részesül 1 millió eurót meghaladó összjavadalmazásban; |
| --- | --- |

54.

kitart amellett, hogy a részvényesek számára teljes átláthatóságot kell biztosítani, hogy megfelelően tudják felügyelni a javadalmazási politikákat, és felszólít arra, hogy valamennyi intézmény tegye közzé legalább 1 millió eurós sávonként, hogy hány alkalmazottja részesül 1 millió eurót meghaladó összjavadalmazásban;

| 55. | úgy véli, hogy a részvényeseknek segíteniük kell a fenntartható javadalmazási politikák kialakításában, és hogy a közgyűlésen – ahol jogukban áll a javadalmazási bizottság által meghatározott javadalmazási politika elutasítása – lehetőséget kell biztosítani számukra a javadalmazási politikáról kialakított álláspontjuk kinyilvánítására; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy a részvényeseknek segíteniük kell a fenntartható javadalmazási politikák kialakításában, és hogy a közgyűlésen – ahol jogukban áll a javadalmazási bizottság által meghatározott javadalmazási politika elutasítása – lehetőséget kell biztosítani számukra a javadalmazási politikáról kialakított álláspontjuk kinyilvánítására;

Felügyeletek, könyvvizsgálók és intézmények

| 56. | úgy véli, hogy a felügyeletek, a (belső és külső) könyvvizsgálók és az intézmények közti fokozott, háromoldalú párbeszéd növelné a jelentős vagy rendszerszintű kockázatok korai szakaszban történő észlelésének valószínűségét; arra ösztönzi a felügyeleteket, a rendszerszerű kockázatokkal foglalkozó európai testületet, a könyvvizsgálókat és az intézményeket, hogy kezdjenek nyílt megbeszéléseket és növeljék találkozóik gyakoriságát a prudenciális felügyelet megkönnyítése érdekében; ezenkívül ajánlja, hogy kerüljön sor kétoldalú találkozókra a fő pénzügyi intézmények könyvvizsgálói és felügyeletei között; úgy véli, hogy az igazgatótanács és a belső könyvvizsgáló feladata a szükséges belső ellenőrzések biztosítása a rendszerszintű kockázatok észlelése, valamint az igazgatótanács és a felügyeletek tájékoztatása e kockázatokról, a negatív következmények elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a felügyeletek, a (belső és külső) könyvvizsgálók és az intézmények közti fokozott, háromoldalú párbeszéd növelné a jelentős vagy rendszerszintű kockázatok korai szakaszban történő észlelésének valószínűségét; arra ösztönzi a felügyeleteket, a rendszerszerű kockázatokkal foglalkozó európai testületet, a könyvvizsgálókat és az intézményeket, hogy kezdjenek nyílt megbeszéléseket és növeljék találkozóik gyakoriságát a prudenciális felügyelet megkönnyítése érdekében; ezenkívül ajánlja, hogy kerüljön sor kétoldalú találkozókra a fő pénzügyi intézmények könyvvizsgálói és felügyeletei között; úgy véli, hogy az igazgatótanács és a belső könyvvizsgáló feladata a szükséges belső ellenőrzések biztosítása a rendszerszintű kockázatok észlelése, valamint az igazgatótanács és a felügyeletek tájékoztatása e kockázatokról, a negatív következmények elkerülése érdekében;

| 57. | hangsúlyozza, hogy a könyvvizsgálók elsődleges szerepét nem veszélyeztethetik szükségtelenül olyan többletfeladatok, mint a szakterületükön kívül eső nem könyvvizsgálati információk vizsgálata és értékelése; úgy véli, hogy a könyvvizsgálóknak közvetlen jelentést kellene tenniük a felügyeletek számára, amennyiben aggodalomra okot adó tényről szereznek tudomást, és részt kellene venniük a különleges ellenőrzések egész ágazatra kiterjedő értékeléseiben; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy a könyvvizsgálók elsődleges szerepét nem veszélyeztethetik szükségtelenül olyan többletfeladatok, mint a szakterületükön kívül eső nem könyvvizsgálati információk vizsgálata és értékelése; úgy véli, hogy a könyvvizsgálóknak közvetlen jelentést kellene tenniük a felügyeletek számára, amennyiben aggodalomra okot adó tényről szereznek tudomást, és részt kellene venniük a különleges ellenőrzések egész ágazatra kiterjedő értékeléseiben;

| 58. | ragaszkodik ahhoz, hogy a közhatóságok – ideértve az európai felügyeleti hatóságokat és a nemzeti felügyeleteket – magas szintű függetlenségi és vállalatirányítási normákhoz igazodva működjenek; |
| --- | --- |

58.

ragaszkodik ahhoz, hogy a közhatóságok – ideértve az európai felügyeleti hatóságokat és a nemzeti felügyeleteket – magas szintű függetlenségi és vállalatirányítási normákhoz igazodva működjenek;

A részvényesek és a közgyűlés

| 59. | ösztönzi az intézményi részvényeseket, hogy vállaljanak aktívabb szerepet az igazgatótanács és az általa követett stratégia megfelelő módon történő elszámoltatásában, annak érdekében, hogy az a haszonélvezők hosszú távú érdekeit tükrözze; |
| --- | --- |

59.

ösztönzi az intézményi részvényeseket, hogy vállaljanak aktívabb szerepet az igazgatótanács és az általa követett stratégia megfelelő módon történő elszámoltatásában, annak érdekében, hogy az a haszonélvezők hosszú távú érdekeit tükrözze;

| 60. | olyan jogi szabályozásra szólít fel, amely az EU területén harmadik fél nevében befektetések kezelésére jogosult valamennyi személy részéről nyilvános nyilatkozatot ír elő arra vonatkozóan, hogy alkalmaz-e intézményi befektetői kódexet (stewardship code), ha igen, melyiket és miért, ha nem, miért nem; |
| --- | --- |

60.

olyan jogi szabályozásra szólít fel, amely az EU területén harmadik fél nevében befektetések kezelésére jogosult valamennyi személy részéről nyilvános nyilatkozatot ír elő arra vonatkozóan, hogy alkalmaz-e intézményi befektetői kódexet (stewardship code), ha igen, melyiket és miért, ha nem, miért nem;

| 61. | úgy véli, hogy a meghatározott és arányos méretű ügyleteket egyedi részvényesi jóváhagyáshoz kell kötni vagy meg kell követelni, hogy a részvényeseket még az ügylet tényleges lebonyolítása előtt tájékoztassák, feltéve, hogy a részvényesek bevonása kivitelezhető, a bizalmas adatkezelés elvét tiszteletben tartják és a pénzügyi intézmény napi ügyvitele nem kerül veszélybe; az EÉPH az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve iránymutatásokat adhat a megfelelő referenciaérték tekintetében; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy a meghatározott és arányos méretű ügyleteket egyedi részvényesi jóváhagyáshoz kell kötni vagy meg kell követelni, hogy a részvényeseket még az ügylet tényleges lebonyolítása előtt tájékoztassák, feltéve, hogy a részvényesek bevonása kivitelezhető, a bizalmas adatkezelés elvét tiszteletben tartják és a pénzügyi intézmény napi ügyvitele nem kerül veszélybe; az EÉPH az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve iránymutatásokat adhat a megfelelő referenciaérték tekintetében;

| 62. | elismeri, hogy a kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletek esetében szükség van az átláthatóságra, valamint hogy a kapcsolt féllel kötött jelentős ügyletekről tájékoztatni kell a tőzsdei bejegyzést végző hatóságot, és a tájékoztatáshoz egy független tanácsadó által írt levelet kell csatolni, amely megerősíti, hogy az ügylet tisztességes és ésszerű, vagy az ügyletet részvényesi szavazásra kell bocsátani, amelyen a kapcsolt fél nem vehet részt; az EÉPH az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve iránymutatásokat adhat a megfelelő referenciaérték tekintetében; |
| --- | --- |

62.

elismeri, hogy a kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletek esetében szükség van az átláthatóságra, valamint hogy a kapcsolt féllel kötött jelentős ügyletekről tájékoztatni kell a tőzsdei bejegyzést végző hatóságot, és a tájékoztatáshoz egy független tanácsadó által írt levelet kell csatolni, amely megerősíti, hogy az ügylet tisztességes és ésszerű, vagy az ügyletet részvényesi szavazásra kell bocsátani, amelyen a kapcsolt fél nem vehet részt; az EÉPH az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve iránymutatásokat adhat a megfelelő referenciaérték tekintetében;

| 63. | felszólít az igazgatótanács valamennyi tagjának a közgyűlés kötelező éves választásain történő megválasztására, valamint az igazgatótanács politikájának jóváhagyására és az igazgatótanács mentesítésére irányuló kötelező éves kérelmek benyújtására az igazgatótanács elszámoltathatóbbá tétele és a nagyobb felelősség kultúrájának ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

63.

felszólít az igazgatótanács valamennyi tagjának a közgyűlés kötelező éves választásain történő megválasztására, valamint az igazgatótanács politikájának jóváhagyására és az igazgatótanács mentesítésére irányuló kötelező éves kérelmek benyújtására az igazgatótanács elszámoltathatóbbá tétele és a nagyobb felelősség kultúrájának ösztönzése érdekében;

| 64. | felszólít a tényleges részvényesi ellenőrzés megakadályozásának kivizsgálására és az ésszerű együttműködés szabályozási akadályainak felszámolására; |
| --- | --- |

64.

felszólít a tényleges részvényesi ellenőrzés megakadályozásának kivizsgálására és az ésszerű együttműködés szabályozási akadályainak felszámolására;

| 65. | kéri, hogy vezessék be az elektronikus szavazást a részvényesek arra való ösztönzése érdekében, hogy részt vegyenek a pénzügyi intézmény vállalatirányításában; |
| --- | --- |

65.

kéri, hogy vezessék be az elektronikus szavazást a részvényesek arra való ösztönzése érdekében, hogy részt vegyenek a pénzügyi intézmény vállalatirányításában;

| 66. | úgy véli, hogy minden nyilvános társaság számára lehetővé kell tenni, hogy alapító okiratában megválaszthassa, hogy tagjait név nélkül vagy névvel azonosítsák, és az utóbbi esetben a törvénynek biztosítania kell a tényleges azonosítást; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy minden nyilvános társaság számára lehetővé kell tenni, hogy alapító okiratában megválaszthassa, hogy tagjait név nélkül vagy névvel azonosítsák, és az utóbbi esetben a törvénynek biztosítania kell a tényleges azonosítást;

*

* *

| 67. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

67.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 329., 2010.12.14., 3. o.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/13

---

2011. május 11., szerdaAz EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodás

P7_TA(2011)0224

Az Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalások jelenlegi helyzetéről

2012/C 377 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásaira, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) multinacionális vállalatokról és szociálpolitikáról szóló háromoldalú elvi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásaira, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) multinacionális vállalatokról és szociálpolitikáról szóló háromoldalú elvi nyilatkozatára,

| — | tekintettel a WTO 4. miniszteri konferenciáján, 2001. november 14-én, Dohában elfogadott miniszteri nyilatkozatra, és különösen annak a különleges és differenciált elbánásról bánásmódról (SDT) szóló 44. bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO 4. miniszteri konferenciáján, 2001. november 14-én, Dohában elfogadott miniszteri nyilatkozatra, és különösen annak a különleges és differenciált elbánásról bánásmódról (SDT) szóló 44. bekezdésére,

| — | tekintettel az „EU és India közötti kapcsolatok: stratégiai partnerség” című, 2005. szeptember 29-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „EU és India közötti kapcsolatok: stratégiai partnerség” című, 2005. szeptember 29-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Bizottság „Globális Európa: nemzetközi versenyképesség. Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához” című, 2006. október 4-i közleményére (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Globális Európa: nemzetközi versenyképesség. Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához” című, 2006. október 4-i közleményére (COM(2006)0567),

| — | tekintettel az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodásról szóló, 2009. március 26-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodásról szóló, 2009. március 26-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a TRIPS-megállapodásról és a gyógyszerekhez való hozzáférésről szóló, 2007. július 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a TRIPS-megállapodásról és a gyógyszerekhez való hozzáférésről szóló, 2007. július 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a „Globális Európa – a versenyképesség külső szempontjai” című, 2007. május 22-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Globális Európa – a versenyképesség külső szempontjai” című, 2007. május 22-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Indiáról szóló országstratégiai dokumentumra (2007–2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Indiáról szóló országstratégiai dokumentumra (2007–2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Uniónak továbbra is elsőbbséget kell biztosítania a WTO-n keresztül létrejövő, szabályokon alapuló többoldalú kereskedelmi rendszernek, amely a legjobb kilátásokat nyújtja a nyitott és méltányos nemzetközi kereskedelem tekintetében azáltal, hogy megfelelő szabályokat állapít meg, és biztosítja azok betartását, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Uniónak továbbra is elsőbbséget kell biztosítania a WTO-n keresztül létrejövő, szabályokon alapuló többoldalú kereskedelmi rendszernek, amely a legjobb kilátásokat nyújtja a nyitott és méltányos nemzetközi kereskedelem tekintetében azáltal, hogy megfelelő szabályokat állapít meg, és biztosítja azok betartását,

| B. | mivel a dohai fejlesztési menetrend (DDA) sikeres és kiegyensúlyozott megvalósítása az Európai Unió és India számára egyaránt kulcsfontosságú, és mivel egy ilyen megállapodás nem zárja ki a kétoldalú WTO+ megállapodásokat, amelyek kiegészíthetik a többoldalú szabályozást, |
| --- | --- |

B.

mivel a dohai fejlesztési menetrend (DDA) sikeres és kiegyensúlyozott megvalósítása az Európai Unió és India számára egyaránt kulcsfontosságú, és mivel egy ilyen megállapodás nem zárja ki a kétoldalú WTO+ megállapodásokat, amelyek kiegészíthetik a többoldalú szabályozást,

| C. | mivel az Indiába irányuló közvetlen külföldi befektetések (kkb) legfőbb forrása az Európai Unió, amely 2009-ben az összes kkb 27 %-át biztosította; mivel ugyanakkor az Unió részesedése az utóbbi három évben csökkent, 2007-ben az összes kkb 37 %-áról 2008-ban 32, 2009-ben pedig 27 %-ra, miközben 2009-ben a Kínába áramló uniós kkb összege (5,3 milliárd euró) lényegesen meghaladta az Indiába irányuló befektetések összegét (3,1 milliárd euró), |
| --- | --- |

C.

mivel az Indiába irányuló közvetlen külföldi befektetések (kkb) legfőbb forrása az Európai Unió, amely 2009-ben az összes kkb 27 %-át biztosította; mivel ugyanakkor az Unió részesedése az utóbbi három évben csökkent, 2007-ben az összes kkb 37 %-áról 2008-ban 32, 2009-ben pedig 27 %-ra, miközben 2009-ben a Kínába áramló uniós kkb összege (5,3 milliárd euró) lényegesen meghaladta az Indiába irányuló befektetések összegét (3,1 milliárd euró),

| D. | mivel India 2000-ben az Európai Unió tizenhetedik legfontosabb kereskedelmi partnere volt, 2010-ben pedig a nyolcadik (akkoriban ez 67,8 milliárd euró értékű kereskedelmet jelentett); mivel azonban az EU relatív részesedése az indiai piacon 1999 és 2009 között 23,2 %-ról 14,5 %-ra csökkent, miközben Kína piaci részesedése ugyanezen idő alatt megnégyszereződött (1999-ben 2,6 %, 2009-ben 11,3 %), |
| --- | --- |

D.

mivel India 2000-ben az Európai Unió tizenhetedik legfontosabb kereskedelmi partnere volt, 2010-ben pedig a nyolcadik (akkoriban ez 67,8 milliárd euró értékű kereskedelmet jelentett); mivel azonban az EU relatív részesedése az indiai piacon 1999 és 2009 között 23,2 %-ról 14,5 %-ra csökkent, miközben Kína piaci részesedése ugyanezen idő alatt megnégyszereződött (1999-ben 2,6 %, 2009-ben 11,3 %),

| E. | mivel India az általános preferenciarendszer (GSP) legnagyobb kedvezményezettje; mivel 2009-ben az Európai Unió Indiából mintegy 19,9 milliárd euró értékben importált árukat preferenciális vagy zéró vámtarifával, ami az Indiából származó összes uniós import 83 %-t tette ki, |
| --- | --- |

E.

mivel India az általános preferenciarendszer (GSP) legnagyobb kedvezményezettje; mivel 2009-ben az Európai Unió Indiából mintegy 19,9 milliárd euró értékben importált árukat preferenciális vagy zéró vámtarifával, ami az Indiából származó összes uniós import 83 %-t tette ki,

| F. | mivel mindkét fél jelentős haszonra számít a vámtarifák eltörléséből, valamint a szolgáltatások kereskedelmének és a letelepedésnek a liberalizációjából, és megerősíti elkötelezettségét a vámtarifa-csökkentés, valamint a letelepedés és a szolgáltatások további liberalizációja mellett, |
| --- | --- |

F.

mivel mindkét fél jelentős haszonra számít a vámtarifák eltörléséből, valamint a szolgáltatások kereskedelmének és a letelepedésnek a liberalizációjából, és megerősíti elkötelezettségét a vámtarifa-csökkentés, valamint a letelepedés és a szolgáltatások további liberalizációja mellett,

| G. | mivel a kereskedelmi liberalizáció hasznosságának biztosítása érdekében a piacra jutáshoz átlátható és megfelelő szabályoknak és normáknak kell kapcsolódniuk, |
| --- | --- |

G.

mivel a kereskedelmi liberalizáció hasznosságának biztosítása érdekében a piacra jutáshoz átlátható és megfelelő szabályoknak és normáknak kell kapcsolódniuk,

| H. | mivel a piachoz való hozzáférést nem vámjellegű kereskedelmi akadályok (NTB-k) hátráltatják, úgymint egészségügyi és biztonsági előírások, technikai akadályok, mennyiségi korlátozások, megfelelőségi eljárások, kereskedelemvédelmi mechanizmusok, vámeljárások, a belső adórendszer, valamint a nemzetközi normák és szabványok elfogadásának hiánya; |
| --- | --- |

H.

mivel a piachoz való hozzáférést nem vámjellegű kereskedelmi akadályok (NTB-k) hátráltatják, úgymint egészségügyi és biztonsági előírások, technikai akadályok, mennyiségi korlátozások, megfelelőségi eljárások, kereskedelemvédelmi mechanizmusok, vámeljárások, a belső adórendszer, valamint a nemzetközi normák és szabványok elfogadásának hiánya;

| I. | mivel még nagyobb figyelmet kellene fordítani a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok – többek között a szabadalmak, a védjegyek vagy szolgáltatási védjegyek, a szerzői jog és hasonló jogok, a földrajzi jelzések (beleértve az eredetmegjelöléseket), az ipari minta és az integrált áramkörök topográfiája – elismerésével, megfelelő és hatékony védelmével, végrehajtásával és érvényesítésével kapcsolatos szempontokra, |
| --- | --- |

I.

mivel még nagyobb figyelmet kellene fordítani a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok – többek között a szabadalmak, a védjegyek vagy szolgáltatási védjegyek, a szerzői jog és hasonló jogok, a földrajzi jelzések (beleértve az eredetmegjelöléseket), az ipari minta és az integrált áramkörök topográfiája – elismerésével, megfelelő és hatékony védelmével, végrehajtásával és érvényesítésével kapcsolatos szempontokra,

| J. | mivel a hamisított gyógyszerek ártalmasak lehetnek az egészségre; mivel az EU-nak és Indiának össze kell fognia e probléma kezelése érdekében; |
| --- | --- |

J.

mivel a hamisított gyógyszerek ártalmasak lehetnek az egészségre; mivel az EU-nak és Indiának össze kell fognia e probléma kezelése érdekében;

| K. | mivel India a generikus gyógyszerek egyik legfőbb előállítója és exportőre, |
| --- | --- |

K.

mivel India a generikus gyógyszerek egyik legfőbb előállítója és exportőre,

| L. | mivel az egészségügyi programok sikere és fenntarthatósága nagyrészt az olcsó és minőségi generikus gyógyszerek folyamatos rendelkezésre állásától függ; tekintettel India vezető szerepére az ilyen gyógyszerek előállítása terén, valamint a TRIPS-plusz szellemi tulajdonra vonatkozó szabályoknak a generikus gyógyszerek elérhetőségére kifejtett kétségtelen és kedvezőtlen hatására, |
| --- | --- |

L.

mivel az egészségügyi programok sikere és fenntarthatósága nagyrészt az olcsó és minőségi generikus gyógyszerek folyamatos rendelkezésre állásától függ; tekintettel India vezető szerepére az ilyen gyógyszerek előállítása terén, valamint a TRIPS-plusz szellemi tulajdonra vonatkozó szabályoknak a generikus gyógyszerek elérhetőségére kifejtett kétségtelen és kedvezőtlen hatására,

| M. | mivel az együttműködési megállapodás 1. cikkének (1) bekezdése rendelkezik az emberi jogok és demokratikus elvek tiszteletben tartásáról; mivel ez a megállapodás lényeges elemét képezi, |
| --- | --- |

M.

mivel az együttműködési megállapodás 1. cikkének (1) bekezdése rendelkezik az emberi jogok és demokratikus elvek tiszteletben tartásáról; mivel ez a megállapodás lényeges elemét képezi,

| N. | mivel az uniós vállalkozások hozzáférését az indiai piachoz továbbra is számos nem vámjellegű kereskedelmi akadály hátráltatja, úgymint nagy terhet jelentő egészségügyi és biztonsági előírások, technikai akadályok, mennyiségi korlátozások, túlságosan korlátozó megfelelőségi eljárások, indokolatlan kereskedelemvédelmi mechanizmusok, vámeljárások, a belső adórendszer, valamint a nemzetközi normák és szabványok elfogadásának hiánya, |
| --- | --- |

N.

mivel az uniós vállalkozások hozzáférését az indiai piachoz továbbra is számos nem vámjellegű kereskedelmi akadály hátráltatja, úgymint nagy terhet jelentő egészségügyi és biztonsági előírások, technikai akadályok, mennyiségi korlátozások, túlságosan korlátozó megfelelőségi eljárások, indokolatlan kereskedelemvédelmi mechanizmusok, vámeljárások, a belső adórendszer, valamint a nemzetközi normák és szabványok elfogadásának hiánya,

Általános kérdések

| 1. | úgy véli, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásnak kiegyensúlyozottnak kell lennie, és összhangban kell állnia a WTO szabályaival és a WTO keretében vállalt kötelezettségekkel; úgy ítéli meg, hogy az Európai Unió számára a kereskedelem terén továbbra is a dohai fejlesztési menetrend sikeres megvalósítása élvez elsőbbséget, és hogy az Indiával folytatott szabadkereskedelmi tárgyalásoknak ki kell egészíteniük a többoldalú szabályozást; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásnak kiegyensúlyozottnak kell lennie, és összhangban kell állnia a WTO szabályaival és a WTO keretében vállalt kötelezettségekkel; úgy ítéli meg, hogy az Európai Unió számára a kereskedelem terén továbbra is a dohai fejlesztési menetrend sikeres megvalósítása élvez elsőbbséget, és hogy az Indiával folytatott szabadkereskedelmi tárgyalásoknak ki kell egészíteniük a többoldalú szabályozást;

| 2. | üdvözli a 2010. decemberében lezajlott EU–India csúcstalálkozó eredményét, és a tárgyalások felgyorsítására, valamint a főbb érdekeltekkel való konzultáció folytatására ösztönzi a tárgyaló feleket; emlékeztet rá, hogy az EU és India elkötelezték magukat arra, hogy felgyorsítják a szabadkereskedelmi megállapodásra vonatkozó tárgyalásokat, és hogy lényeges és érdemi előrehaladást érnek el egy nagyratörő és kiegyensúlyozott, széles alapokon nyugvó kereskedelmi és befektetési megállapodás mihamarabbi megkötése érdekében; csalódottságának ad hangot a tárgyalások lassú üteme miatt; kéri, hogy mindkét fél tegyen meg minden tőle telhetőt annak érdekében, hogy 2011 végéig megkössenek egy átfogó, nagyratörő és kiegyensúlyozott szabadkereskedelmi megállapodást; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a 2010. decemberében lezajlott EU–India csúcstalálkozó eredményét, és a tárgyalások felgyorsítására, valamint a főbb érdekeltekkel való konzultáció folytatására ösztönzi a tárgyaló feleket; emlékeztet rá, hogy az EU és India elkötelezték magukat arra, hogy felgyorsítják a szabadkereskedelmi megállapodásra vonatkozó tárgyalásokat, és hogy lényeges és érdemi előrehaladást érnek el egy nagyratörő és kiegyensúlyozott, széles alapokon nyugvó kereskedelmi és befektetési megállapodás mihamarabbi megkötése érdekében; csalódottságának ad hangot a tárgyalások lassú üteme miatt; kéri, hogy mindkét fél tegyen meg minden tőle telhetőt annak érdekében, hogy 2011 végéig megkössenek egy átfogó, nagyratörő és kiegyensúlyozott szabadkereskedelmi megállapodást;

| 3. | ösztönzi India szövetségi és központi kormányait, hogy a lehetséges előnyök maximális kihasználása érdekében hangolják össze a politikákat és az eljárásokat; |
| --- | --- |

3.

ösztönzi India szövetségi és központi kormányait, hogy a lehetséges előnyök maximális kihasználása érdekében hangolják össze a politikákat és az eljárásokat;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a közös kereskedelempolitika célkitűzéseinek teljes mértékben összhangban kell állniuk az Európai Unió általános célkitűzéseivel, és hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének értelmében a közös kereskedelempolitikát „az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni,” valamint hogy az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének értelmében annak hozzá kell járulnia többek között a fenntartható fejlődéshez, a szegénység felszámolásához és az emberi jogok védelméhez; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a közös kereskedelempolitika célkitűzéseinek teljes mértékben összhangban kell állniuk az Európai Unió általános célkitűzéseivel, és hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének értelmében a közös kereskedelempolitikát „az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni,” valamint hogy az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének értelmében annak hozzá kell járulnia többek között a fenntartható fejlődéshez, a szegénység felszámolásához és az emberi jogok védelméhez;

| 5. | tekintettel a két gazdaság egymást kiegészítő jellegére, rámutat arra, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásnak köszönhetően szélesedhet a lehetőségek skálája az EU és India közötti kereskedelem, beruházások és üzleti kapcsolatok terén; az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodást összességében mindenki számára előnyös forgatókönyvnek tekinti, ugyanakkor a szabadkereskedelmi megállapodás érzékeny uniós ágazatokra gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásainak meghatározása érdekében javasolja a meglévő ágazati sajátosságok értékelését; |
| --- | --- |

5.

tekintettel a két gazdaság egymást kiegészítő jellegére, rámutat arra, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásnak köszönhetően szélesedhet a lehetőségek skálája az EU és India közötti kereskedelem, beruházások és üzleti kapcsolatok terén; az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodást összességében mindenki számára előnyös forgatókönyvnek tekinti, ugyanakkor a szabadkereskedelmi megállapodás érzékeny uniós ágazatokra gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásainak meghatározása érdekében javasolja a meglévő ágazati sajátosságok értékelését;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásba annak alapvető fontosságú részeként foglaljon bele egy célratörő fejezetet a fenntartható fejlődésről; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásba annak alapvető fontosságú részeként foglaljon bele egy célratörő fejezetet a fenntartható fejlődésről;

Árukereskedelem

| 7. | üdvözli a számos szabadkereskedelmi szimuláció eredményeit, amelyek azt mutatják, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás növelné a teljes behozatal és kivitel mennyiségét, mind az Európai Unió, mind pedig India tekintetében; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi átlagos növekedési ütemben a kétoldalú kereskedelem értéke 2015-re várhatóan eléri a 160,6 milliárd eurót; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a számos szabadkereskedelmi szimuláció eredményeit, amelyek azt mutatják, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás növelné a teljes behozatal és kivitel mennyiségét, mind az Európai Unió, mind pedig India tekintetében; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi átlagos növekedési ütemben a kétoldalú kereskedelem értéke 2015-re várhatóan eléri a 160,6 milliárd eurót;

| 8. | megállapítja, hogy az India által alkalmazott átlagos vámtételek csökkentek, de még mindig lényegesen magasabbak, mint az uniós tarifák; különösen kiemeli, hogy az India által a nem mezőgazdasági termékek piacra jutása esetén alkalmazott átlagos vámtarifa jelenleg 10,1 %, szemben az uniós átlag 4 %-kal, a mezőgazdasági termékekre alkalmazott átlagos vámtarifa pedig Indiában 31,8 %, míg az EU-ban 13,5 %; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy az India által alkalmazott átlagos vámtételek csökkentek, de még mindig lényegesen magasabbak, mint az uniós tarifák; különösen kiemeli, hogy az India által a nem mezőgazdasági termékek piacra jutása esetén alkalmazott átlagos vámtarifa jelenleg 10,1 %, szemben az uniós átlag 4 %-kal, a mezőgazdasági termékekre alkalmazott átlagos vámtarifa pedig Indiában 31,8 %, míg az EU-ban 13,5 %;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az ipari kereskedelemnek a vámok kölcsönös és teljes, időzítést tekintve aszimmetrikusan megvalósuló eltörlését kell célul kitűznie, és hogy az ez alóli lehetséges kivételeket korlátozni kell és felül kell vizsgálni, illetve a kivételek nem érinthetnek olyan ágazatokat, amelyek mindkét fél számára nagy jelentőséggel bírnak, mint például a személygépkocsi-ágazat; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az ipari kereskedelemnek a vámok kölcsönös és teljes, időzítést tekintve aszimmetrikusan megvalósuló eltörlését kell célul kitűznie, és hogy az ez alóli lehetséges kivételeket korlátozni kell és felül kell vizsgálni, illetve a kivételek nem érinthetnek olyan ágazatokat, amelyek mindkét fél számára nagy jelentőséggel bírnak, mint például a személygépkocsi-ágazat;

| 10. | megjegyzi, hogy a megállapodásnak tiszteletben kell tartania a mezőgazdasági termékek kereskedelmével kapcsolatos érzékeny kérdéseket, ez azonban nem akadályozhatja a kiegészítő területek piacának megnyitását; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a megállapodásnak tiszteletben kell tartania a mezőgazdasági termékek kereskedelmével kapcsolatos érzékeny kérdéseket, ez azonban nem akadályozhatja a kiegészítő területek piacának megnyitását;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet az európai mezőgazdaságot érintő bármilyen negatív hatásra, különösen a piacok megnyitása, a géntechnológiával módosított szervezetek, a tejipar, a marhahúságazat, a szellemi tulajdon védelme és az eredetmegjelölés terén; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet az európai mezőgazdaságot érintő bármilyen negatív hatásra, különösen a piacok megnyitása, a géntechnológiával módosított szervezetek, a tejipar, a marhahúságazat, a szellemi tulajdon védelme és az eredetmegjelölés terén;

| 12. | fontosnak tartja, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás nagyratörő fejezeteket tartalmazzon a kereskedelem technikai akadályairól, valamint az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekről; kéri a Bizottságot, hogy e tekintetben foglalkozzon a még rendezetlen ügyekkel, például az állatjólét kérdésével; |
| --- | --- |

12.

fontosnak tartja, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás nagyratörő fejezeteket tartalmazzon a kereskedelem technikai akadályairól, valamint az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekről; kéri a Bizottságot, hogy e tekintetben foglalkozzon a még rendezetlen ügyekkel, például az állatjólét kérdésével;

| 13. | kéri mindkét felet annak biztosítására, hogy a szabályozást és a nem vámjellegű akadályokat oly módon kezeljék, hogy az ne gátolja az általános kereskedelmet; felhívja az EU-t és Indiát, hogy alakítsanak ki hatékony fegyelmezési eszközöket, amelyek meggátolják a kereskedelmet érintő szükségtelen szabályozási akadályok létrejöttét, és küzdjék le a meglévő akadályokat, tiszteletben tartva mindkét fél szabályozáshoz való jogát; |
| --- | --- |

13.

kéri mindkét felet annak biztosítására, hogy a szabályozást és a nem vámjellegű akadályokat oly módon kezeljék, hogy az ne gátolja az általános kereskedelmet; felhívja az EU-t és Indiát, hogy alakítsanak ki hatékony fegyelmezési eszközöket, amelyek meggátolják a kereskedelmet érintő szükségtelen szabályozási akadályok létrejöttét, és küzdjék le a meglévő akadályokat, tiszteletben tartva mindkét fél szabályozáshoz való jogát;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásnak kötelező érvényű államközi vitarendezési mechanizmust, a nem vámjellegű korlátozásokra vonatkozó közvetítésről szóló rendelkezéseket, valamint egy hatékony védzáradékot is magában kellene foglalnia; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásnak kötelező érvényű államközi vitarendezési mechanizmust, a nem vámjellegű korlátozásokra vonatkozó közvetítésről szóló rendelkezéseket, valamint egy hatékony védzáradékot is magában kellene foglalnia;

Szolgáltatások kereskedelme, letelepedés

| 15. | elismeri, hogy az indiai gazdaság leggyorsabban növekedő ágazata a szolgáltatási szektor; tudomásul veszi, hogy Indiának kifejezetten érdeke a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezményben (GATS) található 1. és 4. módozat liberalizációja; kijelenti, hogy az Unió a legtöbb szolgáltatás terén teljessé kívánja tenni a piaci hozzáférés liberalizációját és a nemzeti bánásmódot a 3. módozatban; megjegyzi, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás valamennyi törekvése nem érhető el a 4. módozatban való kötelezettségvállalások nélkül; hangsúlyozza, hogy óriási előnyei vannak a szakmai képesítések tagállami szintű és uniós szintű akkreditációjának, valamint mind az EU-ban, mind pedig Indiában a szakmai szolgáltatások terén létrejövő, a kölcsönös elismerésről és az engedélyezési követelményekről szóló megállapodásoknak, amelyekre könnyedén kiterjeszthető a szabadkereskedelmi megállapodás hatálya; kéri azonban, hogy készüljön alapos elemzés az egyes tagállamokra vonatkozóan annak érdekében, hogy kiküszöbölhetőek legyenek az Unió munkaerőpiacára gyakorolt káros hatások, amellett, hogy a szükséges képzettséggel rendelkező szakemberek ideiglenes tartózkodását engedélyezni kell a 4. módozatban; |
| --- | --- |

15.

elismeri, hogy az indiai gazdaság leggyorsabban növekedő ágazata a szolgáltatási szektor; tudomásul veszi, hogy Indiának kifejezetten érdeke a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezményben (GATS) található 1. és 4. módozat liberalizációja; kijelenti, hogy az Unió a legtöbb szolgáltatás terén teljessé kívánja tenni a piaci hozzáférés liberalizációját és a nemzeti bánásmódot a 3. módozatban; megjegyzi, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás valamennyi törekvése nem érhető el a 4. módozatban való kötelezettségvállalások nélkül; hangsúlyozza, hogy óriási előnyei vannak a szakmai képesítések tagállami szintű és uniós szintű akkreditációjának, valamint mind az EU-ban, mind pedig Indiában a szakmai szolgáltatások terén létrejövő, a kölcsönös elismerésről és az engedélyezési követelményekről szóló megállapodásoknak, amelyekre könnyedén kiterjeszthető a szabadkereskedelmi megállapodás hatálya; kéri azonban, hogy készüljön alapos elemzés az egyes tagállamokra vonatkozóan annak érdekében, hogy kiküszöbölhetőek legyenek az Unió munkaerőpiacára gyakorolt káros hatások, amellett, hogy a szükséges képzettséggel rendelkező szakemberek ideiglenes tartózkodását engedélyezni kell a 4. módozatban;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a szolgáltatások liberalizációja semmiképpen sem csorbíthatja a szolgáltatások, főképpen a közszolgáltatások szabályozásához való jogot; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a szolgáltatások liberalizációja semmiképpen sem csorbíthatja a szolgáltatások, főképpen a közszolgáltatások szabályozásához való jogot;

| 17. | megállapítja, hogy a szolgáltatások kereskedelme az Unió és India között mindent egybevéve kiegyensúlyozatlan: az Unió szolgáltatásainak 1,9 %-át exportálja Indiába, míg India exportjának 11,6 %-a az Unióba irányul; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy a szolgáltatások kereskedelme az Unió és India között mindent egybevéve kiegyensúlyozatlan: az Unió szolgáltatásainak 1,9 %-át exportálja Indiába, míg India exportjának 11,6 %-a az Unióba irányul;

| 18. | határozottan ösztönzi Indiát arra, hogy dolgozzon ki megfelelő adatvédelmi jogszabályokat, amelyek lehetővé tennék, hogy elérje a megfelelő adatvédelmi szinttel rendelkező ország státuszát, ami lehetővé teszi személyes adatok átvételét az Európai Unióból az uniós jogszabályok alapján és azokkal összhangban; |
| --- | --- |

18.

határozottan ösztönzi Indiát arra, hogy dolgozzon ki megfelelő adatvédelmi jogszabályokat, amelyek lehetővé tennék, hogy elérje a megfelelő adatvédelmi szinttel rendelkező ország státuszát, ami lehetővé teszi személyes adatok átvételét az Európai Unióból az uniós jogszabályok alapján és azokkal összhangban;

| 19. | úgy véli, hogy a külföldi ügyvédi irodák és számviteli cégek Indiában való működésének engedélyezése jelentős előnyökkel fog járni az indiai gazdaság és szakemberek, valamint a nemzetközi jog és számvitel terén tapasztalatokkal rendelkező európai cégek és ügyfeleik számára; felhívja a Bizottságot, hogy az indiai hatóságokkal együttműködve tárja fel a jogi és számviteli szolgáltatások a szabadkereskedelmi megállapodásban történő liberalizálásának lehetőségeit és alkalmazási körét; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a külföldi ügyvédi irodák és számviteli cégek Indiában való működésének engedélyezése jelentős előnyökkel fog járni az indiai gazdaság és szakemberek, valamint a nemzetközi jog és számvitel terén tapasztalatokkal rendelkező európai cégek és ügyfeleik számára; felhívja a Bizottságot, hogy az indiai hatóságokkal együttműködve tárja fel a jogi és számviteli szolgáltatások a szabadkereskedelmi megállapodásban történő liberalizálásának lehetőségeit és alkalmazási körét;

| 20. | arra ösztönzi Indiát, hogy még inkább nyissa meg a banki, biztosítási és kiskereskedelmi ágazatokat összhangban azzal az indiai hatóságok által bejelentett reformmal, amellyel elismerték, hogy a megfelelő pénzügyi szabályozás fontos szerepet játszik a pénzügyi szolgáltatások felügyeletében, a rendszerkockázatok csökkentésében és a lehető legmagasabb szintű fogyasztóvédelem biztosításában; |
| --- | --- |

20.

arra ösztönzi Indiát, hogy még inkább nyissa meg a banki, biztosítási és kiskereskedelmi ágazatokat összhangban azzal az indiai hatóságok által bejelentett reformmal, amellyel elismerték, hogy a megfelelő pénzügyi szabályozás fontos szerepet játszik a pénzügyi szolgáltatások felügyeletében, a rendszerkockázatok csökkentésében és a lehető legmagasabb szintű fogyasztóvédelem biztosításában;

Befektetés

| 21. | kéri a Bizottságot, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásba vegyen fel egy befektetésekről szóló fejezetet, amely lehetővé teszi, hogy az egymás piacán eszközölt befektetések sokkal zökkenőmentesebbé váljanak azáltal, hogy előmozdítja és védi a befektetési ügyleteket a közvetlen lehetőségek egyidejű feltárása mellett; javasolja, hogy egy ilyen befektetésre vonatkozó fejezet írja elő a mindkét gazdaság befektetőit szolgáló egyablakos tájékoztatási rendszer létrehozását, amely ismerteti a befektetési szabályok és gyakorlatok különbségeit, továbbá tájékoztatást nyújt valamennyi jogi vonatkozás tekintetében; |
| --- | --- |

21.

kéri a Bizottságot, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásba vegyen fel egy befektetésekről szóló fejezetet, amely lehetővé teszi, hogy az egymás piacán eszközölt befektetések sokkal zökkenőmentesebbé váljanak azáltal, hogy előmozdítja és védi a befektetési ügyleteket a közvetlen lehetőségek egyidejű feltárása mellett; javasolja, hogy egy ilyen befektetésre vonatkozó fejezet írja elő a mindkét gazdaság befektetőit szolgáló egyablakos tájékoztatási rendszer létrehozását, amely ismerteti a befektetési szabályok és gyakorlatok különbségeit, továbbá tájékoztatást nyújt valamennyi jogi vonatkozás tekintetében;

| 22. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a befektetések védelmére vonatkozó rendelkezések ne gyengítsék a felek azon jogosultságát, hogy kötelező engedélyeket állítsanak ki, és ne ássák alá az egyéb közegészségügyi politikákat sem; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a befektetések védelmére vonatkozó rendelkezések ne gyengítsék a felek azon jogosultságát, hogy kötelező engedélyeket állítsanak ki, és ne ássák alá az egyéb közegészségügyi politikákat sem;

Közbeszerzés

| 23. | örömmel veszi tudomásul, hogy India hozzájárult ahhoz, hogy belefoglalja a közbeszerzést a szabadkereskedelmi megállapodásba; azonban sajnálattal állapítja meg, hogy ez csak szövetségi szinten történt meg; kéri a Bizottságot, hogy tárgyaljon a hatékony és átlátható közbeszerzési rendszerekről; felszólítja Indiát, hogy átlátható és tisztességes eljárásokat alkalmazzon a közbeszerzési szerződések odaítélésére, és tegye hozzáférhetővé a közbeszerzéseket az európai vállalkozások számára; kéri Indiát, hogy gondoskodjon a lehető legszélesebb alkalmazási körről, amelybe különösen a közszférában működő vállalkozások is beletartoznak; |
| --- | --- |

23.

örömmel veszi tudomásul, hogy India hozzájárult ahhoz, hogy belefoglalja a közbeszerzést a szabadkereskedelmi megállapodásba; azonban sajnálattal állapítja meg, hogy ez csak szövetségi szinten történt meg; kéri a Bizottságot, hogy tárgyaljon a hatékony és átlátható közbeszerzési rendszerekről; felszólítja Indiát, hogy átlátható és tisztességes eljárásokat alkalmazzon a közbeszerzési szerződések odaítélésére, és tegye hozzáférhetővé a közbeszerzéseket az európai vállalkozások számára; kéri Indiát, hogy gondoskodjon a lehető legszélesebb alkalmazási körről, amelybe különösen a közszférában működő vállalkozások is beletartoznak;

Kereskedelem és verseny

| 24. | örömmel állapítja meg, hogy előrelépés történt az EU–India szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelemre és versenyre vonatkozó fejezetének kidolgozásában, és felhívja mindkét felet, hogy fokozzák együttműködésüket a kereskedelemhez kapcsolódó verseny, a szellemi tulajdonjogok, valamint az ipar- és kereskedelempolitika terén; |
| --- | --- |

24.

örömmel állapítja meg, hogy előrelépés történt az EU–India szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelemre és versenyre vonatkozó fejezetének kidolgozásában, és felhívja mindkét felet, hogy fokozzák együttműködésüket a kereskedelemhez kapcsolódó verseny, a szellemi tulajdonjogok, valamint az ipar- és kereskedelempolitika terén;

| 25. | örömmel fogadja India kötelezettségvállalását a szilárd szellemi tulajdonjogi rendszerre, valamint – közegészségügyi kötelezettségeinek teljesítése, különösen a gyógyszerekhez való hozzáférés érdekében – a TRIPS rugalmassági lehetőségek nemzetközi és hazai jogalkotásban történő kihasználására vonatkozóan; arra ösztönzi Indiát, hogy szigorúan vezesse be és tartassa be a rendszert az alapvető gyógyszerekhez való hozzáférés javítása mellett; felkéri az Uniót és Indiát annak biztosítására, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás szerinti kötelezettségvállalások ne gátolják az alapvető gyógyszerekhez való hozzáférést, miközben India fejleszti kapacitásait áthelyezve azokat a generikus gyógyszeriparból a kutatásalapú iparba; támogatja az Unió és India közötti együttműködést saját kutatásalapú gyógyszeriparuk terén a kölcsönös hasznot hozó növekedés biztosítása céljából; |
| --- | --- |

25.

örömmel fogadja India kötelezettségvállalását a szilárd szellemi tulajdonjogi rendszerre, valamint – közegészségügyi kötelezettségeinek teljesítése, különösen a gyógyszerekhez való hozzáférés érdekében – a TRIPS rugalmassági lehetőségek nemzetközi és hazai jogalkotásban történő kihasználására vonatkozóan; arra ösztönzi Indiát, hogy szigorúan vezesse be és tartassa be a rendszert az alapvető gyógyszerekhez való hozzáférés javítása mellett; felkéri az Uniót és Indiát annak biztosítására, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás szerinti kötelezettségvállalások ne gátolják az alapvető gyógyszerekhez való hozzáférést, miközben India fejleszti kapacitásait áthelyezve azokat a generikus gyógyszeriparból a kutatásalapú iparba; támogatja az Unió és India közötti együttműködést saját kutatásalapú gyógyszeriparuk terén a kölcsönös hasznot hozó növekedés biztosítása céljából;

| 26. | kéri a Bizottságot, hogy a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos tárgyalások során ne ragaszkodjon az adatkizárólagossághoz, amint arra a 2007. július 12-i európai parlamenti állásfoglalás is felhív, továbbá ismerje el, hogy az adatkizárólagosság messzemenő következményekkel járhat a generikus gyógyszerek gyártását illetően, és ezért csorbítja a gyógyszerekhez és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférési lehetőséget a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

26.

kéri a Bizottságot, hogy a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos tárgyalások során ne ragaszkodjon az adatkizárólagossághoz, amint arra a 2007. július 12-i európai parlamenti állásfoglalás is felhív, továbbá ismerje el, hogy az adatkizárólagosság messzemenő következményekkel járhat a generikus gyógyszerek gyártását illetően, és ezért csorbítja a gyógyszerekhez és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférési lehetőséget a fejlődő országokban;

| 27. | felszólítja a Bizottságot és az érintett indiai hatóságokat, hogy közösen dolgozzák ki a hamisított gyógyszerek meghatározását oly módon, hogy az ne akadályozza az alapvető gyógyszerekhez való hozzáférést, továbbá hangolják össze fellépéseiket a hamisítás, és különösen a betegek egészségére ártalmas hamisított gyógyszerek elleni eredményes küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a Bizottságot és az érintett indiai hatóságokat, hogy közösen dolgozzák ki a hamisított gyógyszerek meghatározását oly módon, hogy az ne akadályozza az alapvető gyógyszerekhez való hozzáférést, továbbá hangolják össze fellépéseiket a hamisítás, és különösen a betegek egészségére ártalmas hamisított gyógyszerek elleni eredményes küzdelem érdekében;

| 28. | hangsúlyozza az oltalom alatt álló földrajzi jelzések szigorú védelmének alapvető jelentőségét, amely védelemnek legkésőbb a szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépésekor szintén érvénybe kell lépnie; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza az oltalom alatt álló földrajzi jelzések szigorú védelmének alapvető jelentőségét, amely védelemnek legkésőbb a szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépésekor szintén érvénybe kell lépnie;

Kereskedelem és fenntartható fejlődés

| 29. | elismeri, hogy a fenntartható fejlődésről szóló fejezet a szabadkereskedelmi megállapodás alapvető részét képezi, és felszólítja mindkét felet, hogy olyan ambiciózus fejezetről állapodjanak meg, amely tükrözi a fenntartható fejlődés előmozdítása és a közös értékeken alapuló inkluzív növekedés iránti közös elkötelezettséget; sürgeti a Bizottságot, hogy foglaljon bele a megállapodásba kötelező érvényű rendelkezéseket az emberi jogokról, a környezetvédelmi normákról, a vállalati társadalmi felelősségvállalásról és ezek végrehajtásáról, valamint a szerződésszegés esetén alkalmazandó intézkedésekről; |
| --- | --- |

29.

elismeri, hogy a fenntartható fejlődésről szóló fejezet a szabadkereskedelmi megállapodás alapvető részét képezi, és felszólítja mindkét felet, hogy olyan ambiciózus fejezetről állapodjanak meg, amely tükrözi a fenntartható fejlődés előmozdítása és a közös értékeken alapuló inkluzív növekedés iránti közös elkötelezettséget; sürgeti a Bizottságot, hogy foglaljon bele a megállapodásba kötelező érvényű rendelkezéseket az emberi jogokról, a környezetvédelmi normákról, a vállalati társadalmi felelősségvállalásról és ezek végrehajtásáról, valamint a szerződésszegés esetén alkalmazandó intézkedésekről;

| 30. | kéri, hogy ez a fejezet legalább térjen ki az ILO nyolc alapvető egyezményének és négy prioritást élvező egyezményének, valamint a nemzetközi megállapodásokban foglalt környezetvédelmi normák betartására, továbbá az arra irányuló ösztönzőkre is, hogy a vállalatok maguk kezdeményezzék a vállalati társadalmi felelősségvállalást, valamint térjen ki a vállalatok és vállalatcsoportok részéről tanúsítandó gondossági kötelezettségre; |
| --- | --- |

30.

kéri, hogy ez a fejezet legalább térjen ki az ILO nyolc alapvető egyezményének és négy prioritást élvező egyezményének, valamint a nemzetközi megállapodásokban foglalt környezetvédelmi normák betartására, továbbá az arra irányuló ösztönzőkre is, hogy a vállalatok maguk kezdeményezzék a vállalati társadalmi felelősségvállalást, valamint térjen ki a vállalatok és vállalatcsoportok részéről tanúsítandó gondossági kötelezettségre;

| 31. | örömmel veszi tudomásul az indiai kormány gyermekmunka felszámolása érdekében tett erőfeszítéseit; felszólítja az indiai kormányt és a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa azokat a tevékenységeket, amelyek célja a gyerekek iskoláztatásának elősegítése; |
| --- | --- |

31.

örömmel veszi tudomásul az indiai kormány gyermekmunka felszámolása érdekében tett erőfeszítéseit; felszólítja az indiai kormányt és a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa azokat a tevékenységeket, amelyek célja a gyerekek iskoláztatásának elősegítése;

| 32. | hangsúlyozza, hogy fontos biztosítani, hogy a különleges gazdasági övezeteket kihasználó uniós vállalatok is tiszteletben tartsák az India által is megerősített ILO-egyezményeken alapuló alapvető munkavállalói jogokat és egyéb munkavállalói jogokat; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy fontos biztosítani, hogy a különleges gazdasági övezeteket kihasználó uniós vállalatok is tiszteletben tartsák az India által is megerősített ILO-egyezményeken alapuló alapvető munkavállalói jogokat és egyéb munkavállalói jogokat;

| 33. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogok, a demokrácia és a biztonság alapvetően fontos szerepet játszik az Unió és India közötti kapcsolatban; ezért kéri mindkét felet, hogy fokozzák a nyitott kérdésekről folytatott párbeszédet, különös tekintettel Kasmírra; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogok, a demokrácia és a biztonság alapvetően fontos szerepet játszik az Unió és India közötti kapcsolatban; ezért kéri mindkét felet, hogy fokozzák a nyitott kérdésekről folytatott párbeszédet, különös tekintettel Kasmírra;

| 34. | határozottan támogatja, hogy az emberi jogokról szóló, jogilag kötelező jellegű záradékok kerüljenek be az EU nemzetközi megállapodásaiba, a Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján létrehozott egyértelmű és pontos konzultációs mechanizmussal együtt; |
| --- | --- |

34.

határozottan támogatja, hogy az emberi jogokról szóló, jogilag kötelező jellegű záradékok kerüljenek be az EU nemzetközi megállapodásaiba, a Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján létrehozott egyértelmű és pontos konzultációs mechanizmussal együtt;

Az Európai Parlament szerepe

| 35. | elvárja, hogy a Tanács és a Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés (5) értelmében a Parlament egyetértését kérje a szabadkereskedelmi megállapodásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

35.

elvárja, hogy a Tanács és a Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés (5) értelmében a Parlament egyetértését kérje a szabadkereskedelmi megállapodásra vonatkozóan;

| 36. | arra kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásban teljes mértékben vegyék figyelembe a jelen állásfoglalásban az Európai Parlament által kifejtett nézeteket; emlékeztet arra, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépéséhez az EP jóváhagyása szükséges; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az EP jóváhagyása előtt egyáltalán ne javasolják a megállapodás ideiglenes alkalmazását; |
| --- | --- |

36.

arra kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásban teljes mértékben vegyék figyelembe a jelen állásfoglalásban az Európai Parlament által kifejtett nézeteket; emlékeztet arra, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépéséhez az EP jóváhagyása szükséges; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az EP jóváhagyása előtt egyáltalán ne javasolják a megállapodás ideiglenes alkalmazását;

Egyéb megfontolások

| 37. | örömmel állapítja meg, hogy India előrelépést tett a fejlesztési segélyek adományozójaként és kedvezményezettjeként egyaránt; |
| --- | --- |

37.

örömmel állapítja meg, hogy India előrelépést tett a fejlesztési segélyek adományozójaként és kedvezményezettjeként egyaránt;

| 38. | hangsúlyozza, hogy amennyiben az Unió és India közötti gazdasági együttműködés alapját a közös egyetemes értékek rendszere képezi, akkor ez a más országokkal folytatott együttműködés számára is irányadóvá válhat; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy amennyiben az Unió és India közötti gazdasági együttműködés alapját a közös egyetemes értékek rendszere képezi, akkor ez a más országokkal folytatott együttműködés számára is irányadóvá válhat;

| 39. | úgy véli, hogy az Uniónak kiemelt figyelmet kell fordítania a kis- és középvállalkozási (kkv) ágazatra Indiában, ezért javasolja, hogy az Unió és India közötti valamennyi fejlesztési együttműködési programban erősítsék a kkv-ket a piacvezérelt helyi projektek finanszírozását elősegítő intézkedések révén; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy az Uniónak kiemelt figyelmet kell fordítania a kis- és középvállalkozási (kkv) ágazatra Indiában, ezért javasolja, hogy az Unió és India közötti valamennyi fejlesztési együttműködési programban erősítsék a kkv-ket a piacvezérelt helyi projektek finanszírozását elősegítő intézkedések révén;

| 40. | örömmel állapítja meg, hogy India-szerte terjedőben van a mikrohitel, amely a helyi szintről kiinduló fejlődés előmozdításának hatékony eszközeként vált elismertté; |
| --- | --- |

40.

örömmel állapítja meg, hogy India-szerte terjedőben van a mikrohitel, amely a helyi szintről kiinduló fejlődés előmozdításának hatékony eszközeként vált elismertté;

*

* *

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és India kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

41.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és India kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 227. E, 2006.9.21., 589. o.

(2)  HL C 117. E, 2010.5.6., 166. o.

(3)  HL C 175. E, 2008.7.10., 591. o.

(4)  HL C 102. E, 2008.4.24., 128. o.

(5)  Az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontja.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/19

---

2011. május 11., szerdaAz EU és Japán közötti kereskedelmi kapcsolatok

P7_TA(2011)0225

Az Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása az EU és Japán közötti kereskedelmi kapcsolatokról

2012/C 377 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai kis- és középvállalkozások nemzetközi kereskedelemben betöltött szerepének megerősítéséről szóló 2009. február 5-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kis- és középvállalkozások nemzetközi kereskedelemben betöltött szerepének megerősítéséről szóló 2009. február 5-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a hamisítás nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatásáról szóló, 2008. december 18-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hamisítás nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatásáról szóló, 2008. december 18-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a szolgáltatások kereskedelméről szóló, 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szolgáltatások kereskedelméről szóló, 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a nyersanyagok és alapanyagok kereskedelméről szóló, 2008. május 20-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyersanyagok és alapanyagok kereskedelméről szóló, 2008. május 20-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az európai vállalkozások piacra jutásának elősegítésére vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló, 2008. február 19-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai vállalkozások piacra jutásának elősegítésére vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló, 2008. február 19-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a „Globális Európa – a versenyképesség külső szempontjai” című, 2007. május 22-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Globális Európa – a versenyképesség külső szempontjai” című, 2007. május 22-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612),

| — | tekintettel a Bizottságnak a „Globális Európa: nemzetközi versenyképesség. Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához” című bizottsági közleményre (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a „Globális Európa: nemzetközi versenyképesség. Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához” című bizottsági közleményre (COM(2006)0567),

| — | tekintettel a Bizottság „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályok” című, 2011. március 10-én közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályok” című, 2011. március 10-én közzétett jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Közösség és tagállamai és Japán közötti kapcsolatokról szóló, 1991. július 18-i, Hágában tett együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és tagállamai és Japán közötti kapcsolatokról szóló, 1991. július 18-i, Hágában tett együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU és Japán közötti, 2011-ben megkötött kölcsönös elismerési megállapodásra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Japán közötti, 2011-ben megkötött kölcsönös elismerési megállapodásra (9),

| — | tekintettel az EU és Japán közötti, 2003-ban megkötött, versenyellenes tevékenységekkel kapcsolatos együttműködésről szóló megállapodásra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Japán közötti, 2003-ban megkötött, versenyellenes tevékenységekkel kapcsolatos együttműködésről szóló megállapodásra (10),

| — | tekintettel az Európai Közösség és Japán között 2008-ban megkötött, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodásra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és Japán között 2008-ban megkötött, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodásra (11),

| — | tekintettel a 2001. december 8-án Brüsszelben megrendezett 10. EU–Japán csúcstalálkozón elfogadott tízéves cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2001. december 8-án Brüsszelben megrendezett 10. EU–Japán csúcstalálkozón elfogadott tízéves cselekvési tervre,

| — | tekintettel a 2010. április 28-án Tokióban megrendezett 19. EU–Japán csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. április 28-án Tokióban megrendezett 19. EU–Japán csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a 2009. május 4-én Prágában megrendezett 18. EU–Japán csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. május 4-én Prágában megrendezett 18. EU–Japán csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Copenhagen Economics gazdasági tanácsadó központ „Az EU és Japán közötti kereskedelmi és beruházási akadályok értékelése” című, 2009. november 30-án közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Copenhagen Economics gazdasági tanácsadó központ „Az EU és Japán közötti kereskedelmi és beruházási akadályok értékelése” című, 2009. november 30-án közzétett jelentésére,

| — | tekintettel az EU és Japán közötti kereskedelmi kapcsolatokra vonatkozó nyilvános bizottsági konzultáció 2011. február 21-én közzétett eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Japán közötti kereskedelmi kapcsolatokra vonatkozó nyilvános bizottsági konzultáció 2011. február 21-én közzétett eredményeire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2011. március 24–25-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2011. március 24–25-i következtetéseire,

| — | tekintettel a 2011. május 25-re tervezett, Brüsszelben megrendezendő EU–Japán csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. május 25-re tervezett, Brüsszelben megrendezendő EU–Japán csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Kereskedelmi Világszervezeten (WTO) keresztül létrehozott, szabályokon alapuló többoldalú kereskedelmi rendszer jelenti a legmegfelelőbb keretet a nyílt és tisztességes kereskedelem szabályozására és előmozdítására, |
| --- | --- |

A.

mivel a Kereskedelmi Világszervezeten (WTO) keresztül létrehozott, szabályokon alapuló többoldalú kereskedelmi rendszer jelenti a legmegfelelőbb keretet a nyílt és tisztességes kereskedelem szabályozására és előmozdítására,

| B. | mivel a multilaterális, többoldalú és kétoldalú megállapodásokat a nemzetközi ügyek közös eszközrendszere részének kell tekinteni, és mint ilyenek állandó jellemzői a kiegyensúlyozott és kiegészítő jellegű politikai és kereskedelmi kapcsolatoknak, |
| --- | --- |

B.

mivel a multilaterális, többoldalú és kétoldalú megállapodásokat a nemzetközi ügyek közös eszközrendszere részének kell tekinteni, és mint ilyenek állandó jellemzői a kiegyensúlyozott és kiegészítő jellegű politikai és kereskedelmi kapcsolatoknak,

| C. | mivel az EU-nak továbbra is elkötelezettnek kell maradnia a Dohai Fejlesztési Menetrend (DDA) kiegyensúlyozott kimenetele mint előnyben részesített megközelítés megvalósítása iránt, amely segítené a fejlődő országok nemzetközi kereskedelemi rendszerbe történő integrációját, ugyanakkor ezzel párhuzamosan előrelépést kellene elérni az egyéb iparosodott országokkal kötendő két- és többoldalú megállapodások terén, amelyek esetében a kölcsönös előnyök és a gazdasági növekedés reálisan rövid időn belül elérhető, |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-nak továbbra is elkötelezettnek kell maradnia a Dohai Fejlesztési Menetrend (DDA) kiegyensúlyozott kimenetele mint előnyben részesített megközelítés megvalósítása iránt, amely segítené a fejlődő országok nemzetközi kereskedelemi rendszerbe történő integrációját, ugyanakkor ezzel párhuzamosan előrelépést kellene elérni az egyéb iparosodott országokkal kötendő két- és többoldalú megállapodások terén, amelyek esetében a kölcsönös előnyök és a gazdasági növekedés reálisan rövid időn belül elérhető,

| D. | mivel az EU és Japán együttesen 2009-ben a világ GDP-jének több mint negyedét és a világkereskedelem több mint 20 %-át képviselte, |
| --- | --- |

D.

mivel az EU és Japán együttesen 2009-ben a világ GDP-jének több mint negyedét és a világkereskedelem több mint 20 %-át képviselte,

| E. | mivel Japán és az EU jelentős beruházásokkal rendelkezik egymás gazdaságaiban és a működőtőke-befektetések összesített mennyisége 2009-ben 200 milliárd euró volt, |
| --- | --- |

E.

mivel Japán és az EU jelentős beruházásokkal rendelkezik egymás gazdaságaiban és a működőtőke-befektetések összesített mennyisége 2009-ben 200 milliárd euró volt,

| F. | mivel 2010-ben a kétoldalú kereskedelem teljes mennyisége az EU és Japán, a GDP tekintetében a világ harmadik legnagyobb nemzetgazdasága között 120 milliárd euró értékű volt; mivel Japán az EU hatodik, az EU pedig Japán harmadik legnagyobb kereskedelmi partnere, |
| --- | --- |

F.

mivel 2010-ben a kétoldalú kereskedelem teljes mennyisége az EU és Japán, a GDP tekintetében a világ harmadik legnagyobb nemzetgazdasága között 120 milliárd euró értékű volt; mivel Japán az EU hatodik, az EU pedig Japán harmadik legnagyobb kereskedelmi partnere,

| G. | mivel mind a Tanács, mint a Bizottság megjegyezte, hogy Japánnak a kereskedelemmel szembeni szabályozási akadályok megszüntetésére irányuló képessége az EU–Japán szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésének, így a két stratégiai kereskedelmi partner közötti szorosabb gazdasági integráció elősegítésének előfeltétele, |
| --- | --- |

G.

mivel mind a Tanács, mint a Bizottság megjegyezte, hogy Japánnak a kereskedelemmel szembeni szabályozási akadályok megszüntetésére irányuló képessége az EU–Japán szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésének, így a két stratégiai kereskedelmi partner közötti szorosabb gazdasági integráció elősegítésének előfeltétele,

| H. | mivel az EU és Japán olyan közös kihívásokkal néz szembe, mint Kína politikai és gazdasági felemelkedése, a pénzügyi világválság nyomán kialakult gazdasági visszaesés, a csökkenő népesség, továbbá a nyersanyagok beszerzése és energiaforrásokhoz való hozzáférés égető szükségessége és ezek árstabilitásának biztosítása a két térség iparának fellendítése érdekében, |
| --- | --- |

H.

mivel az EU és Japán olyan közös kihívásokkal néz szembe, mint Kína politikai és gazdasági felemelkedése, a pénzügyi világválság nyomán kialakult gazdasági visszaesés, a csökkenő népesség, továbbá a nyersanyagok beszerzése és energiaforrásokhoz való hozzáférés égető szükségessége és ezek árstabilitásának biztosítása a két térség iparának fellendítése érdekében,

| I. | mivel a nyílt és méltányos kereskedelem hatásos eszköz a további gazdasági növekedés és a társadalmi jólét megteremtésére az egyes gazdaságok komparatív előnyeire, valamint a fokozottabb gazdasági integrációból és a tudás vezérelte gazdasághoz való újabb hozzájárulásokból származó lehetséges szinergiákra építve, |
| --- | --- |

I.

mivel a nyílt és méltányos kereskedelem hatásos eszköz a további gazdasági növekedés és a társadalmi jólét megteremtésére az egyes gazdaságok komparatív előnyeire, valamint a fokozottabb gazdasági integrációból és a tudás vezérelte gazdasághoz való újabb hozzájárulásokból származó lehetséges szinergiákra építve,

| J. | mivel mind az EU, mind Japán általában alacsony vámtarifákat alkalmaz az áruk vonatkozásában, és a Japánba irányuló uniós export értékének több mint kétharmada, míg az EU-ba irányuló japán export értékének több mint egyharmada már vámmentes, |
| --- | --- |

J.

mivel mind az EU, mind Japán általában alacsony vámtarifákat alkalmaz az áruk vonatkozásában, és a Japánba irányuló uniós export értékének több mint kétharmada, míg az EU-ba irányuló japán export értékének több mint egyharmada már vámmentes,

| K. | mivel az alacsony vámtarifák ellenére az EU és Japán közötti kétoldalú kereskedelem mennyisége elmarad az Unió más főbb kereskedelmi partnereivel folytatott kereskedelmi tevékenység nagyságától, elsősorban a japán nem vámjellegű akadályoknak az európai vállalkozások piacra jutási lehetőségeire gyakorolt negatív hatásai miatt, |
| --- | --- |

K.

mivel az alacsony vámtarifák ellenére az EU és Japán közötti kétoldalú kereskedelem mennyisége elmarad az Unió más főbb kereskedelmi partnereivel folytatott kereskedelmi tevékenység nagyságától, elsősorban a japán nem vámjellegű akadályoknak az európai vállalkozások piacra jutási lehetőségeire gyakorolt negatív hatásai miatt,

| L. | mivel a Copenhagen Economics 2009. novemberi tanulmányának becslése szerint a nem vámjellegű akadályokkal járó kereskedelmi költségek magasabbak, mint a jelenlegi vámtarifaszintek, és a lehetséges gazdasági nyereségek zömében e nem vámjellegű akadályok megszüntetésében rejlenek; mivel a tanulmány az EU Japánba irányuló exportjának lehetséges növekedését 43 milliárd euróra, míg az EU-ba irányuló japán export növekedését 53 milliárd euróra becsüli, amennyiben a nem vámjellegű intézkedések a lehető legalacsonyabb szintre csökkennek, |
| --- | --- |

L.

mivel a Copenhagen Economics 2009. novemberi tanulmányának becslése szerint a nem vámjellegű akadályokkal járó kereskedelmi költségek magasabbak, mint a jelenlegi vámtarifaszintek, és a lehetséges gazdasági nyereségek zömében e nem vámjellegű akadályok megszüntetésében rejlenek; mivel a tanulmány az EU Japánba irányuló exportjának lehetséges növekedését 43 milliárd euróra, míg az EU-ba irányuló japán export növekedését 53 milliárd euróra becsüli, amennyiben a nem vámjellegű intézkedések a lehető legalacsonyabb szintre csökkennek,

| M. | mivel a kereskedelmi és beruházási akadályokról szóló 2011-es jelentésében a Bizottság a közbeszerzéshez való hozzáférésre vonatkozó akadályokat, az orvostechnikai eszközökre vonatkozó nemzetközi szabványok nem megfelelő elismerését és a vezető nemzeti cégek pénzügyi szolgáltatások (pl. postai szolgáltatások) terén történő előnyben részesítését jelölte meg a Japánnal kapcsolatos uniós aggályok három fő területeként, |
| --- | --- |

M.

mivel a kereskedelmi és beruházási akadályokról szóló 2011-es jelentésében a Bizottság a közbeszerzéshez való hozzáférésre vonatkozó akadályokat, az orvostechnikai eszközökre vonatkozó nemzetközi szabványok nem megfelelő elismerését és a vezető nemzeti cégek pénzügyi szolgáltatások (pl. postai szolgáltatások) terén történő előnyben részesítését jelölte meg a Japánnal kapcsolatos uniós aggályok három fő területeként,

| N. | mivel a szellemi tulajdonjogok védelme és érvényesítése magas szintűnek tekinthető Japánban; Japán és az EU közös célkitűzésekkel és megközelítésekkel rendelkezik a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos kérdésekben a földrajzi jelzéseken kívül, és a hamisítás elleni többoldalú kereskedelmi megállapodás (ACTA) részes feleiként mindketten elkötelezettek a hamisítás és a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni többoldalú küzdelem iránt, |
| --- | --- |

N.

mivel a szellemi tulajdonjogok védelme és érvényesítése magas szintűnek tekinthető Japánban; Japán és az EU közös célkitűzésekkel és megközelítésekkel rendelkezik a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos kérdésekben a földrajzi jelzéseken kívül, és a hamisítás elleni többoldalú kereskedelmi megállapodás (ACTA) részes feleiként mindketten elkötelezettek a hamisítás és a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni többoldalú küzdelem iránt,

| O. | mivel az információs és kommunikációs ágazatot magas szintű hozzáadott érték jellemzi és a növekedés forrását jelenti mind az EU-ban, mind Japánban, különös tekintettel az intelligens termékek és szolgáltatások további fejlesztésére, |
| --- | --- |

O.

mivel az információs és kommunikációs ágazatot magas szintű hozzáadott érték jellemzi és a növekedés forrását jelenti mind az EU-ban, mind Japánban, különös tekintettel az intelligens termékek és szolgáltatások további fejlesztésére,

| P. | mivel a szolgáltatásokba való beruházások és a szolgáltatások kereskedelme kérdését a Japánnal folytatott valamennyi kereskedelmi tárgyaláson fel kell vetni, biztosítva, hogy a piacnyitás ne érintse hátrányosan sem az EU, sem Japán közszolgáltatások és a kulturális sokszínűség védelmére vonatkozó szabályait, |
| --- | --- |

P.

mivel a szolgáltatásokba való beruházások és a szolgáltatások kereskedelme kérdését a Japánnal folytatott valamennyi kereskedelmi tárgyaláson fel kell vetni, biztosítva, hogy a piacnyitás ne érintse hátrányosan sem az EU, sem Japán közszolgáltatások és a kulturális sokszínűség védelmére vonatkozó szabályait,

| Q. | ismételten kifejezve Japán polgáraival való együttérzését a közelmúltbeli természeti katasztrófák nyomán, |
| --- | --- |

Q.

ismételten kifejezve Japán polgáraival való együttérzését a közelmúltbeli természeti katasztrófák nyomán,

| 1. | úgy véli, hogy továbbra is a WTO által megtestesített többoldalú kereskedelmi rendszer kínálja messze a leghatékonyabb keretrendszert a nyílt és méltányos kereskedelem világszerte történő megvalósításához; úgy véli, hogy az Európai Uniónak és Japánnak hozzá kellene járulnia a dohai fejlesztési menetrenddel kapcsolatos tárgyalások sikeres lezárásához; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy továbbra is a WTO által megtestesített többoldalú kereskedelmi rendszer kínálja messze a leghatékonyabb keretrendszert a nyílt és méltányos kereskedelem világszerte történő megvalósításához; úgy véli, hogy az Európai Uniónak és Japánnak hozzá kellene járulnia a dohai fejlesztési menetrenddel kapcsolatos tárgyalások sikeres lezárásához;

| 2. | hangsúlyozza, hogy határozottan támogatja az EU és Japán közötti szabadkereskedelmi megállapodást, de nem elégedett a magas szintű csoporton belül az elmúlt években elért csekély mértékű előrelépéssel; úgy véli, hogy a tárgyalások megkezdése előtt Japánnak jelentős kötelezettségeket kellene vállalnia a nem vámjellegű akadályok és a japán közbeszerzésekhez való hozzáférések előtti akadályok megszüntetésére; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy határozottan támogatja az EU és Japán közötti szabadkereskedelmi megállapodást, de nem elégedett a magas szintű csoporton belül az elmúlt években elért csekély mértékű előrelépéssel; úgy véli, hogy a tárgyalások megkezdése előtt Japánnak jelentős kötelezettségeket kellene vállalnia a nem vámjellegű akadályok és a japán közbeszerzésekhez való hozzáférések előtti akadályok megszüntetésére;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EU és Japán közötti kereskedelmi liberalizációnak együtt kell érvényesülnie a közszolgáltatások és a kulturális sokszínűség védelméről szóló szabályokkal, ahelyett, hogy akadályozza azokat, és elő kell segítenie a szabályozási konvergenciát és a többoldalú szabványok alkalmazását azokban az esetekben, ahol ezek már léteznek; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EU és Japán közötti kereskedelmi liberalizációnak együtt kell érvényesülnie a közszolgáltatások és a kulturális sokszínűség védelméről szóló szabályokkal, ahelyett, hogy akadályozza azokat, és elő kell segítenie a szabályozási konvergenciát és a többoldalú szabványok alkalmazását azokban az esetekben, ahol ezek már léteznek;

| 4. | hangsúlyozza, hogy elkötelezett az EU és Japán közötti kereskedelmi kapcsolatok erősítése iránt a kereskedelmet és beruházásokat sújtó nem vámjellegű akadályok megszüntetésének előtérbe helyezésével, beleértve az uniós vállalatok japán piacokhoz való hozzáférésére vonatkozó számos korlátozó szabályt és szabályozói intézkedést; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy elkötelezett az EU és Japán közötti kereskedelmi kapcsolatok erősítése iránt a kereskedelmet és beruházásokat sújtó nem vámjellegű akadályok megszüntetésének előtérbe helyezésével, beleértve az uniós vállalatok japán piacokhoz való hozzáférésére vonatkozó számos korlátozó szabályt és szabályozói intézkedést;

| 5. | úgy véli, hogy a Japánnal folytatott kereskedelmi tárgyalások során az egyik kiemelt kérdésként a Bizottságnak a nem vámjellegű akadályok és korlátok megszüntetésére kellene összpontosítania, amelyek jelentős mértékben akadályozzák az európai kkv-k piacra jutását; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a Japánnal folytatott kereskedelmi tárgyalások során az egyik kiemelt kérdésként a Bizottságnak a nem vámjellegű akadályok és korlátok megszüntetésére kellene összpontosítania, amelyek jelentős mértékben akadályozzák az európai kkv-k piacra jutását;

| 6. | úgy véli, hogy az IKT termékeket, beleértve azok alkatrészeit érintő japán vámok csökkentése vagy eltörlése fokozná a versenyképességet és újabb, minőségi munkahelyeket teremtene az EU-ban; sürgeti ezenkívül az EU és Japán között a K+F területén folytatott kölcsönös együttműködés fokozását, különös tekintettel a szellemi tulajdonjogok érvényesítésére, a szabadalmakról szóló információk különböző szabadalmi hivatalok közötti megosztásának felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az IKT termékeket, beleértve azok alkatrészeit érintő japán vámok csökkentése vagy eltörlése fokozná a versenyképességet és újabb, minőségi munkahelyeket teremtene az EU-ban; sürgeti ezenkívül az EU és Japán között a K+F területén folytatott kölcsönös együttműködés fokozását, különös tekintettel a szellemi tulajdonjogok érvényesítésére, a szabadalmakról szóló információk különböző szabadalmi hivatalok közötti megosztásának felgyorsítása érdekében;

| 7. | úgy véli, hogy a Bizottság törekvéseinek az EU és Japán közötti szabadkereskedelmi megállapodás és különösen az európai vállalkozások piacra jutása tekintetében a fenntartható fejlődésre vonatkozó közösen elfogadott, átfogó kötelezettségvállalásokkal kellene kiegészülniük; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a Bizottság törekvéseinek az EU és Japán közötti szabadkereskedelmi megállapodás és különösen az európai vállalkozások piacra jutása tekintetében a fenntartható fejlődésre vonatkozó közösen elfogadott, átfogó kötelezettségvállalásokkal kellene kiegészülniük;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az EU és Japán közötti szabadkereskedelmi megállapodás nemcsak a termékek és szolgáltatások kétoldalú kereskedelmének növekedése tekintetében jelentene előnyöket, hanem elősegítené az EU olyan kiemelt horizontális céljaival kapcsolatos együttműködést is, mint az innováció területén folytatott együttműködés, a szabályozói együttműködés, a piaci visszaélések elleni közdelem és végül, de nem utolsósorban az átfogó környezeti kihívások kezelésével kapcsolatos együttműködés; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az EU és Japán közötti szabadkereskedelmi megállapodás nemcsak a termékek és szolgáltatások kétoldalú kereskedelmének növekedése tekintetében jelentene előnyöket, hanem elősegítené az EU olyan kiemelt horizontális céljaival kapcsolatos együttműködést is, mint az innováció területén folytatott együttműködés, a szabályozói együttműködés, a piaci visszaélések elleni közdelem és végül, de nem utolsósorban az átfogó környezeti kihívások kezelésével kapcsolatos együttműködés;

| 9. | sürgeti tagállamokat és a Bizottságot, hogy a Japánnal folytatott valamennyi kereskedelmi tárgyalás során támogassák és segítsék az olyan kezdeményezéseket, amelyek célja az emberi jogok, valamint a szociális és környezeti normák előmozdítása; |
| --- | --- |

9.

sürgeti tagállamokat és a Bizottságot, hogy a Japánnal folytatott valamennyi kereskedelmi tárgyalás során támogassák és segítsék az olyan kezdeményezéseket, amelyek célja az emberi jogok, valamint a szociális és környezeti normák előmozdítása;

| 10. | álláspontja szerint egy átfogó fenntarthatósági és hatásvizsgálat a legfontosabb lépés az EU és Japán közötti kereskedelmi kapcsolatok általános értékeléséhez; felkéri a Bizottságot, hogy a megfelelő időben nyújtson be ilyen értékelést, különösen az EU és Japán közötti megerősített kereskedelmi kapcsolatok lehetséges előnyeinek és hátrányainak részletezésével minden érintett ágazat, és különösen az ipari ágazatok, valamint az érzékenyebb területek, mint például az autóipari, az elektronikai, a légi közlekedési és a gépgyártási ágazat tekintetében; |
| --- | --- |

10.

álláspontja szerint egy átfogó fenntarthatósági és hatásvizsgálat a legfontosabb lépés az EU és Japán közötti kereskedelmi kapcsolatok általános értékeléséhez; felkéri a Bizottságot, hogy a megfelelő időben nyújtson be ilyen értékelést, különösen az EU és Japán közötti megerősített kereskedelmi kapcsolatok lehetséges előnyeinek és hátrányainak részletezésével minden érintett ágazat, és különösen az ipari ágazatok, valamint az érzékenyebb területek, mint például az autóipari, az elektronikai, a légi közlekedési és a gépgyártási ágazat tekintetében;

| 11. | javasolja, hogy a készülő EU–Japán szabadkereskedelmi megállapodásba foglaljanak bele hatékony kétoldalú védintézkedéseket az import olyan mértékű növekedésének megakadályozása érdekében, amely súlyos károkat okozna vagy ilyen károk okozásával fenyegetné az uniós és a japán ipart, különös tekintettel az érzékeny ágazatokra, mint a gépjárműipar, az elektronika, a légi közlekedés és a gépipar; |
| --- | --- |

11.

javasolja, hogy a készülő EU–Japán szabadkereskedelmi megállapodásba foglaljanak bele hatékony kétoldalú védintézkedéseket az import olyan mértékű növekedésének megakadályozása érdekében, amely súlyos károkat okozna vagy ilyen károk okozásával fenyegetné az uniós és a japán ipart, különös tekintettel az érzékeny ágazatokra, mint a gépjárműipar, az elektronika, a légi közlekedés és a gépipar;

| 12. | meggyőződése, hogy az EU–Japán szabadkereskedelmi megállapodás mindkét gazdaság számára előnyös helyzet kialakulását eredményezheti; |
| --- | --- |

12.

meggyőződése, hogy az EU–Japán szabadkereskedelmi megállapodás mindkét gazdaság számára előnyös helyzet kialakulását eredményezheti;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek egyetértését kell adnia az EU és Japán közötti esetleges szabadkereskedelmi megállapodáshoz; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek egyetértését kell adnia az EU és Japán közötti esetleges szabadkereskedelmi megállapodáshoz;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Japán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Japán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0068.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0434.

(3)  HL C 67. E, 2010. 3.18., 101. o.

(4)  HL C 45. E, 2010.2.23., 47. o.

(5)  HL C 295. E, 2009.12.4., 67. o.

(6)  HL C 279. E, 2009.11.19., 5. o.

(7)  HL C 184. E, 2009.8.6., 16. o.

(8)  HL C 102. E, 2008.4.24., 128. o.

(9)  HL L 284., 2001.10.29., 3. o.

(10)  HL L 183., 2003.7.22., 12. o.

(11)  HL L 62., 2008.3.6., 24. o.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/23

---

2011. május 11., szerdaErdeink felkészítése az éghajlatváltozásra

P7_TA(2011)0226

Az Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása az „Erdővédelem és erdészeti információcsere az Európai Unióban: erdeink felkészítése az éghajlatváltozásra” című bizottsági zöld könyvről (2010/2106(INI))

2012/C 377 E/05

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az „Erdővédelem és erdészeti információcsere az Európai Unióban: erdeink felkészítése az éghajlatváltozásra” című bizottsági zöld könyvre (COM(2010)0066), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erdővédelem és erdészeti információcsere az Európai Unióban: erdeink felkészítése az éghajlatváltozásra” című bizottsági zöld könyvre (COM(2010)0066),

| — | tekintettel az erdeink éghajlatváltozásra való felkészítéséről szóló, 2010. június 11-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az erdeink éghajlatváltozásra való felkészítéséről szóló, 2010. június 11-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a 2010 utáni biológiai sokféleségről szóló, 2010. március 15-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010 utáni biológiai sokféleségről szóló, 2010. március 15-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé” című bizottsági fehér könyvre (COM(2009)0147) és a 2010. május 6-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé” című bizottsági fehér könyvre (COM(2009)0147) és a 2010. május 6-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferenciára (MCPFE, FOREST EUROPE), annak különböző állásfoglalásaira és a fenntartható erdőgazdálkodással kapcsolatos iránymutatások, kritériumok és indikátorok meghatározása terén végzett szakértői munkájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferenciára (MCPFE, FOREST EUROPE), annak különböző állásfoglalásaira és a fenntartható erdőgazdálkodással kapcsolatos iránymutatások, kritériumok és indikátorok meghatározása terén végzett szakértői munkájára,

| — | tekintettel az EU erdészeti stratégiájáról szóló, 1999. február 26-i tanácsi állásfoglalásra (2), és az annak alkalmazásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2005)0084), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU erdészeti stratégiájáról szóló, 1999. február 26-i tanácsi állásfoglalásra (2), és az annak alkalmazásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2005)0084),

| — | tekintettel az EU 2006 és 2011 közötti időszakra vonatkozó erdészeti cselekvési tervére (COM(2006)0302), és a terv végrehajtásának a külső értékelő csoport által elvégzett félidős értékelésére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2006 és 2011 közötti időszakra vonatkozó erdészeti cselekvési tervére (COM(2006)0302), és a terv végrehajtásának a külső értékelő csoport által elvégzett félidős értékelésére (3),

| — | tekintettel a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), az élőhelytípusok és fajok védettségi helyzetéről szóló, az élőhelyvédelmi irányelv 17. cikkében előírt összefoglaló jelentésre (COM(2009)0358), a biológiai sokféleség megőrzését célzó uniós jogszabályok végrehajtásáról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (5) és az Európa érintetlen természeti területeiről szóló, 2009. február 3-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), az élőhelytípusok és fajok védettségi helyzetéről szóló, az élőhelyvédelmi irányelv 17. cikkében előírt összefoglaló jelentésre (COM(2009)0358), a biológiai sokféleség megőrzését célzó uniós jogszabályok végrehajtásáról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (5) és az Európa érintetlen természeti területeiről szóló, 2009. február 3-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a 2010 októberében, Nagojában rendezett, biológiai sokféleséggel foglalkozó UNEP COP10 konferencia következtetéseire, és a biológiai sokféleségre vonatkozó aichi célokra, különösen a nagyobb tájegységek szerves részét képező szárazföldi és belvízi területek 17 %-ának hatékony természetvédelmi intézkedések általi védelmére irányuló kötelezettségvállalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010 októberében, Nagojában rendezett, biológiai sokféleséggel foglalkozó UNEP COP10 konferencia következtetéseire, és a biológiai sokféleségre vonatkozó aichi célokra, különösen a nagyobb tájegységek szerves részét képező szárazföldi és belvízi területek 17 %-ának hatékony természetvédelmi intézkedések általi védelmére irányuló kötelezettségvállalásra,

| — | tekintettel „Az erdőkkel kapcsolatos tájékoztatás formálása az Európai Unióban: az erdők és az erdészet tekintetében kialakult közvélekedések” című tanulmányra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az erdőkkel kapcsolatos tájékoztatás formálása az Európai Unióban: az erdők és az erdészet tekintetében kialakult közvélekedések” című tanulmányra (7),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményére, a Kiotói Jegyzőkönyvre, valamint az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport földhasználatra, földhasználat-változásra és erdőgazdálkodásra vonatkozó helyes gyakorlatáról szóló jelentésére (IPCC-LULUCF), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményére, a Kiotói Jegyzőkönyvre, valamint az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport földhasználatra, földhasználat-változásra és erdőgazdálkodásra vonatkozó helyes gyakorlatáról szóló jelentésére (IPCC-LULUCF),

| — | tekintettel az EU biomasszával kapcsolatos cselekvési tervére (COM(2005)0628), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU biomasszával kapcsolatos cselekvési tervére (COM(2005)0628),

| — | tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8) (a megújuló energiaforrásokról szóló irányelvre), a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9) (a kibocsátáskereskedelmi rendszerről szóló irányelvre), az üvegházhatást okozó gázkibocsátásnak a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (10) (a vállaláselosztási határozatra), a szilárd és a gáznemű biomasszaforrások villamosenergia-termelési, fűtési és hűtési célú hasznosítására vonatkozó fenntarthatósági követelményekről szóló bizottsági jelentésre (COM(2010)0011), a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény (IPPC) 4. értékelő jelentésének Erdészet című 9. fejezetére, valamint a biomassza energiahordozóként való felhasználása tekintetében a fenntarthatóságot biztosító rendszerről szóló jelentés elkészítésével kapcsolatban lezajlott nyilvános konzultáció eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8) (a megújuló energiaforrásokról szóló irányelvre), a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9) (a kibocsátáskereskedelmi rendszerről szóló irányelvre), az üvegházhatást okozó gázkibocsátásnak a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (10) (a vállaláselosztási határozatra), a szilárd és a gáznemű biomasszaforrások villamosenergia-termelési, fűtési és hűtési célú hasznosítására vonatkozó fenntarthatósági követelményekről szóló bizottsági jelentésre (COM(2010)0011), a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény (IPPC) 4. értékelő jelentésének Erdészet című 9. fejezetére, valamint a biomassza energiahordozóként való felhasználása tekintetében a fenntarthatóságot biztosító rendszerről szóló jelentés elkészítésével kapcsolatban lezajlott nyilvános konzultáció eredményeire,

| — | tekintettel az európai éghajlat-változási programra, valamint az éghajlatváltozással foglalkozó szakértői csoportnak a LULUCF tekintetében elvégzett munkájára (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai éghajlat-változási programra, valamint az éghajlatváltozással foglalkozó szakértői csoportnak a LULUCF tekintetében elvégzett munkájára (11),

| — | tekintettel az „Erdővédelem és erdészeti információcsere az Európai Unióban: erdeink felkészítése az éghajlatváltozásra című zöld könyv értékelése” címet viselő, 449.292. sz. tanulmányára, az üvegházhatású gázkibocsátási egységek Kiotói Jegyzőkönyv szerinti, Közösségen belüli kereskedelmi rendszere és az erdők” című, 440.329. sz. tanulmányára, az „Európai stratégia az erdőtüzek megelőzésére és leküzdésére” című, 449.237. sz. tanulmányára, valamint az éghajlatváltozással, a biodiverzitással és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó frakcióközi munkacsoport erdészeti alcsoportja 2010. július 13-i, brüsszeli ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erdővédelem és erdészeti információcsere az Európai Unióban: erdeink felkészítése az éghajlatváltozásra című zöld könyv értékelése” címet viselő, 449.292. sz. tanulmányára, az üvegházhatású gázkibocsátási egységek Kiotói Jegyzőkönyv szerinti, Közösségen belüli kereskedelmi rendszere és az erdők” című, 440.329. sz. tanulmányára, az „Európai stratégia az erdőtüzek megelőzésére és leküzdésére” című, 449.237. sz. tanulmányára, valamint az éghajlatváltozással, a biodiverzitással és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó frakcióközi munkacsoport erdészeti alcsoportja 2010. július 13-i, brüsszeli ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel a 2000-ben létrejött Európai Tájvédelmi Egyezményre (Firenzei Egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000-ben létrejött Európai Tájvédelmi Egyezményre (Firenzei Egyezmény),

| — | tekintettel az erdészeti szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló, 1999/105/EK tanácsi irányelvre (12), valamint az EU növény-egészségügyi rendszerének felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az erdészeti szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló, 1999/105/EK tanácsi irányelvre (12), valamint az EU növény-egészségügyi rendszerének felülvizsgálatára,

| — | tekintettel az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdaságtanáról szóló tanulmányok (TEEB) közül a természet gazdaságtanának előtérbe helyezéséről szóló összefoglaló jelentésre („Mainstreaming the Economics of Nature”), valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos legújabb kérdésekkel foglalkozó tanulmányra („Climate Issues Update”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdaságtanáról szóló tanulmányok (TEEB) közül a természet gazdaságtanának előtérbe helyezéséről szóló összefoglaló jelentésre („Mainstreaming the Economics of Nature”), valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos legújabb kérdésekkel foglalkozó tanulmányra („Climate Issues Update”),

| — | tekintettel a Tanácsnak az Európai Unión belüli erdőtüzek megelőzéséről szóló, 2010. április 26-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az Európai Unión belüli erdőtüzek megelőzéséről szóló, 2010. április 26-i következtetéseire,

| — | tekintettel a katasztrófa-megelőzési intézkedések finanszírozására vonatkozó innovatív megoldásokról szóló, 2010. november 8–9-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a katasztrófa-megelőzési intézkedések finanszírozására vonatkozó innovatív megoldásokról szóló, 2010. november 8–9-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a környezet büntetőjog általi védelméről szóló 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezet büntetőjog általi védelméről szóló 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (13),

| — | tekintettel a Közösségen belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyeléséről szóló rendelet („Forest Focus”) végrehajtásáról szóló jelentésre (COM(2010)0430), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közösségen belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyeléséről szóló rendelet („Forest Focus”) végrehajtásáról szóló jelentésre (COM(2010)0430),

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) 9/2006. számú, „Európai erdőtípusok: a fenntartható erdőgazdálkodásra vonatkozó jelentéstétel és szakpolitika keretében meghatározott kategóriák és típusok” című technikai jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) 9/2006. számú, „Európai erdőtípusok: a fenntartható erdőgazdálkodásra vonatkozó jelentéstétel és szakpolitika keretében meghatározott kategóriák és típusok” című technikai jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatósága számára „Az éghajlatváltozás hatásai Európa erdeire és alkalmazkodási lehetőségek” címmel készült jelentésre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatósága számára „Az éghajlatváltozás hatásai Európa erdeire és alkalmazkodási lehetőségek” címmel készült jelentésre (14),

| — | tekintettel a Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatósága számára „Az EU politikai lehetőségei az európai erdők káros hatásoktól való védelme érdekében” címmel készült 2009-es jelentésre (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatósága számára „Az EU politikai lehetőségei az európai erdők káros hatásoktól való védelme érdekében” címmel készült 2009-es jelentésre (15),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 9/2004 sz., a vidékfejlesztési politikán belüli erdőgazdálkodási intézkedésekről szóló különjelentésére (a Bizottság válaszaival együtt), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 9/2004 sz., a vidékfejlesztési politikán belüli erdőgazdálkodási intézkedésekről szóló különjelentésére (a Bizottság válaszaival együtt),

| — | tekintettel a fát és a fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fát és a fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (16),

| — | tekintettel a FAO/ENSZ-EGB/ILO szakértői hálózatának a fenntartható erdőgazdálkodás megvalósításával kapcsolatos ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO/ENSZ-EGB/ILO szakértői hálózatának a fenntartható erdőgazdálkodás megvalósításával kapcsolatos ajánlásaira,

| — | tekintettel az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferencia Helsinkiben elfogadott állásfoglalására (H1), amelynek értelmében a fenntartható erdőgazdálkodás „az erdők és fás területek oly módon és oly mértékben megvalósuló kezelése és hasznosítása, amely fenntartja azok biológiai sokféleségét, termelékenységét, megújulási képességét, vitalitását, valamint azon képességüket, hogy jelenleg és a jövőben fontos ökológiai, gazdasági és szociális funkciót töltsenek be helyi, nemzeti és globális szinten anélkül, hogy más ökoszisztémákat károsítanának”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferencia Helsinkiben elfogadott állásfoglalására (H1), amelynek értelmében a fenntartható erdőgazdálkodás „az erdők és fás területek oly módon és oly mértékben megvalósuló kezelése és hasznosítása, amely fenntartja azok biológiai sokféleségét, termelékenységét, megújulási képességét, vitalitását, valamint azon képességüket, hogy jelenleg és a jövőben fontos ökológiai, gazdasági és szociális funkciót töltsenek be helyi, nemzeti és globális szinten anélkül, hogy más ökoszisztémákat károsítanának”,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0113/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0113/2011),

| A. | mivel EU erdői és az egyéb fás földterületek az EU területének több mint 42 %-át teszik ki, és az erdőkre épülő, több mint 300 milliárd eurós forgalmat bonyolító ágazatok főleg a vidéki területeken több mint 3 millió munkahelyet biztosítanak és a fa felhasználása és turisztikai lehetőségek nyújtása révén hozzájárulnak a gazdasági fejlődéshez, a foglalkoztatáshoz és a gazdaság élénküléséhez, |
| --- | --- |

A.

mivel EU erdői és az egyéb fás földterületek az EU területének több mint 42 %-át teszik ki, és az erdőkre épülő, több mint 300 milliárd eurós forgalmat bonyolító ágazatok főleg a vidéki területeken több mint 3 millió munkahelyet biztosítanak és a fa felhasználása és turisztikai lehetőségek nyújtása révén hozzájárulnak a gazdasági fejlődéshez, a foglalkoztatáshoz és a gazdaság élénküléséhez,

| B. | mivel az Unió területén elhelyezkedő erdők a felbecsülhetetlen jelentőségű ökoszisztémás szolgáltatásokat – ideértve a szén-dioxid megkötést, a folyóvizek vízhozamának szabályozását, a táj jellegének megőrzését, a talaj termékenységének fenntartását, a talaj erózió és elsivatagosodás elleni védelmét, valamint a természeti katasztrófák elleni védelmet – nyújtó fáknál sokkal több elemből álló bioszférákat alkotnak, és mivel ezek az elemek igen fontosak a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és az európai polgárok életminősége szempontjából, |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió területén elhelyezkedő erdők a felbecsülhetetlen jelentőségű ökoszisztémás szolgáltatásokat – ideértve a szén-dioxid megkötést, a folyóvizek vízhozamának szabályozását, a táj jellegének megőrzését, a talaj termékenységének fenntartását, a talaj erózió és elsivatagosodás elleni védelmét, valamint a természeti katasztrófák elleni védelmet – nyújtó fáknál sokkal több elemből álló bioszférákat alkotnak, és mivel ezek az elemek igen fontosak a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és az európai polgárok életminősége szempontjából,

| C. | mivel az EU erdeinek mintegy 40 %-a köztulajdonban van, míg 60 %-a több mint 10 millió magán-erdőtulajdonos tulajdonában van, és ezért mind a magán-, mind a közszféra felelős az erdők védelméért, valamint – a fenntartható erdőgazdálkodási módszerek helyi alkalmazásán keresztül – az erdők fenntartható használatáért, |
| --- | --- |

C.

mivel az EU erdeinek mintegy 40 %-a köztulajdonban van, míg 60 %-a több mint 10 millió magán-erdőtulajdonos tulajdonában van, és ezért mind a magán-, mind a közszféra felelős az erdők védelméért, valamint – a fenntartható erdőgazdálkodási módszerek helyi alkalmazásán keresztül – az erdők fenntartható használatáért,

| D. | mivel a világ több részén tapasztalható, ijesztően nagymértékű erdőirtás ellenére az Unióban szilárd az erdőterületek növelésének hosszú távú trendje, és a fabiomasszában található szén mennyisége várhatóan nőni fog; mivel az általános kedvező tendencia ellenére az európai erdők által megkötött szén-dioxid-mennyiség jelentős mértékben elmarad az erdők természetes kapacitásától, és a trend megfordulhat, mivel a kitermelési igény folyamatos nő, és évente kb. 500 000 hektár erdő tűnik el az EU-ban a főként a dél-európai tagállamokban pusztító erdőtüzek az és az illegális fakitermelés következtében, |
| --- | --- |

D.

mivel a világ több részén tapasztalható, ijesztően nagymértékű erdőirtás ellenére az Unióban szilárd az erdőterületek növelésének hosszú távú trendje, és a fabiomasszában található szén mennyisége várhatóan nőni fog; mivel az általános kedvező tendencia ellenére az európai erdők által megkötött szén-dioxid-mennyiség jelentős mértékben elmarad az erdők természetes kapacitásától, és a trend megfordulhat, mivel a kitermelési igény folyamatos nő, és évente kb. 500 000 hektár erdő tűnik el az EU-ban a főként a dél-európai tagállamokban pusztító erdőtüzek az és az illegális fakitermelés következtében,

| E. | mivel a NATURA 2000 területek 30 %-a erdei és egyéb fás földterületű élőhely, és ezek a területek fontos szerepet töltenek be a biotóphálózatban; és mivel a közösségi érdekű erdei élőhelytípusok 66 %-ának kedvezőtlen a védettségi helyzete, |
| --- | --- |

E.

mivel a NATURA 2000 területek 30 %-a erdei és egyéb fás földterületű élőhely, és ezek a területek fontos szerepet töltenek be a biotóphálózatban; és mivel a közösségi érdekű erdei élőhelytípusok 66 %-ának kedvezőtlen a védettségi helyzete,

| F. | mivel a hegyvidéki erdők az EU teljes erdőterületének egyharmadát teszik ki és a természeti táj alapvető részét képezik, minthogy hozzájárulnak a talaj védelméhez és a vízellátás szabályozásához; mivel ezek az erdők alapvető szerepet játszanak a helyi gazdasági tevékenységekben, |
| --- | --- |

F.

mivel a hegyvidéki erdők az EU teljes erdőterületének egyharmadát teszik ki és a természeti táj alapvető részét képezik, minthogy hozzájárulnak a talaj védelméhez és a vízellátás szabályozásához; mivel ezek az erdők alapvető szerepet játszanak a helyi gazdasági tevékenységekben,

| G. | mivel az utolsó érintetlenül fennmaradt természeti területek védelme hozzájárulhat ahhoz, hogy az EU-ban 2020-ra feltartóztathatóvá váljon a biológiai sokféleség csökkenése és az ökoszisztéma-szolgáltatások romlása, |
| --- | --- |

G.

mivel az utolsó érintetlenül fennmaradt természeti területek védelme hozzájárulhat ahhoz, hogy az EU-ban 2020-ra feltartóztathatóvá váljon a biológiai sokféleség csökkenése és az ökoszisztéma-szolgáltatások romlása,

| H. | mivel a biomasszából előállított energia az előrejelzések szerint 2020-ra az EU-ban rendelkezésre álló megújulóenergia-források 58 %-át teszi majd ki, az erdészet relatív részesedése a biomasszában várhatóan csökkenni fog, és fa mint energiaforrás iránti kereslet folyamatos növekszik, mivel elővigyázatosságra van szükség az illegális fakitermelés és az erdészeti tevékenységek megerősödésének megelőzése érdekében, amely gyakorlatok néhány tagállamban több mint 100 %-ra növelhetik a kitermelés és a növedék arányát, semlegesítve az éghajlat-változási célkitűzéseket; mivel a biomasszából előállított energiának kevésbé kellene függenie az erdei biomasszától, |
| --- | --- |

H.

mivel a biomasszából előállított energia az előrejelzések szerint 2020-ra az EU-ban rendelkezésre álló megújulóenergia-források 58 %-át teszi majd ki, az erdészet relatív részesedése a biomasszában várhatóan csökkenni fog, és fa mint energiaforrás iránti kereslet folyamatos növekszik, mivel elővigyázatosságra van szükség az illegális fakitermelés és az erdészeti tevékenységek megerősödésének megelőzése érdekében, amely gyakorlatok néhány tagállamban több mint 100 %-ra növelhetik a kitermelés és a növedék arányát, semlegesítve az éghajlat-változási célkitűzéseket; mivel a biomasszából előállított energiának kevésbé kellene függenie az erdei biomasszától,

| I. | mivel az erdővédelemnek és az erdők által betöltött funkciók védelmének az erdőket érintő valamennyi uniós szakpolitikai területen érvényesülnie kell, |
| --- | --- |

I.

mivel az erdővédelemnek és az erdők által betöltött funkciók védelmének az erdőket érintő valamennyi uniós szakpolitikai területen érvényesülnie kell,

| J. | mivel az erdők sokszor országhatárokon átnyúló élő, evolúciós ökoszisztémát alkotnak, amelyeket különbözőképpen, például bioklimatikus zónák és erdőtípusok szerint lehet osztályozni, és mivel az uniós politikai döntések meghozatalához útmutatóként az Európai Környezetvédelmi Ügynökség kidolgozott egy erdőkre vonatkozó sajátos nómenklatúrát; mivel az összes terület legutóbbi tudományos eredményeit – például a kontinentális vízválasztót – figyelembe kellene venni az erdőket érintő uniós politikákban, és ezekkel a politikákkal nem szabad megkockáztatni, hogy túlságosan tágak legyenek a hatékonysághoz, |
| --- | --- |

J.

mivel az erdők sokszor országhatárokon átnyúló élő, evolúciós ökoszisztémát alkotnak, amelyeket különbözőképpen, például bioklimatikus zónák és erdőtípusok szerint lehet osztályozni, és mivel az uniós politikai döntések meghozatalához útmutatóként az Európai Környezetvédelmi Ügynökség kidolgozott egy erdőkre vonatkozó sajátos nómenklatúrát; mivel az összes terület legutóbbi tudományos eredményeit – például a kontinentális vízválasztót – figyelembe kellene venni az erdőket érintő uniós politikákban, és ezekkel a politikákkal nem szabad megkockáztatni, hogy túlságosan tágak legyenek a hatékonysághoz,

| K. | mivel a különböző erdőtípusok és az erdészeti ágazat eltérő és előre nem látható biotikus és abiotikus veszélyeknek – kártevőknek, viharoknak, aszályoknak és tűzvészeknek – vannak kitéve az éghajlatváltozás miatt, és ebből adódóan az erdők ellenálló képessége a védekezésre irányuló erőfeszítések sarokkövét alkotja, |
| --- | --- |

K.

mivel a különböző erdőtípusok és az erdészeti ágazat eltérő és előre nem látható biotikus és abiotikus veszélyeknek – kártevőknek, viharoknak, aszályoknak és tűzvészeknek – vannak kitéve az éghajlatváltozás miatt, és ebből adódóan az erdők ellenálló képessége a védekezésre irányuló erőfeszítések sarokkövét alkotja,

| L. | mivel az EU erdeinek állapotára, az éghajlatváltozás következményeire és az erdőkre jellemző termelési szerkezetre vonatkozó megalapozott és összehasonlítható információk fontos előfeltételei az erdőknek az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz való hozzájárulására irányuló szakpolitikának és tervezésnek, |
| --- | --- |

L.

mivel az EU erdeinek állapotára, az éghajlatváltozás következményeire és az erdőkre jellemző termelési szerkezetre vonatkozó megalapozott és összehasonlítható információk fontos előfeltételei az erdőknek az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz való hozzájárulására irányuló szakpolitikának és tervezésnek,

| M. | mivel a spontán erdőtüzek és a rejtett indítékból elkövetett, szándékos gyújtogatás évente több mint 400 ezer hektár erdőt pusztítanak el különösen – de nem kizárólag – a földközi-tengeri régióban, amiért gyakran emberi életben, vagyonban, biológiai sokféleségben és az erdők védő funkcióiban kell nagyon magas árat fizetni; mivel az erdőtüzek utáni helyreállítás minden erdő tekintetében különösen nehéz, és a NATURA 2000 hálózat esetében gátolja a hálózat célkitűzéseinek elérését, |
| --- | --- |

M.

mivel a spontán erdőtüzek és a rejtett indítékból elkövetett, szándékos gyújtogatás évente több mint 400 ezer hektár erdőt pusztítanak el különösen – de nem kizárólag – a földközi-tengeri régióban, amiért gyakran emberi életben, vagyonban, biológiai sokféleségben és az erdők védő funkcióiban kell nagyon magas árat fizetni; mivel az erdőtüzek utáni helyreállítás minden erdő tekintetében különösen nehéz, és a NATURA 2000 hálózat esetében gátolja a hálózat célkitűzéseinek elérését,

| N. | mivel a fent említett, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról szóló fehér könyv az egyik legfontosabb cselekvési területként említi az erdőket, hangsúlyozva, hogy az EU erdészeti stratégiáját naprakésszé kell tenni, hogy tartalmazza az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontokat, |
| --- | --- |

N.

mivel a fent említett, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról szóló fehér könyv az egyik legfontosabb cselekvési területként említi az erdőket, hangsúlyozva, hogy az EU erdészeti stratégiáját naprakésszé kell tenni, hogy tartalmazza az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontokat,

| O. | mivel az európai erdős területek csupán 5 %-a őshonos, elsődleges és emberi tevékenység által érintetlen; mivel az erdők e típusának alacsony aránya és az összes erdőtípus lábon maradt állományának fokozott szétaprózódottsága növeli az erdők érzékenységét az éghajlati veszélyekkel szemben, és részben megmagyarázza az európai szinten veszélyeztetett erdei fajok tartósan rossz védettségi helyzetét, |
| --- | --- |

O.

mivel az európai erdős területek csupán 5 %-a őshonos, elsődleges és emberi tevékenység által érintetlen; mivel az erdők e típusának alacsony aránya és az összes erdőtípus lábon maradt állományának fokozott szétaprózódottsága növeli az erdők érzékenységét az éghajlati veszélyekkel szemben, és részben megmagyarázza az európai szinten veszélyeztetett erdei fajok tartósan rossz védettségi helyzetét,

| P. | mivel az EU és a tagállamok polgári védelmi stratégiáiban helyet kell kapnia az erdővédelmi funkciók javításának, különösen tekintettel az éghajlathoz kapcsolódó szélsőséges jelenségekre, így a tűzesetekre és az árvizekre, |
| --- | --- |

P.

mivel az EU és a tagállamok polgári védelmi stratégiáiban helyet kell kapnia az erdővédelmi funkciók javításának, különösen tekintettel az éghajlathoz kapcsolódó szélsőséges jelenségekre, így a tűzesetekre és az árvizekre,

| Q. | mivel a TEEB-jelentés egy rendkívül érdekes költség-haszon elemzést ismertet, amely az éghajlatváltozás mérséklését és a hozzá való alkalmazkodást célzó, ökoszisztéma alapú megközelítésekbe történő közberuházás mellett szól, különösen a zöld infrastruktúra, például az erdők helyreállítása és megőrzése tekintetében, |
| --- | --- |

Q.

mivel a TEEB-jelentés egy rendkívül érdekes költség-haszon elemzést ismertet, amely az éghajlatváltozás mérséklését és a hozzá való alkalmazkodást célzó, ökoszisztéma alapú megközelítésekbe történő közberuházás mellett szól, különösen a zöld infrastruktúra, például az erdők helyreállítása és megőrzése tekintetében,

| R. | mivel a különböző nemzeti, regionális és helyi erdőgazdálkodási rendszereket alkalmazkodási képességük növelése érdekében tiszteletben kell tartani és támogatni kell, |
| --- | --- |

R.

mivel a különböző nemzeti, regionális és helyi erdőgazdálkodási rendszereket alkalmazkodási képességük növelése érdekében tiszteletben kell tartani és támogatni kell,

| S. | mivel az európai erdők CO2-, NH3- és NOX-elnyelési kapacitása még kiaknázatlan, és a fenntartható módon kezelt erdőkből származó fa fenntartható hozamot hordozhat, amennyiben újrafeldolgozható és szén-dioxidban dús alternatívája lehet az építőiparban és egyéb iparágakban széles körben használt anyagoknak, különösen a magas energiabevitelt igénylő fémötvözeteknek, műanyagoknak és betonnak, |
| --- | --- |

S.

mivel az európai erdők CO2-, NH3- és NOX-elnyelési kapacitása még kiaknázatlan, és a fenntartható módon kezelt erdőkből származó fa fenntartható hozamot hordozhat, amennyiben újrafeldolgozható és szén-dioxidban dús alternatívája lehet az építőiparban és egyéb iparágakban széles körben használt anyagoknak, különösen a magas energiabevitelt igénylő fémötvözeteknek, műanyagoknak és betonnak,

| T. | mivel a Bizottság által összegyűjtött adatok szerint a nyári felmelegedés Dél-Európában kétszer olyan gyorsan következik majd be, mint Európa többi részén, és a nyári csapadék délen egy évtized alatt 5 %-kal csökkenni fog, |
| --- | --- |

T.

mivel a Bizottság által összegyűjtött adatok szerint a nyári felmelegedés Dél-Európában kétszer olyan gyorsan következik majd be, mint Európa többi részén, és a nyári csapadék délen egy évtized alatt 5 %-kal csökkenni fog,

| U. | mivel az EU erdészeti cselekvési tervének négy célkitűzése van: a hosszú távú versenyképesség javítása, a környezet védelme, hozzájárulás az életminőség javításához és az együttműködés erősítése, és mivel különösen az első célkitűzés megvalósítása terén jelentős előrelépés történt, |
| --- | --- |

U.

mivel az EU erdészeti cselekvési tervének négy célkitűzése van: a hosszú távú versenyképesség javítása, a környezet védelme, hozzájárulás az életminőség javításához és az együttműködés erősítése, és mivel különösen az első célkitűzés megvalósítása terén jelentős előrelépés történt,

| V. | mivel az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferenciának a fenntartható erdőgazdálkodásról sikerült önkéntes alapon európai konszenzust elérnie, mivel a fennálló körülmények nem biztosítják a fenntartható erdőgazdálkodás teljes körű elismerését és következetes végrehajtását, |
| --- | --- |

V.

mivel az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferenciának a fenntartható erdőgazdálkodásról sikerült önkéntes alapon európai konszenzust elérnie, mivel a fennálló körülmények nem biztosítják a fenntartható erdőgazdálkodás teljes körű elismerését és következetes végrehajtását,

| W. | mivel az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferencia keretében átfogó előkészületekre került sor egy jogilag kötelező érvényű eszközről szóló tárgyalások folytatása céljából, és mivel a következő, 2011. júniusban, Oslóban megrendezésre kerülő konferencián várhatóan döntések születnek ezzel kapcsolatban, |
| --- | --- |

W.

mivel az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferencia keretében átfogó előkészületekre került sor egy jogilag kötelező érvényű eszközről szóló tárgyalások folytatása céljából, és mivel a következő, 2011. júniusban, Oslóban megrendezésre kerülő konferencián várhatóan döntések születnek ezzel kapcsolatban,

| X. | mivel az erdőtüzek megelőzéséről (17) és a Közösségen belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyeléséről (18) szóló rendeletek már elvesztették hatályukat, aminek következtében a jelentéstétel esetivé, a finanszírozás pedig elégtelenné vált, |
| --- | --- |

X.

mivel az erdőtüzek megelőzéséről (17) és a Közösségen belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyeléséről (18) szóló rendeletek már elvesztették hatályukat, aminek következtében a jelentéstétel esetivé, a finanszírozás pedig elégtelenné vált,

| Y. | mivel a genetikai kiválasztásnak az erdei ökoszisztéma alkalmazkodóképességének javítására kell törekednie és irányulnia, |
| --- | --- |

Y.

mivel a genetikai kiválasztásnak az erdei ökoszisztéma alkalmazkodóképességének javítására kell törekednie és irányulnia,

| Z. | mivel az erdőknek az európai szintű időjárási helyzetre gyakorolt hatása tekintetében több információra van szükség, |
| --- | --- |

Z.

mivel az erdőknek az európai szintű időjárási helyzetre gyakorolt hatása tekintetében több információra van szükség,

| AA. | mivel a Bizottság számára készített 2009. évi,„Az EU politikai lehetőségei az európai erdők káros hatásoktól való védelme érdekében” című tanulmány négy szakpolitikai opciót – a jelenlegi megközelítés folytatása, a nyitott koordinációs módszer, a fokozott megfigyelés és az erdőkről szóló keretirányelv – azonosított és vizsgált meg, |
| --- | --- |

AA.

mivel a Bizottság számára készített 2009. évi,„Az EU politikai lehetőségei az európai erdők káros hatásoktól való védelme érdekében” című tanulmány négy szakpolitikai opciót – a jelenlegi megközelítés folytatása, a nyitott koordinációs módszer, a fokozott megfigyelés és az erdőkről szóló keretirányelv – azonosított és vizsgált meg,

| 1. | üdvözli a Bizottság „Erdővédelem és erdészeti információcsere az Európai Unióban: erdeink felkészítése az éghajlatváltozásra” című zöld könyvét; úgy véli, hogy az EU erdészeti stratégiáját a fenntartható erdőgazdálkodás és erdővédelem javítása céljából a szubszidiaritás és az arányosság elvével összhangban meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság „Erdővédelem és erdészeti információcsere az Európai Unióban: erdeink felkészítése az éghajlatváltozásra” című zöld könyvét; úgy véli, hogy az EU erdészeti stratégiáját a fenntartható erdőgazdálkodás és erdővédelem javítása céljából a szubszidiaritás és az arányosság elvével összhangban meg kell erősíteni;

| 2. | hangsúlyozza azonban, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikke értelmében, az EU azokon a területeken járhat el, ahol a tagállamok bizonyítottan nem képesek kielégítően megvalósítani a tervezett intézkedés célkitűzéseit; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza azonban, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikke értelmében, az EU azokon a területeken járhat el, ahol a tagállamok bizonyítottan nem képesek kielégítően megvalósítani a tervezett intézkedés célkitűzéseit;

| 3. | üdvözli a Bizottság azon nézetét, hogy az erdők nagymértékben hozzá tudnak járulni az éghajlati válság megoldásához; hangsúlyozza, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás döntő fontosságú az EU számára éghajlati célkitűzéseinek megvalósításában és a szükséges ökoszisztéma-szolgáltatások – mint a biológiai sokféleség, a természeti katasztrófák elleni védelem és a CO2 légkörből történő megkötése –biztosításában; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a Bizottság azon nézetét, hogy az erdők nagymértékben hozzá tudnak járulni az éghajlati válság megoldásához; hangsúlyozza, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás döntő fontosságú az EU számára éghajlati célkitűzéseinek megvalósításában és a szükséges ökoszisztéma-szolgáltatások – mint a biológiai sokféleség, a természeti katasztrófák elleni védelem és a CO2 légkörből történő megkötése –biztosításában;

| 4. | emlékeztet arra, hogy az erdők a fáknál sokkal több elemből álló bioszférákat alkotnak, és ezért ellenálló képességük nem csak a fák, hanem valamennyi erdei organizmus – különösen az erdőkben vadon élő állatok – biológiai sokféleségétől függ, továbbá arra, hogy az erdők kulcsfontosságúak az európai társadalmak éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodása tekintetében; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy az erdők a fáknál sokkal több elemből álló bioszférákat alkotnak, és ezért ellenálló képességük nem csak a fák, hanem valamennyi erdei organizmus – különösen az erdőkben vadon élő állatok – biológiai sokféleségétől függ, továbbá arra, hogy az erdők kulcsfontosságúak az európai társadalmak éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodása tekintetében;

| 5. | rámutat, hogy az erdők kötik meg a legtöbb szén-dioxidot és kiemelkedő szerepet töltenek be az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; hangsúlyozza, hogy ezért elengedhetetlen megerősíteni az erdők pusztulását okozó tényezők – mint a tűzvészek vagy a levegőszennyezés – elleni küzdelemre vonatkozó uniós stratégiát; |
| --- | --- |

5.

rámutat, hogy az erdők kötik meg a legtöbb szén-dioxidot és kiemelkedő szerepet töltenek be az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; hangsúlyozza, hogy ezért elengedhetetlen megerősíteni az erdők pusztulását okozó tényezők – mint a tűzvészek vagy a levegőszennyezés – elleni küzdelemre vonatkozó uniós stratégiát;

| 6. | meggyőződése, hogy az ökológiai fenntarthatóság alapfeltétele annak, hogy az EU-ban található erdők gazdasági és társadalmi funkciói fennmaradjanak; |
| --- | --- |

6.

meggyőződése, hogy az ökológiai fenntarthatóság alapfeltétele annak, hogy az EU-ban található erdők gazdasági és társadalmi funkciói fennmaradjanak;

| 7. | hangsúlyozza az erdők biológiai sokféleségének az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban betöltött szerepét és a jobb alkalmazkodás érdekében az erdők biológiai sokféleségének mutatóira – köztük különösen az erdők genetikai kapacitására – vonatkozó ismeretek javításának szükségességét; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza az erdők biológiai sokféleségének az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban betöltött szerepét és a jobb alkalmazkodás érdekében az erdők biológiai sokféleségének mutatóira – köztük különösen az erdők genetikai kapacitására – vonatkozó ismeretek javításának szükségességét;

| 8. | elismerését fejezi ki a Bizottságnak a biotikus és abiotikus veszélyek zöld könyvben szereplő kimerítő elemzéséért, továbbá felhívja a figyelmet az éghajlatváltozás erdőkre gyakorolt hatásaihoz közvetlenül kapcsolódó egyéb olyan tényezők vizsgálatának szükségességére, mint a lombvesztés jelensége, amelynek következtében a dél-európai erdők lombkoronaszintjében az utóbbi 20 évben megkettőződött a lombja vesztett felület, amelynek egyenes következménye a szén-dioxid megkötő folyamatok kapacitásának és hatékonyságának visszaesése, illetve az erdők száraz időszakokban és hőhullámok idején gyakorolt csillapító hatásának csökkenése a fák lombozatának idő előtti elvesztése miatt; |
| --- | --- |

8.

elismerését fejezi ki a Bizottságnak a biotikus és abiotikus veszélyek zöld könyvben szereplő kimerítő elemzéséért, továbbá felhívja a figyelmet az éghajlatváltozás erdőkre gyakorolt hatásaihoz közvetlenül kapcsolódó egyéb olyan tényezők vizsgálatának szükségességére, mint a lombvesztés jelensége, amelynek következtében a dél-európai erdők lombkoronaszintjében az utóbbi 20 évben megkettőződött a lombja vesztett felület, amelynek egyenes következménye a szén-dioxid megkötő folyamatok kapacitásának és hatékonyságának visszaesése, illetve az erdők száraz időszakokban és hőhullámok idején gyakorolt csillapító hatásának csökkenése a fák lombozatának idő előtti elvesztése miatt;

| 9. | elismeri, hogy a meglévő globális tanúsítási rendszerek – például az Erdőgondnoksági Tanács (Forest Stewardship Council – FSC) és az erdészeti tanúsítási rendszerek elfogadását célzó program (Programme for the Endorsement of Forest Certification Schemes – PEFC) – jelentősen hozzájárultak a fenntartható erdészethez; |
| --- | --- |

9.

elismeri, hogy a meglévő globális tanúsítási rendszerek – például az Erdőgondnoksági Tanács (Forest Stewardship Council – FSC) és az erdészeti tanúsítási rendszerek elfogadását célzó program (Programme for the Endorsement of Forest Certification Schemes – PEFC) – jelentősen hozzájárultak a fenntartható erdészethez;

Az uniós erdészeti stratégia és erdészeti cselekvési terv

| 10. | hangsúlyozza, hogy a fent említett uniós erdészeti stratégia és erdészeti cselekvési terv megújításra szorul, amelynek során szükség van az éghajlatváltozás dimenziójának és az erdők megóvása tágabb kérdéskörének figyelembevételére; emlékeztet arra, hogy bármely hasonló felülvizsgálatot a tagállamokkal és a javasolt intézkedések végrehajtásában érintett összes érdekelt féllel folytatott átfogó erdészeti politikai vitának kell megelőznie; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a fent említett uniós erdészeti stratégia és erdészeti cselekvési terv megújításra szorul, amelynek során szükség van az éghajlatváltozás dimenziójának és az erdők megóvása tágabb kérdéskörének figyelembevételére; emlékeztet arra, hogy bármely hasonló felülvizsgálatot a tagállamokkal és a javasolt intézkedések végrehajtásában érintett összes érdekelt féllel folytatott átfogó erdészeti politikai vitának kell megelőznie;

| 11. | üdvözli az erdőkre épülő európai ágazatok globális versenyképességének biztosítására irányuló uniós erőfeszítések sikerét; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az erdőkre épülő európai ágazatok globális versenyképességének biztosítására irányuló uniós erőfeszítések sikerét;

| 12. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az erdészeti cselekvési terv környezettel és életminőséggel kapcsolatos, a megvalósítás tekintetében jelenleg elmaradozó célkitűzéseinek megvalósítására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az erdészeti cselekvési terv környezettel és életminőséggel kapcsolatos, a megvalósítás tekintetében jelenleg elmaradozó célkitűzéseinek megvalósítására irányuló erőfeszítéseket;

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az uniós erdőkre hatást gyakorló uniós politikákat annak megvizsgálása érdekében, hogy ezek a politikák koherensek-e, és hogy garantálják-e az erdők védelmét; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az uniós erdőkre hatást gyakorló uniós politikákat annak megvizsgálása érdekében, hogy ezek a politikák koherensek-e, és hogy garantálják-e az erdők védelmét;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg el az erdők és az erdészet tanácsi következtetésekkel összhangban csoportosítsa át azokat a meglévő forrásokat, amelyek kedvezőtlen hatást gyakorolnak az erdők biológiai sokféleségére; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg el az erdők és az erdészet tanácsi következtetésekkel összhangban csoportosítsa át azokat a meglévő forrásokat, amelyek kedvezőtlen hatást gyakorolnak az erdők biológiai sokféleségére;

| 15. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az innovatív és fenntartható faalapú iparágakról szóló, 2008. február 27-i bizottsági közleményben (COM(2008)0113) meghatározott intézkedések végrehajtását, figyelemmel arra, hogy a túlzott szabályozás csökkentheti a fatermékek nem megújuló és energiaigényes anyagokkal szembeni versenyképességét; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az innovatív és fenntartható faalapú iparágakról szóló, 2008. február 27-i bizottsági közleményben (COM(2008)0113) meghatározott intézkedések végrehajtását, figyelemmel arra, hogy a túlzott szabályozás csökkentheti a fatermékek nem megújuló és energiaigényes anyagokkal szembeni versenyképességét;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az erdővédelmi intézkedéseknek tükrözniük kell az erdőtípusok, bioklimatikus zónák és regionális feltételek szerinti biotikus és abiotikus veszélyek határokon átnyúló jellegét; hangsúlyozza továbbá, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség által kidolgozott, az erdőkre vonatkozó nómenklatúrával összhangban fellépésre van szükség a tagállami és regionális kezdeményezések támogatása, összehangolása és kiegészítése érdekében azokon a területeken, ahol az EU hozzáadott értékkel rendelkezik; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az erdővédelmi intézkedéseknek tükrözniük kell az erdőtípusok, bioklimatikus zónák és regionális feltételek szerinti biotikus és abiotikus veszélyek határokon átnyúló jellegét; hangsúlyozza továbbá, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség által kidolgozott, az erdőkre vonatkozó nómenklatúrával összhangban fellépésre van szükség a tagállami és regionális kezdeményezések támogatása, összehangolása és kiegészítése érdekében azokon a területeken, ahol az EU hozzáadott értékkel rendelkezik;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az erdővédelem a tagállamok, a régiók, az erdőkre épülő iparágak, valamint a köz- és a magántulajdonban lévő erdők tulajdonosainak hosszú távú elkötelezettségétől függ; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az erdővédelem a tagállamok, a régiók, az erdőkre épülő iparágak, valamint a köz- és a magántulajdonban lévő erdők tulajdonosainak hosszú távú elkötelezettségétől függ;

| 18. | úgy véli, hogy az északi boreális erdők (tajga) és a mediterrán erdők rendkívül nagy értéket képviselnek az európai biológiai sokféleség szempontjából és a légköri szén-dioxid elnyelőiként, és ezeket fokozott védelemben kellene részesíteni; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az északi boreális erdők (tajga) és a mediterrán erdők rendkívül nagy értéket képviselnek az európai biológiai sokféleség szempontjából és a légköri szén-dioxid elnyelőiként, és ezeket fokozott védelemben kellene részesíteni;

| 19. | úgy véli, hogy a hosszú távú erdészeti terveknek rugalmasnak kell lenniük, segíteniük kell az alkalmazkodást és a részvételt, valamint figyelembe kell venniük minden elképzelhető forgatókönyvet, és a jövőbeni fejlesztést illetően lehetővé kell tenniük többféle lehetőség mérlegelését, reális és megbízható alapot nyújtva a vezetői döntéstámogatáshoz; úgy véli továbbá, hogy ennek uniós szinten az erdők hosszú távú védelme érdekében egy állandó „Erdészeti Fórum” formáját kell öltenie; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a hosszú távú erdészeti terveknek rugalmasnak kell lenniük, segíteniük kell az alkalmazkodást és a részvételt, valamint figyelembe kell venniük minden elképzelhető forgatókönyvet, és a jövőbeni fejlesztést illetően lehetővé kell tenniük többféle lehetőség mérlegelését, reális és megbízható alapot nyújtva a vezetői döntéstámogatáshoz; úgy véli továbbá, hogy ennek uniós szinten az erdők hosszú távú védelme érdekében egy állandó „Erdészeti Fórum” formáját kell öltenie;

Fenntartható erdőgazdálkodás

| 20. | üdvözli, hogy a Forest Europe sikereket ért el a fenntartható erdőgazdálkodás javításában, valamint a fenntartható erdőgazdálkodásra vonatkozó iránymutatásokkal, kritériumokkal és indikátorokkal kapcsolatos európai konszenzus elérésében; megjegyzi azonban, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás nélkülözi a következetes végrehajtást; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy a Forest Europe sikereket ért el a fenntartható erdőgazdálkodás javításában, valamint a fenntartható erdőgazdálkodásra vonatkozó iránymutatásokkal, kritériumokkal és indikátorokkal kapcsolatos európai konszenzus elérésében; megjegyzi azonban, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás nélkülözi a következetes végrehajtást;

| 21. | emlékeztet rá, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás célja összhangot teremteni az erdők termelési aspektusai és az erdővédelmi aspektusok között, és a nemzeti, regionális és helyi prioritások szerint biztosítani az erdők gazdasági, társadalmi és környezeti funkcióinak folytonosságát; aggodalommal veszi tudomásul azt az erősödő tendenciát, hogy az erdőket csak gazdasági szempontból szemlélik, megfeledkezve azok környezetvédelmi és társadalmi vonatkozásairól, és ez nem felel meg a fenntartható erdőgazdálkodás elveinek; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet rá, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás célja összhangot teremteni az erdők termelési aspektusai és az erdővédelmi aspektusok között, és a nemzeti, regionális és helyi prioritások szerint biztosítani az erdők gazdasági, társadalmi és környezeti funkcióinak folytonosságát; aggodalommal veszi tudomásul azt az erősödő tendenciát, hogy az erdőket csak gazdasági szempontból szemlélik, megfeledkezve azok környezetvédelmi és társadalmi vonatkozásairól, és ez nem felel meg a fenntartható erdőgazdálkodás elveinek;

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a fent említett, fakitermelésre vonatkozó 995/2010/EU rendelet kiegészítésére annak biztosítása céljából, hogy az európai piacon forgalomba hozott összes fa és fatermék fenntarthatóan kezelt erdőkből származzon; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a fent említett, fakitermelésre vonatkozó 995/2010/EU rendelet kiegészítésére annak biztosítása céljából, hogy az európai piacon forgalomba hozott összes fa és fatermék fenntarthatóan kezelt erdőkből származzon;

| 23. | bátorítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ne hagyjanak fel az illegális fakitermelés és az ily módon kitermelt fa kereskedelme elleni fellépéssel, hiszen ily módon hozzájárulnak az erdőirtás, az erdőpusztulás és a biológiai sokféleség elvesztése elleni küzdelemhez is; |
| --- | --- |

23.

bátorítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ne hagyjanak fel az illegális fakitermelés és az ily módon kitermelt fa kereskedelme elleni fellépéssel, hiszen ily módon hozzájárulnak az erdőirtás, az erdőpusztulás és a biológiai sokféleség elvesztése elleni küzdelemhez is;

| 24. | szorgalmazza, hogy az Erdészeti Állandó Bizottság részére történő rendszeres jelentés révén erősítsék a nemzeti erdészeti programok (NFP) és az erdészeti cselekvési terv közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

24.

szorgalmazza, hogy az Erdészeti Állandó Bizottság részére történő rendszeres jelentés révén erősítsék a nemzeti erdészeti programok (NFP) és az erdészeti cselekvési terv közötti kapcsolatot;

| 25. | úgy véli, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás alapfeltétele annak, hogy az EU-ban található erdők folyamatosan képesek legyenek betölteni gazdasági, ökológiai és társadalmi funkcióikat; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás végrehajtásának Európai Unión belüli kötelezővé tételével bizonyítsák, hogy támogatják a Forest Europe folyamatot; úgy véli továbbá, hogy egy effajta elkötelezettség segítené a fenntarthatósági elvek erdészetbe való maradéktalan beépítését és a lehető legnagyobb mértékben támogatná a Forest Europe folyamatot, valamint a Forest Europe és az ENSZ Erdészeti Fóruma által tárgyalt jogilag kötelező erejű megállapodásokat; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás alapfeltétele annak, hogy az EU-ban található erdők folyamatosan képesek legyenek betölteni gazdasági, ökológiai és társadalmi funkcióikat; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás végrehajtásának Európai Unión belüli kötelezővé tételével bizonyítsák, hogy támogatják a Forest Europe folyamatot; úgy véli továbbá, hogy egy effajta elkötelezettség segítené a fenntarthatósági elvek erdészetbe való maradéktalan beépítését és a lehető legnagyobb mértékben támogatná a Forest Europe folyamatot, valamint a Forest Europe és az ENSZ Erdészeti Fóruma által tárgyalt jogilag kötelező erejű megállapodásokat;

| 26. | támogatja, hogy az aktív fenntartható erdőgazdálkodást teljes mértékben hajtsák végre olyan hosszú távú nemzeti erdőgazdálkodási programok keretében, amelyek nemzeti és regionális prioritásokat, mérhető célokat, illetve értékelési kritériumokat tartalmaznak és figyelembe veszik az éghajlatváltozás szempontjából az erdőket érintő egyre nagyobb fenyegetéseket; |
| --- | --- |

26.

támogatja, hogy az aktív fenntartható erdőgazdálkodást teljes mértékben hajtsák végre olyan hosszú távú nemzeti erdőgazdálkodási programok keretében, amelyek nemzeti és regionális prioritásokat, mérhető célokat, illetve értékelési kritériumokat tartalmaznak és figyelembe veszik az éghajlatváltozás szempontjából az erdőket érintő egyre nagyobb fenyegetéseket;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a vidékfejlesztési terveket, illetve az operatív programokat nem szabad a nemzeti erdészeti programokkal egyenértékűnek tekinteni; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti erdészeti programokban kellően figyelembe vegyék az éghajlatváltozás ivóvízkészletre, ökoszisztémákra és biológiai sokféleségre gyakorolt hatásait vizsgáló tanulmányok következtéseit és ajánlásait, valamint hogy a vidékfejlesztési stratégiák és programok összhangban vannak az erdészeti programokkal, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiákkal és a megújuló energiára vonatkozó cselekvési tervekkel; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a vidékfejlesztési terveket, illetve az operatív programokat nem szabad a nemzeti erdészeti programokkal egyenértékűnek tekinteni; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti erdészeti programokban kellően figyelembe vegyék az éghajlatváltozás ivóvízkészletre, ökoszisztémákra és biológiai sokféleségre gyakorolt hatásait vizsgáló tanulmányok következtéseit és ajánlásait, valamint hogy a vidékfejlesztési stratégiák és programok összhangban vannak az erdészeti programokkal, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiákkal és a megújuló energiára vonatkozó cselekvési tervekkel;

| 28. | megjegyzi, hogy a genetikai sokféleség, a természetes megújulás, a struktúra és az erdőben élő valamennyi organizmus fajállományának sokfélesége közös elemei az erdők alkalmazkodási lehetőségeinek, és valamennyi bioklimatikus övezetre, fenntartható gazdálkodási rendszerre és erdőtípusra érvényesek; megjegyzi továbbá, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás biztosítja a gazdasági életképességet a kereskedelmi erdők számára, de nem teszi kötelezővé azon erdők tekintetében, amelyeknek elsődleges funkciója nem a fakitermelés; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy a genetikai sokféleség, a természetes megújulás, a struktúra és az erdőben élő valamennyi organizmus fajállományának sokfélesége közös elemei az erdők alkalmazkodási lehetőségeinek, és valamennyi bioklimatikus övezetre, fenntartható gazdálkodási rendszerre és erdőtípusra érvényesek; megjegyzi továbbá, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás biztosítja a gazdasági életképességet a kereskedelmi erdők számára, de nem teszi kötelezővé azon erdők tekintetében, amelyeknek elsődleges funkciója nem a fakitermelés;

| 29. | úgy véli, hogy a hosszú távú erdővédelem a rendkívül változatos összetételű, korú és szerkezetű faállománnyal rendelkező erdei ökoszisztémák létrehozásán vagy fenntartásán múlik; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a hosszú távú erdővédelem a rendkívül változatos összetételű, korú és szerkezetű faállománnyal rendelkező erdei ökoszisztémák létrehozásán vagy fenntartásán múlik;

| 30. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő ajánlásokat a nemzeti katasztrófavédelmi rendszerek kiigazításának lehetőségeire nézve, hogy azok meg tudjanak birkózni az éghajlatváltozás erdőkre gyakorolt hatásaival; különösen sürgeti a Bizottságot, hogy az európai erdőtüzek oltására szolgáló taktikai tartalék tekintetében lépjen fel az erőforrás- és kapacitásbővítése érdekében; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő ajánlásokat a nemzeti katasztrófavédelmi rendszerek kiigazításának lehetőségeire nézve, hogy azok meg tudjanak birkózni az éghajlatváltozás erdőkre gyakorolt hatásaival; különösen sürgeti a Bizottságot, hogy az európai erdőtüzek oltására szolgáló taktikai tartalék tekintetében lépjen fel az erőforrás- és kapacitásbővítése érdekében;

| 31. | óva int az erdészeti – különösen a természetes – erőforrások korlátozatlan kereskedelmi kiaknázásától, ami nagyon gyakran az erdők visszafordíthatatlan pusztításához vezet; |
| --- | --- |

31.

óva int az erdészeti – különösen a természetes – erőforrások korlátozatlan kereskedelmi kiaknázásától, ami nagyon gyakran az erdők visszafordíthatatlan pusztításához vezet;

| 32. | úgy véli, hogy a CO2-megkötés terén fennálló fontosságuk miatt az agrárerdészet faállományát az éghajlatváltozás elleni harc kapcsán a nem fakitermelésre szánt hagyományos erdőterületekkel azonos módon kell értékelni; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a CO2-megkötés terén fennálló fontosságuk miatt az agrárerdészet faállományát az éghajlatváltozás elleni harc kapcsán a nem fakitermelésre szánt hagyományos erdőterületekkel azonos módon kell értékelni;

Általános javaslatok

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az uniós erdővédelemről szóló fehér könyv elkészítését, figyelembe véve a zöld könyvről folytatott nyilvános konzultáció megállapításait, az éghajlatváltozásra való felkészültség irányába mutatkozó általános igényt, a szakpolitikai lehetőségekről szóló tanulmányt és az adaptációs lehetőségekről szóló tanulmányt; úgy véli, hogy a fehér könyvnek, azon túl, hogy rögzíti a fából és egyéb erdei forrásokból készült termékek, valamint az erdőkkel kapcsolatos szolgáltatások gazdasági jelentőségét, az európai erdők fenntartására és növelésére kell összpontosítania, mivel azok hozzájárulnak az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez és a hozzájuk való alkalmazkodáshoz; úgy véli továbbá, hogy nagyobb fokú védelmet kell biztosítani az áradások, a földcsuszamlások, a tüzek, az elsivatagosodás, a biodiverzitás csökkenése és a szélsőséges időjárási katasztrófák ellen; úgy véli, hogy a megfelelő pénzügyi forrásoknak, a tudásmegosztásnak, valamint a kutatás és az információk terjesztésének elengedhetetlen részét kell képeznie a bizottsági javaslatnak; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az uniós erdővédelemről szóló fehér könyv elkészítését, figyelembe véve a zöld könyvről folytatott nyilvános konzultáció megállapításait, az éghajlatváltozásra való felkészültség irányába mutatkozó általános igényt, a szakpolitikai lehetőségekről szóló tanulmányt és az adaptációs lehetőségekről szóló tanulmányt; úgy véli, hogy a fehér könyvnek, azon túl, hogy rögzíti a fából és egyéb erdei forrásokból készült termékek, valamint az erdőkkel kapcsolatos szolgáltatások gazdasági jelentőségét, az európai erdők fenntartására és növelésére kell összpontosítania, mivel azok hozzájárulnak az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez és a hozzájuk való alkalmazkodáshoz; úgy véli továbbá, hogy nagyobb fokú védelmet kell biztosítani az áradások, a földcsuszamlások, a tüzek, az elsivatagosodás, a biodiverzitás csökkenése és a szélsőséges időjárási katasztrófák ellen; úgy véli, hogy a megfelelő pénzügyi forrásoknak, a tudásmegosztásnak, valamint a kutatás és az információk terjesztésének elengedhetetlen részét kell képeznie a bizottsági javaslatnak;

| 34. | ismét hangot ad annak a véleményének, hogy az közös agrárpolitika vidékfejlesztési pillérjén keresztül emelni kell az erdővédelmi intézkedésekre fordított uniós támogatás szintjét; rámutat, hogy az éghajlatváltozás új kihívásai nyilvánvalóvá teszik, hogy az erdők védelme érdekében további finanszírozásra van és új támogatási eszközökre lehet szükség; |
| --- | --- |

34.

ismét hangot ad annak a véleményének, hogy az közös agrárpolitika vidékfejlesztési pillérjén keresztül emelni kell az erdővédelmi intézkedésekre fordított uniós támogatás szintjét; rámutat, hogy az éghajlatváltozás új kihívásai nyilvánvalóvá teszik, hogy az erdők védelme érdekében további finanszírozásra van és új támogatási eszközökre lehet szükség;

| 35. | sürgeti a Bizottságot, hogy részletesen tanulmányozza és készítsen az ökoszisztéma-szolgáltatások fejében teljesített olyan kifizetések lehetőségeiről szóló jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyek elismerik a gazdasági értéküket és jutalmazzák az erdők sokféleségének megőrzését és az erdők ökoszisztémáinak helyreállítását; kiemeli a hitelesség, a nyilvánosság és más pénzügyi előnyök gazdasági elismertségének fontosságát a biológiai sokféleség megőrzésében és az erdők védelmében való részvételének köszönhetően; |
| --- | --- |

35.

sürgeti a Bizottságot, hogy részletesen tanulmányozza és készítsen az ökoszisztéma-szolgáltatások fejében teljesített olyan kifizetések lehetőségeiről szóló jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyek elismerik a gazdasági értéküket és jutalmazzák az erdők sokféleségének megőrzését és az erdők ökoszisztémáinak helyreállítását; kiemeli a hitelesség, a nyilvánosság és más pénzügyi előnyök gazdasági elismertségének fontosságát a biológiai sokféleség megőrzésében és az erdők védelmében való részvételének köszönhetően;

| 36. | sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be az erdőtüzek megelőzéséről szóló olyan jogalkotási javaslatot, amely kiterjed a megelőzési tervek és a kockázatértékelés, az európai erdőtűz-információs rendszer (EFFIS), a tűzjelzés, az infrastruktúra, az oktatás és képzés, valamint az erdők tűz utáni helyreállítása finanszírozására, többek között annak megfontolására, hogy az erdőtüzek által sújtott földterületeken 30 évig ne lehessen építkezni; |
| --- | --- |

36.

sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be az erdőtüzek megelőzéséről szóló olyan jogalkotási javaslatot, amely kiterjed a megelőzési tervek és a kockázatértékelés, az európai erdőtűz-információs rendszer (EFFIS), a tűzjelzés, az infrastruktúra, az oktatás és képzés, valamint az erdők tűz utáni helyreállítása finanszírozására, többek között annak megfontolására, hogy az erdőtüzek által sújtott földterületeken 30 évig ne lehessen építkezni;

| 37. | sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be egy, az igazoltan szándékos gyújtogatás miatt kiürült területek beépítésének tilalmára vonatkozó jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

37.

sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be egy, az igazoltan szándékos gyújtogatás miatt kiürült területek beépítésének tilalmára vonatkozó jogalkotási javaslatot;

| 38. | felhív a fenntartható gazdálkodás útjában álló jogi akadályok felszámolására; |
| --- | --- |

38.

felhív a fenntartható gazdálkodás útjában álló jogi akadályok felszámolására;

| 39. | felhívja a figyelmet egy megfelelő pénzügyi keret létrehozásának szükségességére az erdőtüzek elleni küzdelem támogatása érdekében, továbbá nagyobb rugalmasság bevezetésére szólít fel a Szolidaritási Alap mozgósítását illetően; |
| --- | --- |

39.

felhívja a figyelmet egy megfelelő pénzügyi keret létrehozásának szükségességére az erdőtüzek elleni küzdelem támogatása érdekében, továbbá nagyobb rugalmasság bevezetésére szólít fel a Szolidaritási Alap mozgósítását illetően;

| 40. | sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be az erdészeti információkról szóló olyan jogalkotási javaslatot, amely figyelembe veszi az éghajlatváltozás fenyegetéseit, valamint az erdővel borított területekre, a biológiai sokféleségre, a biotikus és abiotikus fenyegetésekre és a földhasználatra vonatkozó harmonizált és összehasonlítható adatok gyűjtésének és terjesztésének szükségességét az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC), a Biológiai Sokféleség Egyezmény (CBD), valamint a környezeti számlák vonatkozásában; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy állítson össze és kísérjen figyelemmel az erdőkre védelmi funkcióira vonatkozó olyan mutatókat, mint a talajmegtartás és a víztározó kapacitás; |
| --- | --- |

40.

sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson be az erdészeti információkról szóló olyan jogalkotási javaslatot, amely figyelembe veszi az éghajlatváltozás fenyegetéseit, valamint az erdővel borított területekre, a biológiai sokféleségre, a biotikus és abiotikus fenyegetésekre és a földhasználatra vonatkozó harmonizált és összehasonlítható adatok gyűjtésének és terjesztésének szükségességét az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC), a Biológiai Sokféleség Egyezmény (CBD), valamint a környezeti számlák vonatkozásában; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy állítson össze és kísérjen figyelemmel az erdőkre védelmi funkcióira vonatkozó olyan mutatókat, mint a talajmegtartás és a víztározó kapacitás;

| 41. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az erdők regionális időjárási mintákra gyakorolt hatásaival kapcsolatos kutatásokat az EU-ban, hogy ezáltal információkkal szolgáljanak az erdőgazdálkodási stratégiákhoz az erdők méretében, összetételében és elhelyezkedésében bekövetkező változásokról és e változások hatásairól; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az erdők regionális időjárási mintákra gyakorolt hatásaival kapcsolatos kutatásokat az EU-ban, hogy ezáltal információkkal szolgáljanak az erdőgazdálkodási stratégiákhoz az erdők méretében, összetételében és elhelyezkedésében bekövetkező változásokról és e változások hatásairól;

| 42. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség kifejlesztése érdekében a magán és állami tulajdonosok, valamint a helyi közösségek igényeinek, továbbá a fenntartató kezelés elveinek megfelelően dolgozzanak ki iránymutatásokat a legjobb gyakorlatokat illetően, és terjesszék azokat; fontosnak tartja továbbá a legjobb gyakorlatok cseréjét arra vonatkozóan, hogy a vállalkozások és az ipar az életciklus-szemlélet révén miként járulhatnak hozzá a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések megvalósításához, hogyan javíthatják a teljes életcikluson alapuló szemléletet, és hogyan köthetik össze a biológiai sokféleség megőrzését a jövedelemtermeléssel; kiemeli, hogy szükséges megerősíteni a kommunikációs és információs politikát annak érdekében, hogy biztosítsák a fenntartható erdőgazdálkodást, tájékoztassák a nyilvánosságot és ösztönözzék a fenntartható erdők igénybevételét; |
| --- | --- |

42.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség kifejlesztése érdekében a magán és állami tulajdonosok, valamint a helyi közösségek igényeinek, továbbá a fenntartató kezelés elveinek megfelelően dolgozzanak ki iránymutatásokat a legjobb gyakorlatokat illetően, és terjesszék azokat; fontosnak tartja továbbá a legjobb gyakorlatok cseréjét arra vonatkozóan, hogy a vállalkozások és az ipar az életciklus-szemlélet révén miként járulhatnak hozzá a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések megvalósításához, hogyan javíthatják a teljes életcikluson alapuló szemléletet, és hogyan köthetik össze a biológiai sokféleség megőrzését a jövedelemtermeléssel; kiemeli, hogy szükséges megerősíteni a kommunikációs és információs politikát annak érdekében, hogy biztosítsák a fenntartható erdőgazdálkodást, tájékoztassák a nyilvánosságot és ösztönözzék a fenntartható erdők igénybevételét;

| 43. | hangsúlyozza, hogy fokozott együttműködésre és tájékoztatási erőfeszítésekre van szükség az erdők védelme tekintetében; úgy véli, hogy nagyobb erőfeszítésekre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a belső uniós intézkedések összhangban legyenek az erdőket érintő külső politikai nyilatkozatokkal (együttműködés, fejlesztés, trópusi fakereskedelem stb.); |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy fokozott együttműködésre és tájékoztatási erőfeszítésekre van szükség az erdők védelme tekintetében; úgy véli, hogy nagyobb erőfeszítésekre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a belső uniós intézkedések összhangban legyenek az erdőket érintő külső politikai nyilatkozatokkal (együttműködés, fejlesztés, trópusi fakereskedelem stb.);

| 44. | úgy véli, hogy az erdők az emberiség kollektív kulturális és környezeti örökségének részét képezik, és hogy a különleges fákat meg kell védeni, függetlenül attól, hogy az erdőkön kívül vagy belül találhatók-e; ebben az összefüggésben felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő stratégiákat ezeknek a fáknak a védelmére, többek között fontolják meg „Erdészeti Örökség Megfigyelőközpontok” létrehozását; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy nemzeti szakpolitikáik keretén belül mozdítsák elő az erdőkhöz és a természeti területekhez való egyenlő és nyilvános hozzáférést, felismerve azt, hogy az erdőkhöz és természeti területekhez való nyilvános hozzáférés joga (allemansrätten = „mindenki joga”) – ahogy azt néhány tagállamban már gyakorolják – számos előnyt hordoz a pihenési lehetőségekhez való egyenlő hozzáférés, az ökoszisztémák megbecsülése és a természeti örökség tiszteletben tartása szempontjából; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy az erdők az emberiség kollektív kulturális és környezeti örökségének részét képezik, és hogy a különleges fákat meg kell védeni, függetlenül attól, hogy az erdőkön kívül vagy belül találhatók-e; ebben az összefüggésben felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő stratégiákat ezeknek a fáknak a védelmére, többek között fontolják meg „Erdészeti Örökség Megfigyelőközpontok” létrehozását; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy nemzeti szakpolitikáik keretén belül mozdítsák elő az erdőkhöz és a természeti területekhez való egyenlő és nyilvános hozzáférést, felismerve azt, hogy az erdőkhöz és természeti területekhez való nyilvános hozzáférés joga (allemansrätten = „mindenki joga”) – ahogy azt néhány tagállamban már gyakorolják – számos előnyt hordoz a pihenési lehetőségekhez való egyenlő hozzáférés, az ökoszisztémák megbecsülése és a természeti örökség tiszteletben tartása szempontjából;

| 45. | kéri, hogy az EU 2020 stratégia a nemzeti erdővédelemmel kapcsolatos cselekvési tervekre vonatkozó célkitűzéseinek elérése érdekében minden tagállam vagy régió dolgozzon ki olyan erdőstratégiát, amely kitér a folyópartok újraerdősítésére, az esővíz összegyűjtésére, a mezőgazdasági tevékenységekre, valamint a szárazsághoz alkalmazkodott legjobb hagyományos növény- és fafajták, illetve -fajok kiválasztására vonatkozó kutatási eredményekre; |
| --- | --- |

45.

kéri, hogy az EU 2020 stratégia a nemzeti erdővédelemmel kapcsolatos cselekvési tervekre vonatkozó célkitűzéseinek elérése érdekében minden tagállam vagy régió dolgozzon ki olyan erdőstratégiát, amely kitér a folyópartok újraerdősítésére, az esővíz összegyűjtésére, a mezőgazdasági tevékenységekre, valamint a szárazsághoz alkalmazkodott legjobb hagyományos növény- és fafajták, illetve -fajok kiválasztására vonatkozó kutatási eredményekre;

Az erdőkkel kapcsolatos kutatás

| 46. | hangsúlyozza, hogy bár az EU kétségtelenül hosszú időre visszatekintő hagyományos erdészeti gyakorlatokból táplálkozó tapasztalatokkal rendelkezik az erdészeti ágazat tekintetében, növelni kell az éghajlatváltozás erdőkre gyakorolt hatásával kapcsolatos kutatáshoz szükséges pénzügyi forrásokat; úgy véli, hogy tekintettel a különböző területeken található erdőket érintő fenyegetések időkeretét és mértékét körülvevő tudományos bizonytalanságra, különböző bioklimatikus övezetek sajátos igényei és megoldásai szerint forrásokat kell elkülöníteni az éghajlatkutatásra a kapcsolódó ismeretek bővítése céljából; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy bár az EU kétségtelenül hosszú időre visszatekintő hagyományos erdészeti gyakorlatokból táplálkozó tapasztalatokkal rendelkezik az erdészeti ágazat tekintetében, növelni kell az éghajlatváltozás erdőkre gyakorolt hatásával kapcsolatos kutatáshoz szükséges pénzügyi forrásokat; úgy véli, hogy tekintettel a különböző területeken található erdőket érintő fenyegetések időkeretét és mértékét körülvevő tudományos bizonytalanságra, különböző bioklimatikus övezetek sajátos igényei és megoldásai szerint forrásokat kell elkülöníteni az éghajlatkutatásra a kapcsolódó ismeretek bővítése céljából;

| 47. | kéri a tagállamokat, hogy indítsanak el hosszú távú kutatási programokat azzal a céllal, hogy jobban megismerjék a hatásokat és a sebezhető pontokat, valamint az erdészeti ágazaton belül támogassák az alkalmazkodási intézkedéseket; felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az erdei ökoszisztémákkal, illetve az ökoszisztémáknak az éghajlatváltozás következményeihez való alkalmazkodási képességével kapcsolatos ismeretekkel foglalkozó projekteknek a többéves kutatási és technológiafejlesztési keretbe való bevonását; |
| --- | --- |

47.

kéri a tagállamokat, hogy indítsanak el hosszú távú kutatási programokat azzal a céllal, hogy jobban megismerjék a hatásokat és a sebezhető pontokat, valamint az erdészeti ágazaton belül támogassák az alkalmazkodási intézkedéseket; felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az erdei ökoszisztémákkal, illetve az ökoszisztémáknak az éghajlatváltozás következményeihez való alkalmazkodási képességével kapcsolatos ismeretekkel foglalkozó projekteknek a többéves kutatási és technológiafejlesztési keretbe való bevonását;

| 48. | felszólítja a Bizottságot, hogy a rovarok és a betegségek éghajlatváltozás által előidézett terjedése negatív hatásainak megelőzése érdekében készítsen cselekvési tervet az Európai Unió erdőinek védelmére vonatkozóan; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a Bizottságot, hogy a rovarok és a betegségek éghajlatváltozás által előidézett terjedése negatív hatásainak megelőzése érdekében készítsen cselekvési tervet az Európai Unió erdőinek védelmére vonatkozóan;

| 49. | növeljék az erdők jelentőségének sokféleségével és a fenntartható erdőgazdálkodás fontosságával kapcsolatos tudatosságot; támogassák az erdészeti ágazatban foglalkoztatottak képzését és továbbképzését, különös tekintettel az éghajlatváltozásból várhatóan adódó szakirányú követelményekre (a sokféleség előmozdítására, a kármegelőzésre és a kárhelyreállításra); és mozdítsák elő az ismeretek és a tapasztalatok cseréjét; |
| --- | --- |

49.

növeljék az erdők jelentőségének sokféleségével és a fenntartható erdőgazdálkodás fontosságával kapcsolatos tudatosságot; támogassák az erdészeti ágazatban foglalkoztatottak képzését és továbbképzését, különös tekintettel az éghajlatváltozásból várhatóan adódó szakirányú követelményekre (a sokféleség előmozdítására, a kármegelőzésre és a kárhelyreállításra); és mozdítsák elő az ismeretek és a tapasztalatok cseréjét;

| 50. | úgy véli, hogy az erdei ökoszisztémák „védekezőképességének” feltárására, az előrejelzésekre és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését célzó – a teljes erdészeti és faipari ágazat érdekeit szolgáló – stratégiákra irányuló eredményes kutatás szükségessége uniós szintű koordinációt és finanszírozást igényel; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy az erdei ökoszisztémák „védekezőképességének” feltárására, az előrejelzésekre és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését célzó – a teljes erdészeti és faipari ágazat érdekeit szolgáló – stratégiákra irányuló eredményes kutatás szükségessége uniós szintű koordinációt és finanszírozást igényel;

A KAP második pillére

| 51. | rámutat arra, hogy a 2013 utáni KAP jövőjével kapcsolatos tárgyalások során figyelembe kell venni, hogy az erdők alapvető környezetvédelmi funkciókat látnak el és hozzájárulnak a vidékfejlesztés és a nemzeti gazdaságok társadalmi és gazdasági céljainak eléréséhez is; felszólítja ezért a tagállamokat és a régiókat, hogy az uniós politikák közötti következetesség biztosítása érdekében a vidékfejlesztési programok előkészítése során teljes mértékben működjenek együtt az erdészeti hatóságokkal és a széles nyilvánossággal, figyelembe véve azt, hogy az erdészet egyes esetekben a vidéki gazdaságtól független ágazat lehet; |
| --- | --- |

51.

rámutat arra, hogy a 2013 utáni KAP jövőjével kapcsolatos tárgyalások során figyelembe kell venni, hogy az erdők alapvető környezetvédelmi funkciókat látnak el és hozzájárulnak a vidékfejlesztés és a nemzeti gazdaságok társadalmi és gazdasági céljainak eléréséhez is; felszólítja ezért a tagállamokat és a régiókat, hogy az uniós politikák közötti következetesség biztosítása érdekében a vidékfejlesztési programok előkészítése során teljes mértékben működjenek együtt az erdészeti hatóságokkal és a széles nyilvánossággal, figyelembe véve azt, hogy az erdészet egyes esetekben a vidéki gazdaságtól független ágazat lehet;

| 52. | emlékeztet arra, hogy az erdők kulcsszerepet játszanak a társadalmi-gazdasági és környezeti közjavak megteremtésében a társadalom jóléte és a fejlesztés érdekében, különösen a vidéki területeken; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan politikai megközelítést, amely elismeri ezt a szerepet, és közben tiszteletben tartja a tulajdonosok tulajdonjogait; |
| --- | --- |

52.

emlékeztet arra, hogy az erdők kulcsszerepet játszanak a társadalmi-gazdasági és környezeti közjavak megteremtésében a társadalom jóléte és a fejlesztés érdekében, különösen a vidéki területeken; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan politikai megközelítést, amely elismeri ezt a szerepet, és közben tiszteletben tartja a tulajdonosok tulajdonjogait;

| 53. | üdvözli, hogy a Bizottság a KAP reformjáról szóló legutóbbi közleményében (19) felismeri a mezőgazdasági termelők szerepének jelentőségét a tűzvészek megelőzésében, az erdőállomány kezelésében, valamint az erdőállománynak a biodiverzitást fenyegető veszélyek – például a kártevők – elleni védelmében, és mindenekelőtt azt, hogy jelenlétük, illetve a megélhetésért folytatott tevékenységük fenntartása az elnéptelenedés megelőzésének legfőbb biztosítéka; |
| --- | --- |

53.

üdvözli, hogy a Bizottság a KAP reformjáról szóló legutóbbi közleményében (19) felismeri a mezőgazdasági termelők szerepének jelentőségét a tűzvészek megelőzésében, az erdőállomány kezelésében, valamint az erdőállománynak a biodiverzitást fenyegető veszélyek – például a kártevők – elleni védelmében, és mindenekelőtt azt, hogy jelenlétük, illetve a megélhetésért folytatott tevékenységük fenntartása az elnéptelenedés megelőzésének legfőbb biztosítéka;

| 54. | fenntartja, hogy a KAP második pillérében a vidéki termelőket, a termelési csoportokat és a közintézményeket erdészeti intézkedések által kell támogatni; úgy véli, hogy az Európai Uniónak a nemzeti vidékfejlesztési programok keretében továbbra is támogatnia kell az erdőtelepítést, gondoskodva arról, hogy ezek a kezdeményezések ne zavarják meg a piacot, és hogy az erdészeti intézkedések a helyi, kártevőknek ellenálló és tűzbiztos anyagokra alapozzanak és járuljanak hozzá a biológiai sokféleség megőrzéséhez; hangsúlyozza továbbá, hogy az erdészeti erőfeszítéseknek ki kell alakítaniuk a fafajták sorrendjét, amely jelentősen javítja a talaj minőségét és a biológiai sokféleséget, ugyanakkor tiszteletben tartja az ültetési terület jellemzőit, az őshonos fajtákat és az elegyes erdők szükségét; |
| --- | --- |

54.

fenntartja, hogy a KAP második pillérében a vidéki termelőket, a termelési csoportokat és a közintézményeket erdészeti intézkedések által kell támogatni; úgy véli, hogy az Európai Uniónak a nemzeti vidékfejlesztési programok keretében továbbra is támogatnia kell az erdőtelepítést, gondoskodva arról, hogy ezek a kezdeményezések ne zavarják meg a piacot, és hogy az erdészeti intézkedések a helyi, kártevőknek ellenálló és tűzbiztos anyagokra alapozzanak és járuljanak hozzá a biológiai sokféleség megőrzéséhez; hangsúlyozza továbbá, hogy az erdészeti erőfeszítéseknek ki kell alakítaniuk a fafajták sorrendjét, amely jelentősen javítja a talaj minőségét és a biológiai sokféleséget, ugyanakkor tiszteletben tartja az ültetési terület jellemzőit, az őshonos fajtákat és az elegyes erdők szükségét;

| 55. | a Tanács 2010. június 11-i következtetéseihez hasonlóan felhívja a figyelmet azokra a súlyos problémákra, amelyek abból származhatnak, ha az erdőket magukra hagyják, mivel azok nem biztos, hogy a továbbiakban is be tudják tölteni korábbi funkciójukat; |
| --- | --- |

55.

a Tanács 2010. június 11-i következtetéseihez hasonlóan felhívja a figyelmet azokra a súlyos problémákra, amelyek abból származhatnak, ha az erdőket magukra hagyják, mivel azok nem biztos, hogy a továbbiakban is be tudják tölteni korábbi funkciójukat;

| 56. | szükségesnek tartja a fenntartható erdőgazdálkodást folytató gazdálkodók és erdőgazdálkodási szervek társulásai felállításának ösztönzését és támogatását, különösen a kisebb méretű erdőkkel jellemzett területeken, mivel ez elő fogja segíteni az erdei termékek és szolgáltatások nyújtásának kiegyensúlyozását; úgy véli, hogy az ilyen társulások és szervek erősítenék a gazdálkodók alkupozícióját a nyersfa ellátási láncban, egyenlő feltételeket teremtve ezáltal a piacon, és hozzájárulva egyszersmind a gazdasági válság, a nemzetközi verseny, az éghajlatváltozás és az illegális fakitermelés jelentette kihívásokkal való szembenézéshez; |
| --- | --- |

56.

szükségesnek tartja a fenntartható erdőgazdálkodást folytató gazdálkodók és erdőgazdálkodási szervek társulásai felállításának ösztönzését és támogatását, különösen a kisebb méretű erdőkkel jellemzett területeken, mivel ez elő fogja segíteni az erdei termékek és szolgáltatások nyújtásának kiegyensúlyozását; úgy véli, hogy az ilyen társulások és szervek erősítenék a gazdálkodók alkupozícióját a nyersfa ellátási láncban, egyenlő feltételeket teremtve ezáltal a piacon, és hozzájárulva egyszersmind a gazdasági válság, a nemzetközi verseny, az éghajlatváltozás és az illegális fakitermelés jelentette kihívásokkal való szembenézéshez;

| 57. | fenntartja, hogy növelni kell és az önkéntes védelmi eljárásokra is ki kell terjeszteni a fajok, élőhelyek és ökoszisztéma-szolgáltatások erdészeti biológiai sokféleségét védelmező köz- és magánszereplők támogatását, és a támogathatóságot ki kell terjeszteni a NATURA 2000 helyszíneit összekötő területekre is, mivel a biológiai sokféleség létfontosságú a mezőgazdaság fenntartása, fejlesztése és alkalmazkodása szempontjából; |
| --- | --- |

57.

fenntartja, hogy növelni kell és az önkéntes védelmi eljárásokra is ki kell terjeszteni a fajok, élőhelyek és ökoszisztéma-szolgáltatások erdészeti biológiai sokféleségét védelmező köz- és magánszereplők támogatását, és a támogathatóságot ki kell terjeszteni a NATURA 2000 helyszíneit összekötő területekre is, mivel a biológiai sokféleség létfontosságú a mezőgazdaság fenntartása, fejlesztése és alkalmazkodása szempontjából;

| 58. | felszólít arra, hogy az ellentételezés számlázáson alapuló rendszerét váltsa fel a rögzített vagy területi alapon meghatározott költségek szerinti elszámolás; |
| --- | --- |

58.

felszólít arra, hogy az ellentételezés számlázáson alapuló rendszerét váltsa fel a rögzített vagy területi alapon meghatározott költségek szerinti elszámolás;

| 59. | szorgalmazza az erdészeti intézkedések keretében nyújtott támogatás alapjaként alkalmazandó jó erdészeti gyakorlatok színvonalának növelését; |
| --- | --- |

59.

szorgalmazza az erdészeti intézkedések keretében nyújtott támogatás alapjaként alkalmazandó jó erdészeti gyakorlatok színvonalának növelését;

| 60. | szorgalmazza az erdő-környezetvédelmi, valamint a Natura 2000 intézkedések vidékfejlesztési programokba való kötelező beépítését és a Natura 2000 hálózathoz kapcsolódó, közvetlenül kifizetendő, területalapú támogatásokat; |
| --- | --- |

60.

szorgalmazza az erdő-környezetvédelmi, valamint a Natura 2000 intézkedések vidékfejlesztési programokba való kötelező beépítését és a Natura 2000 hálózathoz kapcsolódó, közvetlenül kifizetendő, területalapú támogatásokat;

| 61. | felszólít arra, hogy hozzanak olyan új KAP-intézkedést, amely az „meghatározott eredetű erdészeti genetikai erőforrások in situ és ex situ megőrzését” célozza; |
| --- | --- |

61.

felszólít arra, hogy hozzanak olyan új KAP-intézkedést, amely az „meghatározott eredetű erdészeti genetikai erőforrások in situ és ex situ megőrzését” célozza;

| 62. | határozottan elutasítja az erdei genetikai erőforrások tekintetében a szellemi tulajdonjogok alkalmazását; |
| --- | --- |

62.

határozottan elutasítja az erdei genetikai erőforrások tekintetében a szellemi tulajdonjogok alkalmazását;

| 63. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU valamennyi finanszírozásában biztosítsák hosszú távon az erdészeti és erdővédelmi projekteket; |
| --- | --- |

63.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU valamennyi finanszírozásában biztosítsák hosszú távon az erdészeti és erdővédelmi projekteket;

Polgári védelem és az erdőtüzek megelőzése

| 64. | meggyőződése, hogy az erdőtüzek megelőzése sokkal költséghatékonyabb, mint az azok elleni küzdelem; |
| --- | --- |

64.

meggyőződése, hogy az erdőtüzek megelőzése sokkal költséghatékonyabb, mint az azok elleni küzdelem;

| 65. | hangsúlyozza a közelmúltban elfogadott (20), a természeti vagy ember okozta katasztrófák megelőzéséről szóló ajánlások mielőbbi végrehajtásának szükségességét, különös tekintettel azokra, amelyek az erdőtelepítési/újraerdősítési projektek támogatására vonatkoznak, előnyben részesítve az őshonos fajtákat és az elegyes erdőket, a biológiai sokféleség megőrzése, valamint a tűzvészekkel, viharokkal és kártevőkkel szembeni fokozottabb ellenállás biztosítása érdekében; felhívja a figyelmet a további nehézségekre is, amelyekkel a szigetek és a legkülső régiók szembesülnek a tűzvészek megfékezésekor; különleges bánásmódot kér e régiók számára a rendelkezésre álló különböző pénzügyi eszközök révén, a Szolidaritási Alapot is ideértve; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza a közelmúltban elfogadott (20), a természeti vagy ember okozta katasztrófák megelőzéséről szóló ajánlások mielőbbi végrehajtásának szükségességét, különös tekintettel azokra, amelyek az erdőtelepítési/újraerdősítési projektek támogatására vonatkoznak, előnyben részesítve az őshonos fajtákat és az elegyes erdőket, a biológiai sokféleség megőrzése, valamint a tűzvészekkel, viharokkal és kártevőkkel szembeni fokozottabb ellenállás biztosítása érdekében; felhívja a figyelmet a további nehézségekre is, amelyekkel a szigetek és a legkülső régiók szembesülnek a tűzvészek megfékezésekor; különleges bánásmódot kér e régiók számára a rendelkezésre álló különböző pénzügyi eszközök révén, a Szolidaritási Alapot is ideértve;

| 66. | úgy véli, hogy az erdőtüzek megelőzésének a tájtervezésen, a tájegységek összekapcsolásán, az infrastruktúrán és a képzésen keresztül szilárdan be kell épülnie az EU erdővédelmi, alkalmazkodási és katasztrófavédelmi politikájába; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy az erdőtüzek megelőzésének a tájtervezésen, a tájegységek összekapcsolásán, az infrastruktúrán és a képzésen keresztül szilárdan be kell épülnie az EU erdővédelmi, alkalmazkodási és katasztrófavédelmi politikájába;

| 67. | hangsúlyozza, hogy az aszályos területeken és a sivatagosodás veszélyének kitett régiókban a termékeny fajokkal történő újraerdősítés szolgálja legjobban a lakosság érdekeit, valamint ez biztosítja bevonásukat az erdők védelmébe és az erdőtüzek elleni küzdelembe; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy az aszályos területeken és a sivatagosodás veszélyének kitett régiókban a termékeny fajokkal történő újraerdősítés szolgálja legjobban a lakosság érdekeit, valamint ez biztosítja bevonásukat az erdők védelmébe és az erdőtüzek elleni küzdelembe;

| 68. | hangsúlyozza az erdei területek vitathatatlan fontosságát a közbiztonság szempontjából, mivel azok megvédik az emberi lakóhelyeket a természeti jelenségek negatív hatásaitól; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza az erdei területek vitathatatlan fontosságát a közbiztonság szempontjából, mivel azok megvédik az emberi lakóhelyeket a természeti jelenségek negatív hatásaitól;

Kibocsátási jelentéstétel és számvitel

| 69. | úgy véli, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) a jelenlegi formájában nem kompatibilis az erdőgazdasághoz kapcsolódó tevékenységek (LULUCF) számvitelével, főként a kibocsátáskereskedelmi rendszer ipari létesítményeire vonatkozó éves megfelelési követelmények különbségei, valamint azon hosszabb időtartamok eredményeképp, amelyek a földtulajdonok szénkészleteiben bekövetkezett változásokhoz és azok észleléséhez szükségesek; ezért a két rendszer nem kapcsolható össze; ebben az összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg újra, hogyan lehetne a leginkább támogatni földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás tevékenységeiből eredő szénmegtakarításokat; |
| --- | --- |

69.

úgy véli, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) a jelenlegi formájában nem kompatibilis az erdőgazdasághoz kapcsolódó tevékenységek (LULUCF) számvitelével, főként a kibocsátáskereskedelmi rendszer ipari létesítményeire vonatkozó éves megfelelési követelmények különbségei, valamint azon hosszabb időtartamok eredményeképp, amelyek a földtulajdonok szénkészleteiben bekövetkezett változásokhoz és azok észleléséhez szükségesek; ezért a két rendszer nem kapcsolható össze; ebben az összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg újra, hogyan lehetne a leginkább támogatni földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás tevékenységeiből eredő szénmegtakarításokat;

| 70. | tudomásul veszi az azzal kapcsolatos elgondolás tekintetében felmerült kihívásokat, hogy a vállaláselosztási határozat keretében a tagállami célokat kiterjesszék a földhasználathoz, a földhasználat megváltoztatásához és az erdőgazdasághoz kapcsolódó tevékenységekre (LULUCF) is; különösen az ad okot aggodalomra, hogy a számviteli pontosság és a nagy mértékű természeti változatosság közötti különbségek alááshatják a határozatban előírt megfelelési rendszert; ezért a LULUCF tekintetében külön célok meghatározását szorgalmazza; |
| --- | --- |

70.

tudomásul veszi az azzal kapcsolatos elgondolás tekintetében felmerült kihívásokat, hogy a vállaláselosztási határozat keretében a tagállami célokat kiterjesszék a földhasználathoz, a földhasználat megváltoztatásához és az erdőgazdasághoz kapcsolódó tevékenységekre (LULUCF) is; különösen az ad okot aggodalomra, hogy a számviteli pontosság és a nagy mértékű természeti változatosság közötti különbségek alááshatják a határozatban előírt megfelelési rendszert; ezért a LULUCF tekintetében külön célok meghatározását szorgalmazza;

| 71. | kifejezi abbéli elkötelezettségét, hogy megfeleljen az EU 2020 megújuló energiára vonatkozó célkitűzéseinek és 2 Celsius fokos éghajlat-változási célkitűzésnek; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy az üvegházhatású gázokról szóló jelenlegi számítási módszerben alkalmazott rövid határidők, és a fabiomassza szén-dioxid-semlegességének ebből következő feltételezése akadályozhatja e célok elérését; felszólítja a Bizottságot, hogy konzultáljon az IPCC-vel, és határozzon meg az üvegházhatású gázokról szóló új számítási módszert, amely által a földhasználatból és az erdőgazdálkodásból eredő biomassza-kibocsátásokat vagy a szénáramot nemzeti szinten értékelő erdőgazdálkodás teljesítményét hosszú távon lehet ellenőrizni– beleszámítva az erdészet különböző szakaszait (ültetés, ritkítás és betakarítás); |
| --- | --- |

71.

kifejezi abbéli elkötelezettségét, hogy megfeleljen az EU 2020 megújuló energiára vonatkozó célkitűzéseinek és 2 Celsius fokos éghajlat-változási célkitűzésnek; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy az üvegházhatású gázokról szóló jelenlegi számítási módszerben alkalmazott rövid határidők, és a fabiomassza szén-dioxid-semlegességének ebből következő feltételezése akadályozhatja e célok elérését; felszólítja a Bizottságot, hogy konzultáljon az IPCC-vel, és határozzon meg az üvegházhatású gázokról szóló új számítási módszert, amely által a földhasználatból és az erdőgazdálkodásból eredő biomassza-kibocsátásokat vagy a szénáramot nemzeti szinten értékelő erdőgazdálkodás teljesítményét hosszú távon lehet ellenőrizni– beleszámítva az erdészet különböző szakaszait (ültetés, ritkítás és betakarítás);

| 72. | kijelenti, hogy az érvényben lévő, a Bizottság által kidolgozott bioüzemanyag-kritériumok nem alkalmazhatók a biomasszára, és új, kötelező érvényű fenntarthatósági feltételrendszer kidolgozására szólít fel az energiakinyerésre szánt biomassza esetében; rámutat, hogy a Bizottságnak figyelembe kellene vennie az európai erdőkre irányuló folyamat megállapításait és munkáját annak érdekében, hogy a feltételrendszer számításba vegye a lehetséges piaci torzulás veszélyét a megújuló energiák területén, ne támaszkodjon a szén-dioxid-semlegesség feltételezésére, figyelembe vegye a közvetett kibocsátást és ne ássa alá a megújuló energiaforrásokra és a biológiai sokféleségre irányuló, EU 2020-as célkitűzéseket; rámutat, hogy a feltételrendszer közvetlen alkalmazását a helyi adottságokra figyelemmel, helyi szinten kell megoldani; |
| --- | --- |

72.

kijelenti, hogy az érvényben lévő, a Bizottság által kidolgozott bioüzemanyag-kritériumok nem alkalmazhatók a biomasszára, és új, kötelező érvényű fenntarthatósági feltételrendszer kidolgozására szólít fel az energiakinyerésre szánt biomassza esetében; rámutat, hogy a Bizottságnak figyelembe kellene vennie az európai erdőkre irányuló folyamat megállapításait és munkáját annak érdekében, hogy a feltételrendszer számításba vegye a lehetséges piaci torzulás veszélyét a megújuló energiák területén, ne támaszkodjon a szén-dioxid-semlegesség feltételezésére, figyelembe vegye a közvetett kibocsátást és ne ássa alá a megújuló energiaforrásokra és a biológiai sokféleségre irányuló, EU 2020-as célkitűzéseket; rámutat, hogy a feltételrendszer közvetlen alkalmazását a helyi adottságokra figyelemmel, helyi szinten kell megoldani;

| 73. | szorgalmazza, hogy az erdők meghatározásait az Európai Környezetvédelmi Ügynökség által 2007-ben javasolthoz hasonló ökológiai erdőbesorolás alapján alkalmazzák annak érdekében, hogy képesek legyenek a biomok és erdőfejlődési szakaszok szerint megkülönböztetni a szén-dioxidban dús idős erdőket, az intenzíven kezelt monokultúrákat és egyéb erdőtípusokat, beleértve a mediterrán cserjéket is; |
| --- | --- |

73.

szorgalmazza, hogy az erdők meghatározásait az Európai Környezetvédelmi Ügynökség által 2007-ben javasolthoz hasonló ökológiai erdőbesorolás alapján alkalmazzák annak érdekében, hogy képesek legyenek a biomok és erdőfejlődési szakaszok szerint megkülönböztetni a szén-dioxidban dús idős erdőket, az intenzíven kezelt monokultúrákat és egyéb erdőtípusokat, beleértve a mediterrán cserjéket is;

| 74. | az erdőkön belüli biológiai sokféleség biztosítása szempontjából kiemeli az EU-ban található erdők sokfélesége védelmének jelentőségét valamennyi erdőfejlődési szakaszban, mivel minden egyes erdőfejlődési szakasz a következő szakasz feltételeit teremeti meg, és mivel a különböző szakaszok konkrét védelme nélkül komolyan veszélybe kerülnek a későbbi erdőfejlődési szakaszok; |
| --- | --- |

74.

az erdőkön belüli biológiai sokféleség biztosítása szempontjából kiemeli az EU-ban található erdők sokfélesége védelmének jelentőségét valamennyi erdőfejlődési szakaszban, mivel minden egyes erdőfejlődési szakasz a következő szakasz feltételeit teremeti meg, és mivel a különböző szakaszok konkrét védelme nélkül komolyan veszélybe kerülnek a későbbi erdőfejlődési szakaszok;

Külső dimenzió

| 75. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nemzetközi munka keretében dolgozzák ki az erdők új – ENSZ által elfogadott – fogalommeghatározását, amely tisztázza a természetes erdő biomalapú meghatározását és különbséget tesz az őshonos erdők, illetve a fa monokultúrák és a nem őshonos fajok által jellemzett erdők között; e tekintetben megjegyzi, hogy mivel az EU a legnagyobb adományozó, amely hivatalos segélyeket nyújt a fejlődő országok részére (2003-ban több mint 600 millió eurót nyújtott az erdészeti ágazatnak), ez a meghatározás nagyban javítaná a politikák koherenciáját és az ár-érték arányt; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a zöld könyvből teljesen kimaradt az, hogy szükség van a közösségi intézkedések Unión belüli és azon kívüli koordinációjára, valamint egy egész világon jogilag kötelező erejű egyezményre az ENSZ Erdészeti Fóruma keretében; |
| --- | --- |

75.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nemzetközi munka keretében dolgozzák ki az erdők új – ENSZ által elfogadott – fogalommeghatározását, amely tisztázza a természetes erdő biomalapú meghatározását és különbséget tesz az őshonos erdők, illetve a fa monokultúrák és a nem őshonos fajok által jellemzett erdők között; e tekintetben megjegyzi, hogy mivel az EU a legnagyobb adományozó, amely hivatalos segélyeket nyújt a fejlődő országok részére (2003-ban több mint 600 millió eurót nyújtott az erdészeti ágazatnak), ez a meghatározás nagyban javítaná a politikák koherenciáját és az ár-érték arányt; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a zöld könyvből teljesen kimaradt az, hogy szükség van a közösségi intézkedések Unión belüli és azon kívüli koordinációjára, valamint egy egész világon jogilag kötelező erejű egyezményre az ENSZ Erdészeti Fóruma keretében;

| 76. | megjegyzi az igazgatási és kutatási szinten egyaránt megvalósítandó átfogó együttműködés fontosságát, a szabványalkotás, a legjobb gyakorlatok, valamint a technológiák és a tudományos ismeretek átadása terén, különösen a REDD-rendszerrel (az erdőirtás és az erdőpusztulás következtében keletkező kibocsátás csökkentését célzó rendszer) kapcsolatban; rámutat továbbá, hogy a REDD-rendszer előnyeinek igazságos megosztása nem érhető el aktív együttműködés és a legjobb gyakorlatok cseréje nélkül; hangsúlyozza a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelési program (GMES) erdőterületek európai és nemzetközi szintű feltérképezésében, ellenőrzésében és nyilvántartásában betöltött jelentőségét, valamint azt a hozzájárulást, amelyet az így gyűjtött információ jelenthet az éghajlatváltozásról szóló ENSZ tárgyalások tekintetében; |
| --- | --- |

76.

megjegyzi az igazgatási és kutatási szinten egyaránt megvalósítandó átfogó együttműködés fontosságát, a szabványalkotás, a legjobb gyakorlatok, valamint a technológiák és a tudományos ismeretek átadása terén, különösen a REDD-rendszerrel (az erdőirtás és az erdőpusztulás következtében keletkező kibocsátás csökkentését célzó rendszer) kapcsolatban; rámutat továbbá, hogy a REDD-rendszer előnyeinek igazságos megosztása nem érhető el aktív együttműködés és a legjobb gyakorlatok cseréje nélkül; hangsúlyozza a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelési program (GMES) erdőterületek európai és nemzetközi szintű feltérképezésében, ellenőrzésében és nyilvántartásában betöltött jelentőségét, valamint azt a hozzájárulást, amelyet az így gyűjtött információ jelenthet az éghajlatváltozásról szóló ENSZ tárgyalások tekintetében;

*

* *

| 77. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

77.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 81. E, 2011.3.15., 115. o.

(2)  HL C 56., 1999.2.26., 1. o.

(3)  30-CE-0227729/00-59. sz. szolgáltatási szerződés.

(4)  HL L 20., 2010.1.26., 7. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0325.

(6)  HL C 67. E., 2010.3.18., 1. o.

(7)  AGRI-2008-EVAL-10. sz. tender// 30-CE-0101908/00-50. sz. keretszerződés

(8)  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

(9)  HL L 140., 2009.6.5., 63. o.

(10)  HL L 140., 2009.6.5., 136. o.

(11)  2010. szeptember 16-i jelentés.

(12)  HL L 11., 2000.1.15., 17. o.

(13)  HL L 328., 2008.12.6., 28. o.

(14)  AGRI-2007-G4-06.

(15)  ENV.B.1/ETU/2008/0049.

(16)  HL L 295., 2010.11.12., 23. o.

(17)  A Közösség erdőinek tűz elleni védelméről szóló, 1992. július 23-i 2158/92/EGK tanácsi rendelet, (HL L 217., 1992.7.31., 3. o.)

(18)  A Közösségen belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyeléséről (Forest Focus) szóló, 2003. november 17-i 2152/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, (HL L 324.,2003.12.11., 1. o.)

(19)  „A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című 2010. november 18-i bizottsági közlemény (COM(2010)0672).

(20)  Az Európai Parlament 2010. szeptember 21-i állásfoglalása a természeti csapások és az ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló közösségi koncepcióról szóló bizottsági közleményről (P7_TA(2010)0326).

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/35 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/35

---

2011. május 11., szerdaA közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló, az Európai Parlamenthez intézett 2009-es éves tanácsi jelentés

P7_TA(2011)0227

Az Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás II. része G. pontjának (43)bekezdése alapján az Európai Parlamenthez intézett 2009-es éves tanácsi jelentésről (2010/2124(INI))

2012/C 377 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás II. része G. pontjának (43) bekezdése alapján az Európai Parlamenthez 2009-ben benyújtott éves tanácsi jelentésre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás II. része G. pontjának (43) bekezdése alapján az Európai Parlamenthez 2009-ben benyújtott éves tanácsi jelentésre (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, valamint a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i, fent említett intézményközi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, valamint a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i, fent említett intézményközi megállapodásra,

| — | tekintettel a KKBP-re vonatkozó 2007-es és 2008-as éves jelentésekről szóló, 2009. február 19-i (2) és 2010. március 10-i (3) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a KKBP-re vonatkozó 2007-es és 2008-as éves jelentésekről szóló, 2009. február 19-i (2) és 2010. március 10-i (3) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálatról szóló, 2010. július 8-i álláspontjára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálatról szóló, 2010. július 8-i álláspontjára (4),

| — | tekintettel „Az EBESZ megerősítése – az Európai Unió szerepe” című, 2010. november 11-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EBESZ megerősítése – az Európai Unió szerepe” című, 2010. november 11-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által a politikai elszámoltathatóságról tett nyilatkozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által a politikai elszámoltathatóságról tett nyilatkozatra (6),

| — | tekintettel a főképviselő által az Európai Parlament 2010. július 8-i plenáris ülésén tett nyilatkozatra (6) az EKSZ központi igazgatásának alapvető szervezeti felépítéséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselő által az Európai Parlament 2010. július 8-i plenáris ülésén tett nyilatkozatra (6) az EKSZ központi igazgatásának alapvető szervezeti felépítéséről,

| — | tekintettel az Európai Tanácsnak az EU külkapcsolatairól szóló, 2010. szeptember 16-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácsnak az EU külkapcsolatairól szóló, 2010. szeptember 16-i következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 119. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 119. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0168/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0168/2011),

| A. | mivel az EU-nak tovább kell fejlesztenie külpolitikájának célkitűzéseit, és törekednie kell értékeinek és érdekeinek egész világon történő előmozdítására, azzal az általános céllal, hogy hozzájáruljon a békéhez, a biztonsághoz, a szolidaritáshoz, a konfliktusok megelőzéséhez, a demokrácia elősegítéséhez, az emberi jogok védelméhez, a nemek közötti egyenlőséghez, a nemzetközi jog tiszteletben tartásához, a nemzetközi intézmények támogatásához, a tényleges multilateralizmushoz és a nemzetek közötti kölcsönös tisztelethez, a fenntartható fejlődéshez, a szabad és tisztességes kereskedelemhez, valamint a szegénység felszámolásához, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-nak tovább kell fejlesztenie külpolitikájának célkitűzéseit, és törekednie kell értékeinek és érdekeinek egész világon történő előmozdítására, azzal az általános céllal, hogy hozzájáruljon a békéhez, a biztonsághoz, a szolidaritáshoz, a konfliktusok megelőzéséhez, a demokrácia elősegítéséhez, az emberi jogok védelméhez, a nemek közötti egyenlőséghez, a nemzetközi jog tiszteletben tartásához, a nemzetközi intézmények támogatásához, a tényleges multilateralizmushoz és a nemzetek közötti kölcsönös tisztelethez, a fenntartható fejlődéshez, a szabad és tisztességes kereskedelemhez, valamint a szegénység felszámolásához,

| B. | mivel a Lisszaboni Szerződés végrehajtása új dimenzióval bővíti az európai külső fellépést, és hozzá fog járulni az uniós külpolitika, és tágabb értelemben a külső fellépések egységességének, következetességének és eredményességének növeléséhez, |
| --- | --- |

B.

mivel a Lisszaboni Szerződés végrehajtása új dimenzióval bővíti az európai külső fellépést, és hozzá fog járulni az uniós külpolitika, és tágabb értelemben a külső fellépések egységességének, következetességének és eredményességének növeléséhez,

| C. | mivel a Lisszaboni Szerződés új lendületet ad az EU külpolitikájának, nevezetesen olyan intézményi és működési eszközöket biztosít, amelyek lehetővé tehetik az Unió számára, hogy kiemelkedő gazdasági helyzetével és törekvéseivel összhangban álló nemzetközi szerepet vállaljon, és úgy alakítsa ki szervezetét, hogy eredményes globális szereplővé váljon, amely képes osztozni a globális biztonságért viselt felelősségben, és vezető szerepet tud vállalni a közös kihívásokra adandó közös válaszok meghatározásában, |
| --- | --- |

C.

mivel a Lisszaboni Szerződés új lendületet ad az EU külpolitikájának, nevezetesen olyan intézményi és működési eszközöket biztosít, amelyek lehetővé tehetik az Unió számára, hogy kiemelkedő gazdasági helyzetével és törekvéseivel összhangban álló nemzetközi szerepet vállaljon, és úgy alakítsa ki szervezetét, hogy eredményes globális szereplővé váljon, amely képes osztozni a globális biztonságért viselt felelősségben, és vezető szerepet tud vállalni a közös kihívásokra adandó közös válaszok meghatározásában,

| D. | mivel az európai külső fellépés új lendülete azt is megköveteli, hogy az EU a stratégiai szempontok fokozott figyelembevételével járjon el annak érdekében, hogy nemzetközi szinten is éreztesse súlyát; mivel az EU-nak a nemzetközi rend befolyásolására való képessége nemcsak a szakpolitikái, szereplői és intézményei közötti egységen, hanem az uniós külpolitika tényleges stratégiai koncepcióján is múlik, amelynek valamennyi tagállamot ugyanazon prioritások és célok köré kell egyesítenie, azért, hogy a nemzetközi színtéren erőteljes, egységes hangon szólaljanak meg; mivel az EU külpolitikáját el kell látni az ahhoz szükséges módszerekkel és eszközökkel, hogy az Unió hatékonyan és egységesen léphessen fel a globális színtéren, |
| --- | --- |

D.

mivel az európai külső fellépés új lendülete azt is megköveteli, hogy az EU a stratégiai szempontok fokozott figyelembevételével járjon el annak érdekében, hogy nemzetközi szinten is éreztesse súlyát; mivel az EU-nak a nemzetközi rend befolyásolására való képessége nemcsak a szakpolitikái, szereplői és intézményei közötti egységen, hanem az uniós külpolitika tényleges stratégiai koncepcióján is múlik, amelynek valamennyi tagállamot ugyanazon prioritások és célok köré kell egyesítenie, azért, hogy a nemzetközi színtéren erőteljes, egységes hangon szólaljanak meg; mivel az EU külpolitikáját el kell látni az ahhoz szükséges módszerekkel és eszközökkel, hogy az Unió hatékonyan és egységesen léphessen fel a globális színtéren,

| E. | mivel a nemzetközi rend lényeges átalakuláson megy keresztül, és ennek nyomán új kihívások jelentkeznek, és új hatalmi struktúrák alakulnak ki, amelyek arra kötelezik az EU-t, hogy aktívabban működjön együtt a jelenlegi és a feltörekvő hatalmakkal és nem állami szereplőkkel, valamint a kétoldalú és többoldalú partnerekkel és intézményekkel az európai polgárokat és általában a világot egyformán érintő, és a globális biztonságra hatást gyakorló problémák eredményes megoldásának előmozdítása érdekében, |
| --- | --- |

E.

mivel a nemzetközi rend lényeges átalakuláson megy keresztül, és ennek nyomán új kihívások jelentkeznek, és új hatalmi struktúrák alakulnak ki, amelyek arra kötelezik az EU-t, hogy aktívabban működjön együtt a jelenlegi és a feltörekvő hatalmakkal és nem állami szereplőkkel, valamint a kétoldalú és többoldalú partnerekkel és intézményekkel az európai polgárokat és általában a világot egyformán érintő, és a globális biztonságra hatást gyakorló problémák eredményes megoldásának előmozdítása érdekében,

| F. | mivel az új lendületnek az EU – mind új, mind pedig régi – stratégiai partnerségeihez kapcsolódó új paradigmák meghatározásához is el kell vezetnie, és mivel ennek olyan közös általános értékeken kell alapulnia, mint a demokráciára való törekvés, az emberi jogok tiszteletben tartása, az alapvető szabadságok és a jogállamiság, a nemzetközi jog tiszteletben tartása, valamint a kölcsönös előnyökön és érdekeken és a globális biztonság azonos értelmezésén kell nyugodnia, |
| --- | --- |

F.

mivel az új lendületnek az EU – mind új, mind pedig régi – stratégiai partnerségeihez kapcsolódó új paradigmák meghatározásához is el kell vezetnie, és mivel ennek olyan közös általános értékeken kell alapulnia, mint a demokráciára való törekvés, az emberi jogok tiszteletben tartása, az alapvető szabadságok és a jogállamiság, a nemzetközi jog tiszteletben tartása, valamint a kölcsönös előnyökön és érdekeken és a globális biztonság azonos értelmezésén kell nyugodnia,

| G. | mivel az uniós külpolitika parlamenti ellenőrzése létfontosságú ahhoz, hogy az uniós polgárok megértsék és támogassák az európai külső fellépést; mivel az ellenőrzés fokozza e fellépés legitimitását; mivel az EU-n belül a parlamentek közötti hatékony és rendszeres együttműködés megszervezésének és előmozdításának módját a Lisszaboni Szerződés 1. jegyzőkönyvének 9. és 10. cikkével összhangban az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek közösen kell meghatározniuk, |
| --- | --- |

G.

mivel az uniós külpolitika parlamenti ellenőrzése létfontosságú ahhoz, hogy az uniós polgárok megértsék és támogassák az európai külső fellépést; mivel az ellenőrzés fokozza e fellépés legitimitását; mivel az EU-n belül a parlamentek közötti hatékony és rendszeres együttműködés megszervezésének és előmozdításának módját a Lisszaboni Szerződés 1. jegyzőkönyvének 9. és 10. cikkével összhangban az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek közösen kell meghatározniuk,

A Tanács 2009. évi éves jelentése a KKBP-ről

| 1. | üdvözli a Tanács éves jelentését, és dicséri annak átlátható és témaközpontú felépítését, amely világos áttekintést nyújt a közös kül- és biztonságpolitika területét érintő politikákról és fellépésekről; egyúttal üdvözli a Tanács arra irányuló törekvését, hogy nagyobb hangsúlyt fektessen a konfliktusok és problémák regionális összefüggéseire, és ezeket igyekszik erőteljesebben a középpontba állítani; ugyanakkor sajnálatosnak tartja, hogy a jelentés nem tartalmazza a szóban forgó konfliktusok és problémák megoldására vonatkozó lehetséges megközelítéseket; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Tanács éves jelentését, és dicséri annak átlátható és témaközpontú felépítését, amely világos áttekintést nyújt a közös kül- és biztonságpolitika területét érintő politikákról és fellépésekről; egyúttal üdvözli a Tanács arra irányuló törekvését, hogy nagyobb hangsúlyt fektessen a konfliktusok és problémák regionális összefüggéseire, és ezeket igyekszik erőteljesebben a középpontba állítani; ugyanakkor sajnálatosnak tartja, hogy a jelentés nem tartalmazza a szóban forgó konfliktusok és problémák megoldására vonatkozó lehetséges megközelítéseket;

| 2. | felszólítja a Tanácsot, hogy ne korlátozza a KKBP-ről szóló éves jelentés hatókörét a KKBP-tevékenységek puszta leírására, hanem tegye azt a politikára és a megoldásokra összpontosító eszközzé; álláspontja szerint a jelentésnek túl kell mutatnia az országok szerint ismertetett események és fejlemények felsorolásán, és foglalkoznia kell az EU külpolitikájának hatékonyságához, valamint az európai külső fellépésére vonatkozó célkitűzések követéséhez szükséges eszközökhöz kapcsolódó kérdésekkel; arra is felszólítja a Tanácsot, hogy a jelentésbe foglalja bele a KKBP és az Unió egyéb külpolitikái közötti koordináció és koherencia értékelését is, valamint vegye bele a KKBP keretében végzett fellépések értékelése alapján a jövőre vonatkozó stratégiai és szervezeti ajánlásokat is; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Tanácsot, hogy ne korlátozza a KKBP-ről szóló éves jelentés hatókörét a KKBP-tevékenységek puszta leírására, hanem tegye azt a politikára és a megoldásokra összpontosító eszközzé; álláspontja szerint a jelentésnek túl kell mutatnia az országok szerint ismertetett események és fejlemények felsorolásán, és foglalkoznia kell az EU külpolitikájának hatékonyságához, valamint az európai külső fellépésére vonatkozó célkitűzések követéséhez szükséges eszközökhöz kapcsolódó kérdésekkel; arra is felszólítja a Tanácsot, hogy a jelentésbe foglalja bele a KKBP és az Unió egyéb külpolitikái közötti koordináció és koherencia értékelését is, valamint vegye bele a KKBP keretében végzett fellépések értékelése alapján a jövőre vonatkozó stratégiai és szervezeti ajánlásokat is;

| 3. | úgy véli, hogy a KKBP-ről szóló éves jelentéstételnek a Lisszaboni Szerződés által teremtett új intézményi kereten kell alapulnia, és a megerősített intézményközi párbeszéd eszközéül kell szolgálnia, mégpedig az uniós külpolitikai stratégia végrehajtásának megvitatása, valamint eredményességének értékelése és jövőbeni irányvonalának körvonalazása révén; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a KKBP-ről szóló éves jelentéstételnek a Lisszaboni Szerződés által teremtett új intézményi kereten kell alapulnia, és a megerősített intézményközi párbeszéd eszközéül kell szolgálnia, mégpedig az uniós külpolitikai stratégia végrehajtásának megvitatása, valamint eredményességének értékelése és jövőbeni irányvonalának körvonalazása révén;

A Lisszaboni Szerződés végrehajtása

| 4. | megismétli azon álláspontját, hogy támogatja az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ.) 21. cikkében megfogalmazott célkitűzéseken és elveken alapuló egységes uniós külpolitikai stratégia kidolgozását, amelynek világosan azonosítania kell az EU közös kül- és biztonságpolitikai érdekeit; kéri, hogy az alelnök/főképviselő teljes mértékben használja fel jogköreit arra, hogy a KKBP tiszteletben tartását kezdeményezze, megvalósítsa és biztosítsa, és egy ilyen jellegű törekvésbe maradéktalanul vonja be a Parlament illetékes szerveit; |
| --- | --- |

4.

megismétli azon álláspontját, hogy támogatja az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ.) 21. cikkében megfogalmazott célkitűzéseken és elveken alapuló egységes uniós külpolitikai stratégia kidolgozását, amelynek világosan azonosítania kell az EU közös kül- és biztonságpolitikai érdekeit; kéri, hogy az alelnök/főképviselő teljes mértékben használja fel jogköreit arra, hogy a KKBP tiszteletben tartását kezdeményezze, megvalósítsa és biztosítsa, és egy ilyen jellegű törekvésbe maradéktalanul vonja be a Parlament illetékes szerveit;

| 5. | hangsúlyozza, hogy – az alelnök/főképviselő vezetése mellett – fokozni kell az összhangot az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), a tagállamok és a Bizottság között; hangsúlyozza, hogy összhangra van szükség az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), a tagállamok és a Bizottság között, felszólít a szinergiák javítására az uniós és a nemzeti szint között, valamint a különféle intézményi szereplők közötti koordináció fokozására az összes érintett eszköz és politika jobb integrálása, valamint egységes uniós üzenet közvetítése céljából a legfontosabb politikai kérdésekben; elengedhetetlennek tartja az együttműködést az EKSZ, az Európai Parlament megfelelő szervei és bizottságai, valamint a Bizottság megfelelő szolgálatai között minden szinten, azzal a céllal, hogy az EU stratégiai megközelítést alakíthasson ki az EU-val szomszédos országokkal, illetve a tagjelölt és a tagsági kilátásokkal rendelkező és egyéb partnerországokkal, valamint az olyan szakpolitikai területekkel kapcsolatban, mint például a kereskedelem, a fejlesztés, az energiabiztonság, valamint a bel- és igazságügy; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy – az alelnök/főképviselő vezetése mellett – fokozni kell az összhangot az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), a tagállamok és a Bizottság között; hangsúlyozza, hogy összhangra van szükség az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), a tagállamok és a Bizottság között, felszólít a szinergiák javítására az uniós és a nemzeti szint között, valamint a különféle intézményi szereplők közötti koordináció fokozására az összes érintett eszköz és politika jobb integrálása, valamint egységes uniós üzenet közvetítése céljából a legfontosabb politikai kérdésekben; elengedhetetlennek tartja az együttműködést az EKSZ, az Európai Parlament megfelelő szervei és bizottságai, valamint a Bizottság megfelelő szolgálatai között minden szinten, azzal a céllal, hogy az EU stratégiai megközelítést alakíthasson ki az EU-val szomszédos országokkal, illetve a tagjelölt és a tagsági kilátásokkal rendelkező és egyéb partnerországokkal, valamint az olyan szakpolitikai területekkel kapcsolatban, mint például a kereskedelem, a fejlesztés, az energiabiztonság, valamint a bel- és igazságügy;

| 6. | elvárja az EKSZ-től, hogy a KKBP és más külső politikák közötti szorosabb koordináció előmozdításával segítse megerősíteni az EU szerepét és befolyását a globális színtéren, valamint tegye képessé arra, hogy eredményesebben, a fennálló nemzetközi kereskedelmi és gazdasági helyzetéhez mérten közvetítse érdekeit és értékeit; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy hozza létre a szükséges koordinációs struktúrákat és mechanizmusokat az EKSZ-en belül; |
| --- | --- |

6.

elvárja az EKSZ-től, hogy a KKBP és más külső politikák közötti szorosabb koordináció előmozdításával segítse megerősíteni az EU szerepét és befolyását a globális színtéren, valamint tegye képessé arra, hogy eredményesebben, a fennálló nemzetközi kereskedelmi és gazdasági helyzetéhez mérten közvetítse érdekeit és értékeit; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy hozza létre a szükséges koordinációs struktúrákat és mechanizmusokat az EKSZ-en belül;

| 7. | megállapítja azonban, hogy az EKSZ létrehozásával egyidejűleg az EU közös politikája teljes egységének és hatékonyságának eléréséhez elsősorban az uniós tagállamok arra irányuló politikai akaratára lesz szükség, hogy felülemelkedjenek a legfontosabb külpolitikai kérdésekre vonatkozó eltérő szemléletükön; e tekintetben elengedhetetlennek tartja, hogy az uniós tagállamok ne csak megállapodjanak a kül- és biztonságpolitika közös stratégiájában, hanem arról is gondoskodjanak, hogy nemzeti politikáik támogassák az uniós álláspontokat; |
| --- | --- |

7.

megállapítja azonban, hogy az EKSZ létrehozásával egyidejűleg az EU közös politikája teljes egységének és hatékonyságának eléréséhez elsősorban az uniós tagállamok arra irányuló politikai akaratára lesz szükség, hogy felülemelkedjenek a legfontosabb külpolitikai kérdésekre vonatkozó eltérő szemléletükön; e tekintetben elengedhetetlennek tartja, hogy az uniós tagállamok ne csak megállapodjanak a kül- és biztonságpolitika közös stratégiájában, hanem arról is gondoskodjanak, hogy nemzeti politikáik támogassák az uniós álláspontokat;

| 8. | sajnálja, hogy néhány esetben egyes tagállamok, illetve tagállamok egyes csoportjai az egység hiányának érzetét keltették, az alelnök/főképviselő munkáját pedig különösen megnehezítették. Ezért arra kéri a tagállamokat, hogy tartózkodjanak az ilyen egyéni és koordinálatlan fellépésektől és kijelentésektől, és járuljanak hozzá a hatékony és látható KKBP-hez; másfelől arra kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy tegye egyértelműen hallhatóvá az EU álláspontjait, gyorsan és láthatóan reagáljon, valamint biztosítson világos és meghatározott arculatot a KKBP számára; |
| --- | --- |

8.

sajnálja, hogy néhány esetben egyes tagállamok, illetve tagállamok egyes csoportjai az egység hiányának érzetét keltették, az alelnök/főképviselő munkáját pedig különösen megnehezítették. Ezért arra kéri a tagállamokat, hogy tartózkodjanak az ilyen egyéni és koordinálatlan fellépésektől és kijelentésektől, és járuljanak hozzá a hatékony és látható KKBP-hez; másfelől arra kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy tegye egyértelműen hallhatóvá az EU álláspontjait, gyorsan és láthatóan reagáljon, valamint biztosítson világos és meghatározott arculatot a KKBP számára;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az EU különleges képviselői (EUKK-k) szerepének általánosságban az EU számára olyan meghatározott stratégiai vagy biztonsági érdekeket képviselő térségek irányában folytatott uniós politika képviseletére és összehangolására kell kiterjednie, amelyek az EU folyamatos jelenlétét és láthatóságát teszik szükségessé; azon a véleményen van, hogy szoros koordinációt kell megvalósítani az EUKK-k és az EKSZ illetékes osztályai között, és a korábban személyes megbízottak által lefedett fontos tematikus kérdéseket újra át kell gondolni, valamint javaslatokat kell előterjeszteni arra vonatkozóan, hogy ezt a szerepkört magas rangú EKSZ-tisztviselők vagy EUKK-k vegyék át; alapvető fontosságúnak tartja, hogy az EUKK-k szerepének és megbízásának meghatározását a Parlamenttel folytatott előzetes konzultációtól tegyék függővé, és hogy az EUSZ. 36. cikkének (1) bekezdésével összhangban tegyenek javaslatokat az EUKK-k által az Európai Parlament rendelkezésére bocsátandó tájékoztatók és jelentések eljárásaira és hatókörére vonatkozóan; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az EU különleges képviselői (EUKK-k) szerepének általánosságban az EU számára olyan meghatározott stratégiai vagy biztonsági érdekeket képviselő térségek irányában folytatott uniós politika képviseletére és összehangolására kell kiterjednie, amelyek az EU folyamatos jelenlétét és láthatóságát teszik szükségessé; azon a véleményen van, hogy szoros koordinációt kell megvalósítani az EUKK-k és az EKSZ illetékes osztályai között, és a korábban személyes megbízottak által lefedett fontos tematikus kérdéseket újra át kell gondolni, valamint javaslatokat kell előterjeszteni arra vonatkozóan, hogy ezt a szerepkört magas rangú EKSZ-tisztviselők vagy EUKK-k vegyék át; alapvető fontosságúnak tartja, hogy az EUKK-k szerepének és megbízásának meghatározását a Parlamenttel folytatott előzetes konzultációtól tegyék függővé, és hogy az EUSZ. 36. cikkének (1) bekezdésével összhangban tegyenek javaslatokat az EUKK-k által az Európai Parlament rendelkezésére bocsátandó tájékoztatók és jelentések eljárásaira és hatókörére vonatkozóan;

| 10. | emlékeztet arra a Szerződés szerinti előjogára, hogy konzultációt folytassanak vele a KKBP és a KBVP területén, nézeteit kellően figyelembe vegyék, valamint hogy ajánlásokat fogalmazzon meg; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy szilárdítsa meg a Bizottság és a Tanács által a külső fellépés terén eddig végzett konzultációs és jelentéstételi feladatokat; kéri a Tanácsot, hogy az egyeztető bizottság keretében oly módon fogadjon el konstruktív megközelítést a külső segítségnyújtási eszközöket – köztük a stabilitási eszközt – illetően, hogy elismeri az Európai Parlamentnek a stratégiai dokumentumok és többéves cselekvési tervek feletti, az EUMSZ 290. cikkében megállapított demokratikus ellenőrzési jogát; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra a Szerződés szerinti előjogára, hogy konzultációt folytassanak vele a KKBP és a KBVP területén, nézeteit kellően figyelembe vegyék, valamint hogy ajánlásokat fogalmazzon meg; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy szilárdítsa meg a Bizottság és a Tanács által a külső fellépés terén eddig végzett konzultációs és jelentéstételi feladatokat; kéri a Tanácsot, hogy az egyeztető bizottság keretében oly módon fogadjon el konstruktív megközelítést a külső segítségnyújtási eszközöket – köztük a stabilitási eszközt – illetően, hogy elismeri az Európai Parlamentnek a stratégiai dokumentumok és többéves cselekvési tervek feletti, az EUMSZ 290. cikkében megállapított demokratikus ellenőrzési jogát;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a költségvetési fegyelemről, valamint az eredményes és hatékony pénzgazdálkodásról szóló, átdolgozott 2006. évi intézményközi megállapodásnak nagyobb átláthatóságot kell biztosítania a KKBP költségvetési eljárásában, és megfelelően kell kezelnie a költségvetési hatóság tájékoztatási követelményeit, amelyek célja, hogy az említett hatóság teljes körű és rendszeres tájékoztatást kapjon a kérdéses szakpolitikai területen hozott politikai döntések hátteréről, összefüggéseiről és pénzügyi vonzatairól; véleménye szerint az Európai Parlamentnek még a KKBP területét érintő megbízások és stratégiák elfogadása előtt megfelelő tájékoztatásban kell részesülnie; üdvözli az alelnök/főképviselő azon javaslatra vonatkozóan kinyilvánított támogatását, hogy a költségvetésben minden fontos KBVP-missziót azonosítsanak; e tekintetben úgy véli, hogy a teljes körű átláthatóság és a demokratikus ellenőrzés elkülönített költségvetési tételeket igényel minden egyes misszió esetében; megismétli álláspontját, mely szerint a KBVP demokratikus legitimációjának növelése érdekében a KBVP-missziók elindítását megelőzően konzultálni kell a Parlament illetékes szerveivel, és biztosítani kell, hogy a Parlament megfelelőképp nyomon tudja követni különösen a KBVP- missziókat; hangsúlyozva, hogy a Lisszaboni Szerződésben foglalt, hitelességre és önrendelkezésre vonatkozó kritériumok teljesítéséhez megfelelő költségvetési forrásokat kell rendelni a KKBP célkitűzéseihez; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a költségvetési fegyelemről, valamint az eredményes és hatékony pénzgazdálkodásról szóló, átdolgozott 2006. évi intézményközi megállapodásnak nagyobb átláthatóságot kell biztosítania a KKBP költségvetési eljárásában, és megfelelően kell kezelnie a költségvetési hatóság tájékoztatási követelményeit, amelyek célja, hogy az említett hatóság teljes körű és rendszeres tájékoztatást kapjon a kérdéses szakpolitikai területen hozott politikai döntések hátteréről, összefüggéseiről és pénzügyi vonzatairól; véleménye szerint az Európai Parlamentnek még a KKBP területét érintő megbízások és stratégiák elfogadása előtt megfelelő tájékoztatásban kell részesülnie; üdvözli az alelnök/főképviselő azon javaslatra vonatkozóan kinyilvánított támogatását, hogy a költségvetésben minden fontos KBVP-missziót azonosítsanak; e tekintetben úgy véli, hogy a teljes körű átláthatóság és a demokratikus ellenőrzés elkülönített költségvetési tételeket igényel minden egyes misszió esetében; megismétli álláspontját, mely szerint a KBVP demokratikus legitimációjának növelése érdekében a KBVP-missziók elindítását megelőzően konzultálni kell a Parlament illetékes szerveivel, és biztosítani kell, hogy a Parlament megfelelőképp nyomon tudja követni különösen a KBVP- missziókat; hangsúlyozva, hogy a Lisszaboni Szerződésben foglalt, hitelességre és önrendelkezésre vonatkozó kritériumok teljesítéséhez megfelelő költségvetési forrásokat kell rendelni a KKBP célkitűzéseihez;

| 12. | úgy ítéli meg, hogy a KKBP-ről szóló rendszeres közös konzultációs üléseket további ülésekkel kell kiegészíteni, amelyeket abban az esetben kell megtartani, ha szükség lenne előzetes információk biztosítására; e tekintetben javasolja, hogy az üléseknek egyúttal legyen feladata a legfontosabb stratégiai és politikai-katonai tanulságok levonása is a jövőbeni missziók tervezésének és irányításának javítása érdekében, valamint hogy elősegítsék a jövőbeni szükségletek előretekintő megközelítésének kialakítását; emlékeztet továbbá arra a jogára, hogy kikérjék véleményét és arra, hogy megfelelőképp tájékoztatni kell a KKBP keretében elindított egyes kezdeményezések sürgős finanszírozási megoldásairól az EUSZ 41. cikke (3) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

12.

úgy ítéli meg, hogy a KKBP-ről szóló rendszeres közös konzultációs üléseket további ülésekkel kell kiegészíteni, amelyeket abban az esetben kell megtartani, ha szükség lenne előzetes információk biztosítására; e tekintetben javasolja, hogy az üléseknek egyúttal legyen feladata a legfontosabb stratégiai és politikai-katonai tanulságok levonása is a jövőbeni missziók tervezésének és irányításának javítása érdekében, valamint hogy elősegítsék a jövőbeni szükségletek előretekintő megközelítésének kialakítását; emlékeztet továbbá arra a jogára, hogy kikérjék véleményét és arra, hogy megfelelőképp tájékoztatni kell a KKBP keretében elindított egyes kezdeményezések sürgős finanszírozási megoldásairól az EUSZ 41. cikke (3) bekezdésének megfelelően;

| 13. | az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozásáról és működéséről szóló négyoldalú madridi megbeszéléseken elért megállapodásnak megfelelően és az EKSZ tekintetében módosított költségvetési rendelettel összhangban támogatja a KKBP/KBVP keretében végrehajtandó három legfontosabb misszió számára elkülönített költségvetési tételek létrehozását a 2011-es évre vonatkozó költségvetésben; úgy véli, hogy a missziók azonosításának ilyen módon történő jobb azonosítása nem csak a KKBP/KBVP átláthatóságát és elszámoltathatóságát növeli, hanem az EU érdekeit is szolgálja; hangsúlyozza, hogy a fontosabb KKBP/KBVP missziók azonosítása nem történhet a kisebb léptékű és politikailag kevésbé szem előtt lévő missziókkal kapcsolatos információk és átláthatóság rovására; |
| --- | --- |

13.

az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozásáról és működéséről szóló négyoldalú madridi megbeszéléseken elért megállapodásnak megfelelően és az EKSZ tekintetében módosított költségvetési rendelettel összhangban támogatja a KKBP/KBVP keretében végrehajtandó három legfontosabb misszió számára elkülönített költségvetési tételek létrehozását a 2011-es évre vonatkozó költségvetésben; úgy véli, hogy a missziók azonosításának ilyen módon történő jobb azonosítása nem csak a KKBP/KBVP átláthatóságát és elszámoltathatóságát növeli, hanem az EU érdekeit is szolgálja; hangsúlyozza, hogy a fontosabb KKBP/KBVP missziók azonosítása nem történhet a kisebb léptékű és politikailag kevésbé szem előtt lévő missziókkal kapcsolatos információk és átláthatóság rovására;

| 14. | úgy véli azonban, hogy ez az új nómenklatúra csupán minimális előfeltételt jelent és csak az első lépés egy olyan, teljes mértékben részletezett KKBP-költségvetés irányába, amely teljes áttekintést nyújt az e szakpolitika keretében végrehajtott missziókról, és nyomon követi azokat; véleménye szerint az új nómenklatúra nem veszélyezteti sem a KKBP költségvetésének elengedhetetlen rugalmasságát, sem a már megkezdett missziókkal kapcsolatos fellépések folytonosságát; |
| --- | --- |

14.

úgy véli azonban, hogy ez az új nómenklatúra csupán minimális előfeltételt jelent és csak az első lépés egy olyan, teljes mértékben részletezett KKBP-költségvetés irányába, amely teljes áttekintést nyújt az e szakpolitika keretében végrehajtott missziókról, és nyomon követi azokat; véleménye szerint az új nómenklatúra nem veszélyezteti sem a KKBP költségvetésének elengedhetetlen rugalmasságát, sem a már megkezdett missziókkal kapcsolatos fellépések folytonosságát;

| 15. | emlékeztet az EUMSZ szellemére, amelynek értelmében a Szerződés célja, hogy az együttdöntési eljárást tegye az általános eljárássá, ezáltal megszüntetve az előző Szerződés és az intézményközi megállapodás értelmében bizonyos eszközök és politikák esetében alkalmazott különleges záradékokat vagy eljárásokat; ezennel megerősíti, hogy a KKBP finanszírozásának rugalmasságát korlátozó rendelkezések immár alaptalanná váltak; hangsúlyozza, hogy a fentiekkel összhangban és a KKBP hatékonyságának és elszámoltathatóságának javítása érdekében, újfajta párbeszédkultúrának, kölcsönös bizalomnak és információcserének kell kialakulnia az intézményközi kapcsolatokban mind a meghatározás, mind a végrehajtás és az utólagos értékelés szakaszában; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet az EUMSZ szellemére, amelynek értelmében a Szerződés célja, hogy az együttdöntési eljárást tegye az általános eljárássá, ezáltal megszüntetve az előző Szerződés és az intézményközi megállapodás értelmében bizonyos eszközök és politikák esetében alkalmazott különleges záradékokat vagy eljárásokat; ezennel megerősíti, hogy a KKBP finanszírozásának rugalmasságát korlátozó rendelkezések immár alaptalanná váltak; hangsúlyozza, hogy a fentiekkel összhangban és a KKBP hatékonyságának és elszámoltathatóságának javítása érdekében, újfajta párbeszédkultúrának, kölcsönös bizalomnak és információcserének kell kialakulnia az intézményközi kapcsolatokban mind a meghatározás, mind a végrehajtás és az utólagos értékelés szakaszában;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos jövőbeli mérlegelés keretében részletesen elemezni kell a KKBP hosszú távú finanszírozási követelményeit; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos jövőbeli mérlegelés keretében részletesen elemezni kell a KKBP hosszú távú finanszírozási követelményeit;

| 17. | megismétli azt az álláspontját, hogy az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdésével összhangban az Európai Parlament véleményére, illetve hozzájárulására van szükség minden – többek között nagyrészt a KKBP-vel kapcsolatos – nemzetközi megállapodás esetében, azon megállapodások egyedüli kivételével, amelyek kizárólag a KKBP-vel foglalkoznak; az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdésével összhangban az Európai Parlamentet a nemzetközi megállapodások megkötéséhez vezető eljárás kezdeti, tárgyalási és végső szakaszában teljes körűen tájékoztatni kell; elvárja az alelnöktől/főképviselőtől, hogy az egész eljárás során biztosítson minden lényeges információt a tárgyalásokról, ideértve a tárgyalási irányelveket és a tárgyalási szövegek tervezeteit is, és emlékeztet arra, hogy a politikai elszámoltathatóságról szóló nyilatkozatban az alelnök/főképviselő elkötelezte magát amellett, hogy a bizalmas KKBP-dokumentumok tekintetében a keretmegállapodás rendelkezéseit alkalmazza a nemzetközi megállapodásokra; egy eredményes működési módszer létrehozását szorgalmazza, amely a Parlament előjogait összekapcsolja a titoktartás szükséges mértékével; úgy véli, hogy az európai parlamenti képviselők bizalmas dokumentumokhoz való hozzáférésének szabályozása érdekében egy minden uniós szervre kiterjedő, átfogó megállapodásra van szükség valamennyi intézmény részvételével; |
| --- | --- |

17.

megismétli azt az álláspontját, hogy az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdésével összhangban az Európai Parlament véleményére, illetve hozzájárulására van szükség minden – többek között nagyrészt a KKBP-vel kapcsolatos – nemzetközi megállapodás esetében, azon megállapodások egyedüli kivételével, amelyek kizárólag a KKBP-vel foglalkoznak; az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdésével összhangban az Európai Parlamentet a nemzetközi megállapodások megkötéséhez vezető eljárás kezdeti, tárgyalási és végső szakaszában teljes körűen tájékoztatni kell; elvárja az alelnöktől/főképviselőtől, hogy az egész eljárás során biztosítson minden lényeges információt a tárgyalásokról, ideértve a tárgyalási irányelveket és a tárgyalási szövegek tervezeteit is, és emlékeztet arra, hogy a politikai elszámoltathatóságról szóló nyilatkozatban az alelnök/főképviselő elkötelezte magát amellett, hogy a bizalmas KKBP-dokumentumok tekintetében a keretmegállapodás rendelkezéseit alkalmazza a nemzetközi megállapodásokra; egy eredményes működési módszer létrehozását szorgalmazza, amely a Parlament előjogait összekapcsolja a titoktartás szükséges mértékével; úgy véli, hogy az európai parlamenti képviselők bizalmas dokumentumokhoz való hozzáférésének szabályozása érdekében egy minden uniós szervre kiterjedő, átfogó megállapodásra van szükség valamennyi intézmény részvételével;

| 18. | tudomásul veszi a Szerződésben rögzített azon kötelezettségét, hogy a nemzeti parlamentekkel közösen határozzon a hatékony és rendszeres parlamentközi együttműködés megszervezéséről és előmozdításáról, különösen a közös kül-, biztonság- és védelmi politika terén; sajnálatosnak tartja, hogy még nem született megállapodás e feladat előmozdításának módjáról; ragaszkodik ahhoz, hogy valamennyi új parlamentközi együttműködésben olyan méretű képviselete legyen, amely megfelelően tükrözi a külügyekben betöltött szerepének fontosságát és sokrétűségét, továbbá erre tekintettel újólag hangsúlyozza, hogy készen áll a nemzeti parlamentekkel olyan megállapodást kötni, amelynek eredményeképpen valódi megerősítést nyer az Európai Unió globális téren betöltött szerepének parlamenti vetülete; |
| --- | --- |

18.

tudomásul veszi a Szerződésben rögzített azon kötelezettségét, hogy a nemzeti parlamentekkel közösen határozzon a hatékony és rendszeres parlamentközi együttműködés megszervezéséről és előmozdításáról, különösen a közös kül-, biztonság- és védelmi politika terén; sajnálatosnak tartja, hogy még nem született megállapodás e feladat előmozdításának módjáról; ragaszkodik ahhoz, hogy valamennyi új parlamentközi együttműködésben olyan méretű képviselete legyen, amely megfelelően tükrözi a külügyekben betöltött szerepének fontosságát és sokrétűségét, továbbá erre tekintettel újólag hangsúlyozza, hogy készen áll a nemzeti parlamentekkel olyan megállapodást kötni, amelynek eredményeképpen valódi megerősítést nyer az Európai Unió globális téren betöltött szerepének parlamenti vetülete;

A KKBP területét érintő főbb tematikus kérdések

| 19. | hangsúlyozza, hogy a KBVP-fellépéseket be kell ágyazni egy olyan átfogó politikába, amely a válságban lévő országokat és térségeket célozza, ahol az EU értékei és stratégiai érdekei forognak kockán, és ahol a KBVP-műveletek valódi hozzáadott értéket nyújtanának a béke, stabilitás és jogállamiság előmozdításában; nyomatékosítja továbbá, hogy a tanulságok levonása során pontosabban kell értékelni az egyes műveletek sikeres végrehajtását, valamint azok hosszan tartó helyi hatását; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a KBVP-fellépéseket be kell ágyazni egy olyan átfogó politikába, amely a válságban lévő országokat és térségeket célozza, ahol az EU értékei és stratégiai érdekei forognak kockán, és ahol a KBVP-műveletek valódi hozzáadott értéket nyújtanának a béke, stabilitás és jogállamiság előmozdításában; nyomatékosítja továbbá, hogy a tanulságok levonása során pontosabban kell értékelni az egyes műveletek sikeres végrehajtását, valamint azok hosszan tartó helyi hatását;

| 20. | felszólítja az alelnököt/főképviselőt, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy számolják fel az EKSZ-ben a polgári és a katonai tervezési készségek közötti egyensúlyhiányt, valamint növeljék az igazságügy, a polgári igazgatás, a vámügy és a mediáció területén dolgozó személyzet létszámát annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő és elegendő szakértelem álljon a KBVP-missziók rendelkezésére; |
| --- | --- |

20.

felszólítja az alelnököt/főképviselőt, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy számolják fel az EKSZ-ben a polgári és a katonai tervezési készségek közötti egyensúlyhiányt, valamint növeljék az igazságügy, a polgári igazgatás, a vámügy és a mediáció területén dolgozó személyzet létszámát annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő és elegendő szakértelem álljon a KBVP-missziók rendelkezésére;

| 21. | hangsúlyozza az EU katasztrófahelyzetekre adandó válaszokkal kapcsolatos eszközei és más, már a helyszíneken működő vagy válsághelyzetek nyomán létrehozható uniós eszközök – például a KBVP polgári és/vagy katonai missziói – közötti optimális koordináció szükségességét; meglátása szerint a katonai és a polgári válságkezelési műveletek közötti szigorú különbségtétel felettébb elavult intézményi struktúrákat tükröz, a polgári-katonai interakció pedig hatékonyabban tud reagálni a helyszíni körülményekre; ezért hangsúlyozza, hogy a szükségleteket eseti alapon, módszeresen kell értékelni, a katonai és polgári eszközök legmegfelelőbb kombinációjának biztosítása érdekében, mivel a válságokra adott válaszok katonai és polgári eszközök kombinációját igénylik, ami a biztonság és a fejlődés közötti összefüggések átfogó értelmezésén alapul; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza az EU katasztrófahelyzetekre adandó válaszokkal kapcsolatos eszközei és más, már a helyszíneken működő vagy válsághelyzetek nyomán létrehozható uniós eszközök – például a KBVP polgári és/vagy katonai missziói – közötti optimális koordináció szükségességét; meglátása szerint a katonai és a polgári válságkezelési műveletek közötti szigorú különbségtétel felettébb elavult intézményi struktúrákat tükröz, a polgári-katonai interakció pedig hatékonyabban tud reagálni a helyszíni körülményekre; ezért hangsúlyozza, hogy a szükségleteket eseti alapon, módszeresen kell értékelni, a katonai és polgári eszközök legmegfelelőbb kombinációjának biztosítása érdekében, mivel a válságokra adott válaszok katonai és polgári eszközök kombinációját igénylik, ami a biztonság és a fejlődés közötti összefüggések átfogó értelmezésén alapul;

| 22. | az EU stratégiai prioritásának tartja a nemzetközi válságkezelési partnerségek megerősítését és a többi jelentős válságkezelési szereplővel – amilyen például az ENSZ, a NATO, az Afrikai Unió és az EBESZ, valamint harmadik országok, mint például az USA, Törökország, Norvégia és Kanada – folytatott párbeszéd fokozását, illetve a fellépések összehangolását, az információk megosztását és az erőforrások közös használatát a békefenntartás és a béketeremtés területén, ideértve a válságkezeléssel és különösen a tengerbiztonsággal, valamint a nemzetközi jog alapján a terrorizmus ellen folytatott küzdelemmel kapcsolatos együttműködést; |
| --- | --- |

22.

az EU stratégiai prioritásának tartja a nemzetközi válságkezelési partnerségek megerősítését és a többi jelentős válságkezelési szereplővel – amilyen például az ENSZ, a NATO, az Afrikai Unió és az EBESZ, valamint harmadik országok, mint például az USA, Törökország, Norvégia és Kanada – folytatott párbeszéd fokozását, illetve a fellépések összehangolását, az információk megosztását és az erőforrások közös használatát a békefenntartás és a béketeremtés területén, ideértve a válságkezeléssel és különösen a tengerbiztonsággal, valamint a nemzetközi jog alapján a terrorizmus ellen folytatott küzdelemmel kapcsolatos együttműködést;

| 23. | hangsúlyozza, hogy az EKSZ létrehozása egyedülálló alkalmat biztosít az EU számára ahhoz, hogy végrehajtsa a konfliktus-megelőzéssel és béketeremtéssel kapcsolatos kötelezettségvállalásait, különös tekintettel a göteborgi programra, valamint még tovább bővítse az EU konfliktus-megelőzési kapacitását a válságkezelés alternatívájaként; e célból hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a Konfliktus-megelőzési és Biztonságpolitikai Igazgatóságot a többi igazgatósággal egyenrangúvá tegyék azáltal, hogy megfelelő erőforrásokat biztosítanak számára a politikai tervezéshez, valamint megerősítik a földrajzi osztályokkal fennálló kapcsolatait, és hivatalos kapcsolatokat létesítenek a megfelelő tanácsi munkacsoportokkal; azon a véleményen van, hogy a válságkezelési struktúra, valamint a Konfliktus-megelőzési és Biztonságpolitikai Igazgatóság közötti jelenlegi elkülönülést szintén át kell gondolni; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az EKSZ létrehozása egyedülálló alkalmat biztosít az EU számára ahhoz, hogy végrehajtsa a konfliktus-megelőzéssel és béketeremtéssel kapcsolatos kötelezettségvállalásait, különös tekintettel a göteborgi programra, valamint még tovább bővítse az EU konfliktus-megelőzési kapacitását a válságkezelés alternatívájaként; e célból hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a Konfliktus-megelőzési és Biztonságpolitikai Igazgatóságot a többi igazgatósággal egyenrangúvá tegyék azáltal, hogy megfelelő erőforrásokat biztosítanak számára a politikai tervezéshez, valamint megerősítik a földrajzi osztályokkal fennálló kapcsolatait, és hivatalos kapcsolatokat létesítenek a megfelelő tanácsi munkacsoportokkal; azon a véleményen van, hogy a válságkezelési struktúra, valamint a Konfliktus-megelőzési és Biztonságpolitikai Igazgatóság közötti jelenlegi elkülönülést szintén át kell gondolni;

| 24. | figyelmeztet annak kockázatára, hogy az EU tagállamai energiaellátás szempontjából túlságosan függővé válhatnak harmadik országoktól, ami végső soron alááshatná az EU külpolitikájának függetlenségét; e tekintetben hangsúlyozza, hogy energiabiztonság fogalma alapvetően az ellátás biztonságához kapcsolódik; emlékeztet arra, hogy az energiaellátással kapcsolatos kihívásokat a megújuló és a hazai energiaforrások előmozdításával, a hatékony belső energiapiac megvalósításával, valamint egy közös európai külső energiapolitika alkalmazásával kell sürgősen kezelni, az említett területen megvalósuló tagállami politikák jobb összehangolását, az energiaellátók diverzifikálását, valamint az energetikai infrastrukturális projektek – mint például a Nabucco vagy egyéb megvalósítható déli folyosós alternatívák – végrehajtását alapul véve; támogatja az integrált és interoperábilis európai energiahálózat létrehozását; sajnálja, hogy a tagállamok aktívan részt vesznek olyan kezdeményezések támogatásában, amelyek valójában versengenek az energiaellátási források biztosítására és diverzifikálására irányuló erőfeszítésekkel; |
| --- | --- |

24.

figyelmeztet annak kockázatára, hogy az EU tagállamai energiaellátás szempontjából túlságosan függővé válhatnak harmadik országoktól, ami végső soron alááshatná az EU külpolitikájának függetlenségét; e tekintetben hangsúlyozza, hogy energiabiztonság fogalma alapvetően az ellátás biztonságához kapcsolódik; emlékeztet arra, hogy az energiaellátással kapcsolatos kihívásokat a megújuló és a hazai energiaforrások előmozdításával, a hatékony belső energiapiac megvalósításával, valamint egy közös európai külső energiapolitika alkalmazásával kell sürgősen kezelni, az említett területen megvalósuló tagállami politikák jobb összehangolását, az energiaellátók diverzifikálását, valamint az energetikai infrastrukturális projektek – mint például a Nabucco vagy egyéb megvalósítható déli folyosós alternatívák – végrehajtását alapul véve; támogatja az integrált és interoperábilis európai energiahálózat létrehozását; sajnálja, hogy a tagállamok aktívan részt vesznek olyan kezdeményezések támogatásában, amelyek valójában versengenek az energiaellátási források biztosítására és diverzifikálására irányuló erőfeszítésekkel;

| 25. | üdvözli az Európai Tanács döntését, miszerint felkéri a Bizottságot, hogy 2011 júniusáig nyújtson be egy közleményt az ellátás biztonságáról és a nemzetközi együttműködésről, amely az EU energetika terén végrehajtott külső fellépésének következetességét és egységességét hivatott tovább erősíteni; ezzel kapcsolatban felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy kitartóan kövesse a koherens és összehangolt szakpolitika kialakítására vonatkozó parlamenti ajánlásokat, különösen azzal, hogy előmozdítja az EU egységét az energiaellátó országokkal, s elsősorban Oroszországgal, valamint az energiatovábbító országokkal folytatott konstruktív párbeszéd során; úgy véli, hogy az energiabiztonságot egyúttal minden uniós bővítési és szomszédsági politikának is teljes körűen tükröznie kell, többek között az olyan partnerekkel folytatott politikai párbeszéden és gyakorlati együttműködésen keresztül; |
| --- | --- |

25.

üdvözli az Európai Tanács döntését, miszerint felkéri a Bizottságot, hogy 2011 júniusáig nyújtson be egy közleményt az ellátás biztonságáról és a nemzetközi együttműködésről, amely az EU energetika terén végrehajtott külső fellépésének következetességét és egységességét hivatott tovább erősíteni; ezzel kapcsolatban felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy kitartóan kövesse a koherens és összehangolt szakpolitika kialakítására vonatkozó parlamenti ajánlásokat, különösen azzal, hogy előmozdítja az EU egységét az energiaellátó országokkal, s elsősorban Oroszországgal, valamint az energiatovábbító országokkal folytatott konstruktív párbeszéd során; úgy véli, hogy az energiabiztonságot egyúttal minden uniós bővítési és szomszédsági politikának is teljes körűen tükröznie kell, többek között az olyan partnerekkel folytatott politikai párbeszéden és gyakorlati együttműködésen keresztül;

| 26. | felhívja a figyelmet a biztonsági kihívások és kockázatok – például a számítógépes támadások, társadalmi nyugtalanság, politikai lázadások, világméretű bűnhálózatok, valamint a jogállamiságot és a demokrácia elveit veszélyeztető gazdasági tevékenységek – új generációjára, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy e fejleményekhez mérten megfelelő stratégiákat dolgozzanak ki; |
| --- | --- |

26.

felhívja a figyelmet a biztonsági kihívások és kockázatok – például a számítógépes támadások, társadalmi nyugtalanság, politikai lázadások, világméretű bűnhálózatok, valamint a jogállamiságot és a demokrácia elveit veszélyeztető gazdasági tevékenységek – új generációjára, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy e fejleményekhez mérten megfelelő stratégiákat dolgozzanak ki;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a nem hagyományos – például számítógépes – fenyegetésekkel szembeni felkészülést össze kell hangolni; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy végezze el az említett területen felmerülő fenyegetések és igények mélyreható elemzését, aminek egy olyan többdimenziós és átfogó európai kiberbiztonsági stratégiát kell eredményeznie, amely készenléti terveket is tartalmaz a számítógépes támadások esetére; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a nem hagyományos – például számítógépes – fenyegetésekkel szembeni felkészülést össze kell hangolni; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy végezze el az említett területen felmerülő fenyegetések és igények mélyreható elemzését, aminek egy olyan többdimenziós és átfogó európai kiberbiztonsági stratégiát kell eredményeznie, amely készenléti terveket is tartalmaz a számítógépes támadások esetére;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az európai külpolitikának szem előtt kell tartania a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség külső dimenzióját; ismételten megerősíti a migrációs áramlások rendezett kezelésének fontosságát; döntő jelentőségűnek tartja a származási és tranzitországok közötti együttműködés biztosítását, valamint az említett országok közötti szilárd együttműködés légkörének ösztönzését, egy kedvező feltételrendszer politikájának érvényesítése révén; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az európai külpolitikának szem előtt kell tartania a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség külső dimenzióját; ismételten megerősíti a migrációs áramlások rendezett kezelésének fontosságát; döntő jelentőségűnek tartja a származási és tranzitországok közötti együttműködés biztosítását, valamint az említett országok közötti szilárd együttműködés légkörének ösztönzését, egy kedvező feltételrendszer politikájának érvényesítése révén;

| 29. | ezzel kapcsolatban megismétli azt az álláspontját, hogy az EU-nak meg kell erősítenie a globális éghajlatváltozás kezelésében játszott vezető szerepét, és el kell mélyítenie a párbeszédet más olyan kulcsszereplőkkel, mint a feltörekvő hatalmak (Kína, Brazília, India), Oroszország, az Egyesült Államok és a fejlődő országok, mivel az éghajlatváltozás a nemzetközi kapcsolatok egyik kulcsfontosságú elemévé lépett elő; |
| --- | --- |

29.

ezzel kapcsolatban megismétli azt az álláspontját, hogy az EU-nak meg kell erősítenie a globális éghajlatváltozás kezelésében játszott vezető szerepét, és el kell mélyítenie a párbeszédet más olyan kulcsszereplőkkel, mint a feltörekvő hatalmak (Kína, Brazília, India), Oroszország, az Egyesült Államok és a fejlődő országok, mivel az éghajlatváltozás a nemzetközi kapcsolatok egyik kulcsfontosságú elemévé lépett elő;

| 30. | nézete szerint az EU saját értékrendjének való megfelelés érdekében az uniós külpolitikának és külső fellépésnek prioritásként kell kezelnie a demokrácia, a jogállamiság és a felelősségteljes kormányzás és az igazságos társadalmak előmozdítását, mivel a szabályokon alapuló demokratikus társadalom az emberi jogok biztosításának és a stabilitás előmozdításának alapja; ennélfogva megismétli azon álláspontját, hogy az emberi jogokat szigorúan érvényesíteni kell az uniós külpolitikában; úgy véli, hogy az EU új intézményi szerkezete – különös tekintettel az EKSZ-re és annak e célra kijelölt osztályára – lehetőséget biztosít az EU e területtel kapcsolatos következetességének és eredményességének fokozására; sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú kapcsolatok és a nemzetközi fórumokon való aktív részvétel révén aktívan törekedjen annak elérésére, hogy a harmadik országok kötelezettséget vállalnak az emberi jogok tiszteletben tartására, valamint szólaljon fel az emberi jogi visszaélések ellen, és ne tartózkodjon megfelelő intézkedések meghozatalától azok megsértése esetén; tekintettel a meggyőződés szabadságának egyre súlyosabb megsértéseire, felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen alapos értékelést, és az EU emberi jogi politikájában általánosan érvényesítse a meggyőződés szabadságát; |
| --- | --- |

30.

nézete szerint az EU saját értékrendjének való megfelelés érdekében az uniós külpolitikának és külső fellépésnek prioritásként kell kezelnie a demokrácia, a jogállamiság és a felelősségteljes kormányzás és az igazságos társadalmak előmozdítását, mivel a szabályokon alapuló demokratikus társadalom az emberi jogok biztosításának és a stabilitás előmozdításának alapja; ennélfogva megismétli azon álláspontját, hogy az emberi jogokat szigorúan érvényesíteni kell az uniós külpolitikában; úgy véli, hogy az EU új intézményi szerkezete – különös tekintettel az EKSZ-re és annak e célra kijelölt osztályára – lehetőséget biztosít az EU e területtel kapcsolatos következetességének és eredményességének fokozására; sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú kapcsolatok és a nemzetközi fórumokon való aktív részvétel révén aktívan törekedjen annak elérésére, hogy a harmadik országok kötelezettséget vállalnak az emberi jogok tiszteletben tartására, valamint szólaljon fel az emberi jogi visszaélések ellen, és ne tartózkodjon megfelelő intézkedések meghozatalától azok megsértése esetén; tekintettel a meggyőződés szabadságának egyre súlyosabb megsértéseire, felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen alapos értékelést, és az EU emberi jogi politikájában általánosan érvényesítse a meggyőződés szabadságát;

| 31. | úgy véli, hogy világszerte a vallás és hit szabadságának – különösen a keresztény vallás és hit szabadságának, az üldözött vagy veszélyeztetett kisebbségeknek és a vallásukat elhagyóknak – a kérdését és a vallások közötti párbeszédet a KKBP új kulcsfontosságú kérdésének tekinti; hangsúlyozza, hogy a vallás és hit szabadsága alapvető emberi jog, és a felekezetek közötti párbeszéd egyúttal eszköz is a vallási indíttatású megkülönböztetés és erőszak kezelésére, ily módon pedig hozzájárul a politikai és társadalmi stabilitáshoz; ezért felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy haladéktalanul dolgozzon ki uniós stratégiát a vallásszabadsághoz vagy a meggyőződés szabadságához való emberi jog érvényesítéséről; ennélfogva felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy az EKSZ emberi jogi igazgatóságán belül alakítson ki a vallás és hit szabadságára és a kapcsolódó jogokra vonatkozó kormányzati és társadalmi korlátozások terén fennálló helyzet nyomon követésére alkalmas kapacitást; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy világszerte a vallás és hit szabadságának – különösen a keresztény vallás és hit szabadságának, az üldözött vagy veszélyeztetett kisebbségeknek és a vallásukat elhagyóknak – a kérdését és a vallások közötti párbeszédet a KKBP új kulcsfontosságú kérdésének tekinti; hangsúlyozza, hogy a vallás és hit szabadsága alapvető emberi jog, és a felekezetek közötti párbeszéd egyúttal eszköz is a vallási indíttatású megkülönböztetés és erőszak kezelésére, ily módon pedig hozzájárul a politikai és társadalmi stabilitáshoz; ezért felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy haladéktalanul dolgozzon ki uniós stratégiát a vallásszabadsághoz vagy a meggyőződés szabadságához való emberi jog érvényesítéséről; ennélfogva felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy az EKSZ emberi jogi igazgatóságán belül alakítson ki a vallás és hit szabadságára és a kapcsolódó jogokra vonatkozó kormányzati és társadalmi korlátozások terén fennálló helyzet nyomon követésére alkalmas kapacitást;

| 32. | sürgeti az alelnököt/főképviselőt annak biztosítására, hogy a KKBP-vel kapcsolatos politikák és intézkedések keretében teljes körűen végrehajtják az ENSZ BT nőkről, békéről és biztonságról szóló 1325 (2000) sz. határozatát, amely felszólít arra, hogy a nők minden szempontból és minden szinten vegyenek részt a konfliktusrendezésben; arra is felszólít, hogy a KKBP vegye figyelembe az ENSZ BT 1820 (2008) sz. határozatát a szexuális erőszakról a konfliktusok idején és a konfliktusok utáni helyzetekben, valamint a korábban említett határozatokon alapuló, ezt követően elfogadott ENSZ BT 1888 (2009), 1889 (2009), és 1960 (2010) sz. határozatokat; kéri az alelnököt/főképviselőt, az uniós tagállamokat és a KKBP-missziók vezetőit, hogy tegyék a helyi női szervezetekkel folytatott együttműködést és konzultációt valamennyi KKBP-misszió állandó elemévé; sajnálattal jegyzi meg, hogy az EKSZ-ben mindeddig csak egyetlen nőt neveztek ki vezető pozícióba, és az EU 11 különleges képviselője közül csak egyetlen nő; |
| --- | --- |

32.

sürgeti az alelnököt/főképviselőt annak biztosítására, hogy a KKBP-vel kapcsolatos politikák és intézkedések keretében teljes körűen végrehajtják az ENSZ BT nőkről, békéről és biztonságról szóló 1325 (2000) sz. határozatát, amely felszólít arra, hogy a nők minden szempontból és minden szinten vegyenek részt a konfliktusrendezésben; arra is felszólít, hogy a KKBP vegye figyelembe az ENSZ BT 1820 (2008) sz. határozatát a szexuális erőszakról a konfliktusok idején és a konfliktusok utáni helyzetekben, valamint a korábban említett határozatokon alapuló, ezt követően elfogadott ENSZ BT 1888 (2009), 1889 (2009), és 1960 (2010) sz. határozatokat; kéri az alelnököt/főképviselőt, az uniós tagállamokat és a KKBP-missziók vezetőit, hogy tegyék a helyi női szervezetekkel folytatott együttműködést és konzultációt valamennyi KKBP-misszió állandó elemévé; sajnálattal jegyzi meg, hogy az EKSZ-ben mindeddig csak egyetlen nőt neveztek ki vezető pozícióba, és az EU 11 különleges képviselője közül csak egyetlen nő;

Többoldalú diplomácia, nemzetközi szervezetek

| 33. | hangsúlyozza, hogy az Unió elsőrendű stratégiai szempontját a hatékony multilateralizmusnak kell képeznie, és ezzel összefüggésben az EU-nak vezető szerepet kell vállalnia a nemzetközi együttműködésben, támogatnia kell a nemzetközi intézményeket, elő kell segítenie a nemzetközi konszenzust, és elő kell mozdítania a globális fellépést; hangsúlyozza annak égető szükségességét, hogy kezeljék az uniós polgárokat érintő, globális természetű közös ügyeket, amilyen például a terrorizmus, a szervezett bűnözés, a járványok, az éghajlatváltozás, a millenniumi fejlesztési célok elérése és a szegénység felszámolása, az energiabiztonság elérése, a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem, a békés konfliktusrendezés és a leszerelés, a migráció kezelése, valamint az emberi jogok és a polgári szabadságjogok előmozdítása; felhívja a figyelmet arra, hogy az európai uniós pénzeszközöket fokozottan nyomon kell követni az Európai Számvevőszék 15/2009 különjelentésének megfelelően; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy az Unió elsőrendű stratégiai szempontját a hatékony multilateralizmusnak kell képeznie, és ezzel összefüggésben az EU-nak vezető szerepet kell vállalnia a nemzetközi együttműködésben, támogatnia kell a nemzetközi intézményeket, elő kell segítenie a nemzetközi konszenzust, és elő kell mozdítania a globális fellépést; hangsúlyozza annak égető szükségességét, hogy kezeljék az uniós polgárokat érintő, globális természetű közös ügyeket, amilyen például a terrorizmus, a szervezett bűnözés, a járványok, az éghajlatváltozás, a millenniumi fejlesztési célok elérése és a szegénység felszámolása, az energiabiztonság elérése, a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem, a békés konfliktusrendezés és a leszerelés, a migráció kezelése, valamint az emberi jogok és a polgári szabadságjogok előmozdítása; felhívja a figyelmet arra, hogy az európai uniós pénzeszközöket fokozottan nyomon kell követni az Európai Számvevőszék 15/2009 különjelentésének megfelelően;

| 34. | üdvözli az EU-nak az ENSZ tevékenységében való részvételéről szóló ENSZ közgyűlési határozat 2011. május 3-i elfogadását, amely figyelembe veszi a Lisszaboni Szerződés által bevezetett intézményi változásokat, és lehetővé teszi, hogy az EU képviselői időszerűen és hatékonyan képviselhessék és népszerűsíthessék az ENSZ-ben az EU álláspontját; elengedhetetlennek tartja, hogy tárgyalásokat folytasson az EU stratégiai partnereivel a jelentős regionális és globális problémák megoldása érdekében; ajánlja továbbá a stratégiai partnerségek multilaterális dimenzióval történő bővítését oly módon, hogy a globális kérdéseket beépítik az EU kétoldalú és többoldalú csúcstalálkozóinak napirendjébe; az ENSZ Biztonsági Tanácsának (ENSZ-BT) állandó tagjaiként, valamint az EUSZ 34. cikkének (2) bekezdésével összhangban felkéri Franciaországot és az Egyesült Királyságot, hogy kérje az alelnököt/főképviselőt arra, hogy minden olyan esetben ismertesse az EU álláspontját, amikor az EU egy, az ENSZ-BT napirendjén szereplő kérdéssel kapcsolatban álláspontot alakított ki; úgy véli, hogy az Európai Uniónak önmagában is képviseltetnie kellene magát a multilaterális pénzügyi szervezetekben, különösen a Nemzetközi Valutaalapban és a Világbankban, nem csorbítva ezáltal a tagállamok képviseletét; |
| --- | --- |

34.

üdvözli az EU-nak az ENSZ tevékenységében való részvételéről szóló ENSZ közgyűlési határozat 2011. május 3-i elfogadását, amely figyelembe veszi a Lisszaboni Szerződés által bevezetett intézményi változásokat, és lehetővé teszi, hogy az EU képviselői időszerűen és hatékonyan képviselhessék és népszerűsíthessék az ENSZ-ben az EU álláspontját; elengedhetetlennek tartja, hogy tárgyalásokat folytasson az EU stratégiai partnereivel a jelentős regionális és globális problémák megoldása érdekében; ajánlja továbbá a stratégiai partnerségek multilaterális dimenzióval történő bővítését oly módon, hogy a globális kérdéseket beépítik az EU kétoldalú és többoldalú csúcstalálkozóinak napirendjébe; az ENSZ Biztonsági Tanácsának (ENSZ-BT) állandó tagjaiként, valamint az EUSZ 34. cikkének (2) bekezdésével összhangban felkéri Franciaországot és az Egyesült Királyságot, hogy kérje az alelnököt/főképviselőt arra, hogy minden olyan esetben ismertesse az EU álláspontját, amikor az EU egy, az ENSZ-BT napirendjén szereplő kérdéssel kapcsolatban álláspontot alakított ki; úgy véli, hogy az Európai Uniónak önmagában is képviseltetnie kellene magát a multilaterális pénzügyi szervezetekben, különösen a Nemzetközi Valutaalapban és a Világbankban, nem csorbítva ezáltal a tagállamok képviseletét;

| 35. | úgy véli, hogy a NATO-val folytatott partnerségének határozott megerősítése érdekében az EU-nak ki kell használnia a NATO új stratégiai koncepciójának elfogadása által kínált lehetőséget, egyúttal fejlesztve az EU külső biztonsági és védelmi politikáit; e tekintetben pozitív lépésként üdvözli az alelnök/főképviselő által a NATO főtitkárához benyújtott konkrét javaslatokból álló csomagot, amelynek célja a szervezetek közötti kapcsolat kialakítása; hangsúlyozza, hogy az EU osztozik a NATO által az új stratégiai koncepciójában meghatározott biztonsági fenyegetések nagy részében; felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy gyakorlati módszereket találjanak a fennálló nehézségek megoldására; e tekintetben különösen arra szólítja fel az EU-t, hogy érvényesítse befolyását a ciprusi probléma átfogó rendezésére irányuló, jelenleg zajló folyamat sikeres lezárása érdekében, amely felszámolja a Ciprus és Törökország közötti valamennyi olyan nézeteltérést, amely gátolja az EU és a NATO közötti szorosabb együttműködés kialakulását; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a NATO-val folytatott partnerségének határozott megerősítése érdekében az EU-nak ki kell használnia a NATO új stratégiai koncepciójának elfogadása által kínált lehetőséget, egyúttal fejlesztve az EU külső biztonsági és védelmi politikáit; e tekintetben pozitív lépésként üdvözli az alelnök/főképviselő által a NATO főtitkárához benyújtott konkrét javaslatokból álló csomagot, amelynek célja a szervezetek közötti kapcsolat kialakítása; hangsúlyozza, hogy az EU osztozik a NATO által az új stratégiai koncepciójában meghatározott biztonsági fenyegetések nagy részében; felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy gyakorlati módszereket találjanak a fennálló nehézségek megoldására; e tekintetben különösen arra szólítja fel az EU-t, hogy érvényesítse befolyását a ciprusi probléma átfogó rendezésére irányuló, jelenleg zajló folyamat sikeres lezárása érdekében, amely felszámolja a Ciprus és Törökország közötti valamennyi olyan nézeteltérést, amely gátolja az EU és a NATO közötti szorosabb együttműködés kialakulását;

| 36. | fontosnak tartja, hogy biztosítsák azon meglévő erők és képességek lehető legeredményesebb felhasználását, amelyeken a két szervezet nagymértékben osztozik, továbbá hogy optimalizálják a feltételeket az európai katonák és polgári résztvevők biztonsága érdekében; felkéri a NATO-t, hogy tartózkodjon olyan polgári válságkezelési képesség kifejlesztésétől, amely átfedést jelentene az EU struktúrái és képességei tekintetében; az EU és a NATO közötti együttműködés keretében, továbbá az atomsorompó-szerződés tárgyában 2010-ben megrendezett felülvizsgálati konferencia nyilatkozatában foglalt cselekvési tervvel összhangban felszólít egy olyan egységes stratégia kialakítására, amely a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozására és leszerelésére irányul; mind a NATO-t, mind Oroszországot arra biztatja, hogy tegyenek erőfeszítéseket a stabilabb és kölcsönös bizalmon alapuló kapcsolat érdekében; |
| --- | --- |

36.

fontosnak tartja, hogy biztosítsák azon meglévő erők és képességek lehető legeredményesebb felhasználását, amelyeken a két szervezet nagymértékben osztozik, továbbá hogy optimalizálják a feltételeket az európai katonák és polgári résztvevők biztonsága érdekében; felkéri a NATO-t, hogy tartózkodjon olyan polgári válságkezelési képesség kifejlesztésétől, amely átfedést jelentene az EU struktúrái és képességei tekintetében; az EU és a NATO közötti együttműködés keretében, továbbá az atomsorompó-szerződés tárgyában 2010-ben megrendezett felülvizsgálati konferencia nyilatkozatában foglalt cselekvési tervvel összhangban felszólít egy olyan egységes stratégia kialakítására, amely a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozására és leszerelésére irányul; mind a NATO-t, mind Oroszországot arra biztatja, hogy tegyenek erőfeszítéseket a stabilabb és kölcsönös bizalmon alapuló kapcsolat érdekében;

| 37. | felismeri, hogy szükség van az EBESZ megerősítésére és értékeinek nyomatékosítására; szilárd meggyőződése, hogy az EU-nak hatékonyan részt kell vennie az EBESZ megszilárdításában, többek között annak biztosítása révén, hogy a folyamat ne eredményezze az intézmény három dimenziója közül (politikai-katonai, gazdasági és környezetvédelmi, valamint az emberi dimenzió) az egyik gyengülését sem; hangsúlyozza, hogy az EU-nak egyúttal fel kell hívnia a figyelmet a korfui folyamat folytatásának és a rendszeres magas szintű találkozók megrendezésének fontosságára, annak érdekében, hogy politikai támogatást nyújtson az EBESZ tevékenységei számára, és növelje azok láthatóságát; |
| --- | --- |

37.

felismeri, hogy szükség van az EBESZ megerősítésére és értékeinek nyomatékosítására; szilárd meggyőződése, hogy az EU-nak hatékonyan részt kell vennie az EBESZ megszilárdításában, többek között annak biztosítása révén, hogy a folyamat ne eredményezze az intézmény három dimenziója közül (politikai-katonai, gazdasági és környezetvédelmi, valamint az emberi dimenzió) az egyik gyengülését sem; hangsúlyozza, hogy az EU-nak egyúttal fel kell hívnia a figyelmet a korfui folyamat folytatásának és a rendszeres magas szintű találkozók megrendezésének fontosságára, annak érdekében, hogy politikai támogatást nyújtson az EBESZ tevékenységei számára, és növelje azok láthatóságát;

| 38. | elismeri az Északi-sarkvidék nemzetközi viszonylatban egyre erősödő helyzetét és jelentőségét, és felszólít egy társadalmi, környezeti és gazdasági szempontból fenntartható északi-sarkvidéki uniós politikára, amely figyelembe veszi a helybéliek és az őslakosok jogait; az Északi-sarkvidéki Tanácsot, az Északi Dimenzió politikáját, valamint a Barents Euro-Sarkvidéki Tanácsot központi jelentőségűnek tekinti az északi-sarkvidéki együttműködésben, és támogatja az EU arra irányuló törekvését, hogy állandó megfigyelővé váljon az Északi-sarkvidéki Tanácsban; hangsúlyozza, hogy az EKSZ-en belül létre kell hozni egy északi-sarkvidéki egységet; |
| --- | --- |

38.

elismeri az Északi-sarkvidék nemzetközi viszonylatban egyre erősödő helyzetét és jelentőségét, és felszólít egy társadalmi, környezeti és gazdasági szempontból fenntartható északi-sarkvidéki uniós politikára, amely figyelembe veszi a helybéliek és az őslakosok jogait; az Északi-sarkvidéki Tanácsot, az Északi Dimenzió politikáját, valamint a Barents Euro-Sarkvidéki Tanácsot központi jelentőségűnek tekinti az északi-sarkvidéki együttműködésben, és támogatja az EU arra irányuló törekvését, hogy állandó megfigyelővé váljon az Északi-sarkvidéki Tanácsban; hangsúlyozza, hogy az EKSZ-en belül létre kell hozni egy északi-sarkvidéki egységet;

Transzatlanti kapcsolatok

| 39. | megismétli az EU külső fellépésének lényeges tényezőjeként és egyik fő pilléreként a transzatlanti partnerség iránti elkötelezettségét; továbbá kéri az EU-t, hogy újólag erősítse meg az USA-val létrejött transzatlanti partnerség, valamint az akadálymentes transzatlanti piacra irányuló célkitűzés iránti elkötelezettségét, aminek a megerősített transzatlanti partnerség alapját kell képeznie; sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy tegyen erőfeszítéseket EU és legközelebbi szövetségese, az USA közötti jobb koordináció és fokozott együttműködés érdekében; kéri az alelnököt/főképviselőt annak biztosítására, hogy az EU az USA koherens, aktív, egyenlő, ugyanakkor autonóm partnereként lépjen fel többek között a globális biztonság és a stabilitás megerősítésében, a béke és az emberi jogok előmozdításában, valamint az olyan globális kihívásokkal kapcsolatos egységes megközelítés elfogadásában, mint például a nukleáris fegyverek elterjedése, a terrorizmus, az éghajlatváltozás és az energiabiztonság, valamint a globális kormányzáshoz a nemzetközi intézmények támogatásával és reformjával, a nemzetközi jog tiszteletben tartásával, illetve a konfliktusok békés megoldásának előmozdításával biztosított közös megközelítés tekintetében; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy törekedjen a tevékenységek szoros koordinálására és szinergiák megteremtésére az USA-val az európai kontinensen és világszerte a stabilitás és a biztonság szavatolása céljából, beleértve a lényeges szereplőkkel, mint például Oroszországgal, Kínávaiával és Törökországgal való együttműködés szükségességét, valamint a tágabb értelemben vett Közel-Kelet, a földközi-tengeri régió, Irán, Afganisztán és Pakisztán stabilitásával összefüggésben; |
| --- | --- |

39.

megismétli az EU külső fellépésének lényeges tényezőjeként és egyik fő pilléreként a transzatlanti partnerség iránti elkötelezettségét; továbbá kéri az EU-t, hogy újólag erősítse meg az USA-val létrejött transzatlanti partnerség, valamint az akadálymentes transzatlanti piacra irányuló célkitűzés iránti elkötelezettségét, aminek a megerősített transzatlanti partnerség alapját kell képeznie; sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy tegyen erőfeszítéseket EU és legközelebbi szövetségese, az USA közötti jobb koordináció és fokozott együttműködés érdekében; kéri az alelnököt/főképviselőt annak biztosítására, hogy az EU az USA koherens, aktív, egyenlő, ugyanakkor autonóm partnereként lépjen fel többek között a globális biztonság és a stabilitás megerősítésében, a béke és az emberi jogok előmozdításában, valamint az olyan globális kihívásokkal kapcsolatos egységes megközelítés elfogadásában, mint például a nukleáris fegyverek elterjedése, a terrorizmus, az éghajlatváltozás és az energiabiztonság, valamint a globális kormányzáshoz a nemzetközi intézmények támogatásával és reformjával, a nemzetközi jog tiszteletben tartásával, illetve a konfliktusok békés megoldásának előmozdításával biztosított közös megközelítés tekintetében; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy törekedjen a tevékenységek szoros koordinálására és szinergiák megteremtésére az USA-val az európai kontinensen és világszerte a stabilitás és a biztonság szavatolása céljából, beleértve a lényeges szereplőkkel, mint például Oroszországgal, Kínávaiával és Törökországgal való együttműködés szükségességét, valamint a tágabb értelemben vett Közel-Kelet, a földközi-tengeri régió, Irán, Afganisztán és Pakisztán stabilitásával összefüggésben;

| 40. | sürgeti egy átfogó EU–USA stratégia kidolgozását a tágabb értelemben vett Közel-Keleten, Iránban, Afganisztánban és Pakisztánban fennálló biztonsági helyzet javítására vonatkozóan, ami magában foglalja a Törökországgal, Oroszországgal és Kínával való együttműködést; |
| --- | --- |

40.

sürgeti egy átfogó EU–USA stratégia kidolgozását a tágabb értelemben vett Közel-Keleten, Iránban, Afganisztánban és Pakisztánban fennálló biztonsági helyzet javítására vonatkozóan, ami magában foglalja a Törökországgal, Oroszországgal és Kínával való együttműködést;

Nyugat-Balkán

| 41. | megerősíti az összes nyugat-balkáni ország uniós tagságának lehetőségét, és hangsúlyozza a bővítés iránti szakadatlan elkötelezettség fontosságát mind a térség országai, mind pedig az EU részéről; emlékeztet arra, hogy az EU bővítésének kilátása fontos ösztönző a nyugat-balkáni országok politikai és gazdasági reformjainak folytatása szempontjából, ami hozzájárul a térség tényleges stabilitásához és fejlődéséhez; |
| --- | --- |

41.

megerősíti az összes nyugat-balkáni ország uniós tagságának lehetőségét, és hangsúlyozza a bővítés iránti szakadatlan elkötelezettség fontosságát mind a térség országai, mind pedig az EU részéről; emlékeztet arra, hogy az EU bővítésének kilátása fontos ösztönző a nyugat-balkáni országok politikai és gazdasági reformjainak folytatása szempontjából, ami hozzájárul a térség tényleges stabilitásához és fejlődéséhez;

| 42. | elismeri a térség valamennyi országa által az EU felé vezető úton elért előrehaladást; ugyanakkor megállapítja, hogy a politikai instabilitás és az intézményi gyenge pontok – a még rendezetlen kétoldalú kérdésekkel együtt – akadályozzák néhány ország uniós integrációval kapcsolatos további előrehaladását; hangsúlyozza, hogy az Uniónak világos és közös látásmódra van szüksége a térségre vonatkozóan; valamint felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy aktívan vegyenek részt a fennálló problémák rendezésében; |
| --- | --- |

42.

elismeri a térség valamennyi országa által az EU felé vezető úton elért előrehaladást; ugyanakkor megállapítja, hogy a politikai instabilitás és az intézményi gyenge pontok – a még rendezetlen kétoldalú kérdésekkel együtt – akadályozzák néhány ország uniós integrációval kapcsolatos további előrehaladását; hangsúlyozza, hogy az Uniónak világos és közös látásmódra van szüksége a térségre vonatkozóan; valamint felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy aktívan vegyenek részt a fennálló problémák rendezésében;

| 43. | megjegyzi, hogy a koszovói helyzet továbbra is stabil és békés, de törékeny; aggodalommal töltik el a legutóbbi választások során több önkormányzatban előforduló súlyos problémák és választójogi jogsértések miatt, és felszólítja az EU-t, hogy szorosan kísérje figyelemmel a demokrácia helyzetét Koszovóban; sürget minden érintettet, hogy tegyenek lépéseket a Koszovóban élők demokratikus jogainak és jólétének javítására, valamint hangsúlyozza a Koszovóban jelenleg zajló demokratikus átmenet részét képező választási reform és tisztességes választások fontosságát; felszólítja a koszovói politikusokat, hogy tartsák tiszteletben az alkotmányt; sürgeti a koszovói új kormányt és parlamentet, hogy javítsák a jövőbeli választási folyamatokat a koszovói polgárok demokratikus jogainak biztosítása és az ország európai kilátásainak javítása érdekében; tudatában van annak, hogy nem minden tagállam ismerte el Koszovó függetlenségét; |
| --- | --- |

43.

megjegyzi, hogy a koszovói helyzet továbbra is stabil és békés, de törékeny; aggodalommal töltik el a legutóbbi választások során több önkormányzatban előforduló súlyos problémák és választójogi jogsértések miatt, és felszólítja az EU-t, hogy szorosan kísérje figyelemmel a demokrácia helyzetét Koszovóban; sürget minden érintettet, hogy tegyenek lépéseket a Koszovóban élők demokratikus jogainak és jólétének javítására, valamint hangsúlyozza a Koszovóban jelenleg zajló demokratikus átmenet részét képező választási reform és tisztességes választások fontosságát; felszólítja a koszovói politikusokat, hogy tartsák tiszteletben az alkotmányt; sürgeti a koszovói új kormányt és parlamentet, hogy javítsák a jövőbeli választási folyamatokat a koszovói polgárok demokratikus jogainak biztosítása és az ország európai kilátásainak javítása érdekében; tudatában van annak, hogy nem minden tagállam ismerte el Koszovó függetlenségét;

| 44. | üdvözli a Koszovó és Szerbia közötti párbeszédet, és hangsúlyozza, hogy az hozzájárulhat nem csupán Koszovó, hanem az egész térség stabilitásához és elősegítheti valamennyi koszovói lakos helyzetének javulását is; teljes körű támogatását fejezi ki a koszovói EULEX jogállamiság-misszió iránt annak érdekében, hogy az kezelje a koszovói konfliktussal összefüggésben eltűnt személyek problémáját, valamint kivizsgálja a szervezett bűnözést – különösen a konfliktus során és közvetlenül utána folytatott embertelen bánásmódra és szervkereskedelemre vonatkozó állításokat –, és büntetőeljárást indítson az ehhez asszisztáló bűnözőkkel szemben; felszólít arra, hogy az EULEX alaposan vizsgálja ki ezen állításokat, és folytasson példaértékű bírósági tárgyalásokat mindazon személyekkel szemben, akiknek a felelősségét végül megállapítják; ismételten hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EULEX támogassa és segítse a helyi közigazgatást a felelősségteljes kormányzásban, illetve biztosítsák a misszió hatékony működését Koszovó teljes területén azáltal, hogy fokozzák az északon folytatott tevékenységeit; felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul kezdje meg a vízummal kapcsolatos párbeszédet a pristinai hatóságokkal a vízummentességre vonatkozó ütemterv meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

44.

üdvözli a Koszovó és Szerbia közötti párbeszédet, és hangsúlyozza, hogy az hozzájárulhat nem csupán Koszovó, hanem az egész térség stabilitásához és elősegítheti valamennyi koszovói lakos helyzetének javulását is; teljes körű támogatását fejezi ki a koszovói EULEX jogállamiság-misszió iránt annak érdekében, hogy az kezelje a koszovói konfliktussal összefüggésben eltűnt személyek problémáját, valamint kivizsgálja a szervezett bűnözést – különösen a konfliktus során és közvetlenül utána folytatott embertelen bánásmódra és szervkereskedelemre vonatkozó állításokat –, és büntetőeljárást indítson az ehhez asszisztáló bűnözőkkel szemben; felszólít arra, hogy az EULEX alaposan vizsgálja ki ezen állításokat, és folytasson példaértékű bírósági tárgyalásokat mindazon személyekkel szemben, akiknek a felelősségét végül megállapítják; ismételten hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EULEX támogassa és segítse a helyi közigazgatást a felelősségteljes kormányzásban, illetve biztosítsák a misszió hatékony működését Koszovó teljes területén azáltal, hogy fokozzák az északon folytatott tevékenységeit; felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul kezdje meg a vízummal kapcsolatos párbeszédet a pristinai hatóságokkal a vízummentességre vonatkozó ütemterv meghatározása érdekében;

| 45. | felhívja az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy a választásokat követően fokozzák a párbeszédet Bosznia és Hercegovina politikai vezetőivel, annak érdekében, hogy ezáltal segítsenek az országnak és az ott élő népeknek megmaradni az uniós integráció útján; úgy véli, hogy Bosznia és Hercegovina csak korlátozott előrelépést tett az uniós integrációs folyamathoz kapcsolódó reformok terén, valamint hogy a meglévő etnikai és entitással kapcsolatos törekvések gátolhatják az uniós és a NATO-tagság követelményeinek teljesítését; |
| --- | --- |

45.

felhívja az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy a választásokat követően fokozzák a párbeszédet Bosznia és Hercegovina politikai vezetőivel, annak érdekében, hogy ezáltal segítsenek az országnak és az ott élő népeknek megmaradni az uniós integráció útján; úgy véli, hogy Bosznia és Hercegovina csak korlátozott előrelépést tett az uniós integrációs folyamathoz kapcsolódó reformok terén, valamint hogy a meglévő etnikai és entitással kapcsolatos törekvések gátolhatják az uniós és a NATO-tagság követelményeinek teljesítését;

| 46. | rendkívüli módon aggasztja az Albániában jelenleg zajló belső konfliktus, és felszólítja a kormányt és az ellenzéket, hogy tartózkodjanak az erőszak alkalmazásától, és indítsanak új párbeszédet a konfliktus lezárása és egy fenntartható kompromisszum elérése érdekében; e tekintetben üdvözli az alelnök/főképviselő képviselője által a bővítési és szomszédságpolitikai biztossal összehangoltan tett kezdeményezést; |
| --- | --- |

46.

rendkívüli módon aggasztja az Albániában jelenleg zajló belső konfliktus, és felszólítja a kormányt és az ellenzéket, hogy tartózkodjanak az erőszak alkalmazásától, és indítsanak új párbeszédet a konfliktus lezárása és egy fenntartható kompromisszum elérése érdekében; e tekintetben üdvözli az alelnök/főképviselő képviselője által a bővítési és szomszédságpolitikai biztossal összehangoltan tett kezdeményezést;

Keleti partnerség

| 47. | arra ösztönzi az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy folytassák a kelet-európai szomszédainkkal kialakított keleti partnerség iránti elkötelezettségüket politikai társulásuk és gazdasági integrációjuk céljából, az energetika területét is ideértve, közös európai értékek alapján, valamint egy, a reformok elindítását célzó feltételeket és ösztönzőket tartalmazó kereten belül; emlékeztet arra, hogy a térség megoldatlan konfliktusai olyan helyzetet állandósítanak az érintett felek számára, amelyben a béke nem fenntartható; felszólítja az érintett feleket, hogy hosszú távú, békés megoldásra törekedjenek; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a keleti partnerség országaival a társulási megállapodásról folytatott tárgyalások keretében vegyék figyelembe a nemzetközi emberi jogi normákat; olyan kezdeményezésekre és intézkedésekre szólít fel, amelyek elősegítik és előrelendítik a Dél-Kaukázusban folytatott regionális együttműködést; |
| --- | --- |

47.

arra ösztönzi az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy folytassák a kelet-európai szomszédainkkal kialakított keleti partnerség iránti elkötelezettségüket politikai társulásuk és gazdasági integrációjuk céljából, az energetika területét is ideértve, közös európai értékek alapján, valamint egy, a reformok elindítását célzó feltételeket és ösztönzőket tartalmazó kereten belül; emlékeztet arra, hogy a térség megoldatlan konfliktusai olyan helyzetet állandósítanak az érintett felek számára, amelyben a béke nem fenntartható; felszólítja az érintett feleket, hogy hosszú távú, békés megoldásra törekedjenek; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a keleti partnerség országaival a társulási megállapodásról folytatott tárgyalások keretében vegyék figyelembe a nemzetközi emberi jogi normákat; olyan kezdeményezésekre és intézkedésekre szólít fel, amelyek elősegítik és előrelendítik a Dél-Kaukázusban folytatott regionális együttműködést;

| 48. | reményét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az európai szomszédsági politika Bizottság által elindított reformfolyamata a lényeges területek szempontjából új stratégiai látásmódhoz és ugyanazon politikán belül egy differenciált megközelítéshez vezet majd, igazodva az Unióhoz kapcsolódó érdekek, kihívások és regionális fenyegetések sokféleségéhez; |
| --- | --- |

48.

reményét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az európai szomszédsági politika Bizottság által elindított reformfolyamata a lényeges területek szempontjából új stratégiai látásmódhoz és ugyanazon politikán belül egy differenciált megközelítéshez vezet majd, igazodva az Unióhoz kapcsolódó érdekek, kihívások és regionális fenyegetések sokféleségéhez;

| 49. | újólag megerősíti, hogy a regionális együttműködési folyamatokban egységes megközelítésre van szükség azon kezdeményezések és eszközök működésbe léptetése révén, amelyeket az EU a keleti szomszédságra vonatkozóan javasolt (európai partnerség, fekete-tengeri szinergia, illetve az EU fekete-tengeri stratégiája stb.); azon a véleményen van, hogy a források hatékonyabb felhasználása, valamint konkrét eredmények elérése érdekében biztosítani kell a kiegészítő jelleget és a differenciálást a javasolt kezdeményezések között, főként az egyes projektek szintjén; |
| --- | --- |

49.

újólag megerősíti, hogy a regionális együttműködési folyamatokban egységes megközelítésre van szükség azon kezdeményezések és eszközök működésbe léptetése révén, amelyeket az EU a keleti szomszédságra vonatkozóan javasolt (európai partnerség, fekete-tengeri szinergia, illetve az EU fekete-tengeri stratégiája stb.); azon a véleményen van, hogy a források hatékonyabb felhasználása, valamint konkrét eredmények elérése érdekében biztosítani kell a kiegészítő jelleget és a differenciálást a javasolt kezdeményezések között, főként az egyes projektek szintjén;

| 50. | elítéli a Lukasenko belarusz elnök rezsimje által a 2010. december 19-i elnökválasztásokat követően az ellenzék tagjaival, újságírókkal és a civil társadalom képviselőivel szemben elkövetett súlyos elnyomást, és felszólít minden fogvatartott azonnali szabadon bocsátására, valamint a vádak alóli felmentésükre; üdvözli a Tanács által 2011. január 31-én hozott döntést, miszerint vízumtilalmat vezet be és befagyasztja 157 kiválasztott belarusz tisztviselő vagyonát; álláspontja szerint a belarusz kormányzati tisztviselőkkel szembeni szankcióknak mindaddig hatályban kell maradniuk, amíg a belarusz börtönökből szabadon nem bocsátanak minden politikai foglyot; üdvözli a „Szolidaritás Belarusszal” címmel 2011. február 2-án megrendezett nemzetközi adományozói konferencia eredményét, ahol az EU 17,3 millió eurós kötelezettségvállalást tett a civil társadalomnak, különösen a diákoknak és a független médiának nyújtott támogató intézkedésekre; azon a véleményen van, hogy a Bizottságnak elő kellene mozdítania az emberek közötti kapcsolatokat az EU és Belarusz között; arra ösztönzi mindazon tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy haladéktalanul hozzanak egyoldalú lépéseket a rövid tartózkodásra feljogosító vízumok – különösen a schengeni vízumok – kiállításának megkönnyítésére és árának csökkentésére, amelyek a szélesebb társadalom, a diákok és más fiatalok szempontjából a leglényegesebbek; hangsúlyozza, hogy mennyire fontos annak biztosítása, hogy Belarusz különösen a fennálló regionális keretektől ne szigetelődjék el; |
| --- | --- |

50.

elítéli a Lukasenko belarusz elnök rezsimje által a 2010. december 19-i elnökválasztásokat követően az ellenzék tagjaival, újságírókkal és a civil társadalom képviselőivel szemben elkövetett súlyos elnyomást, és felszólít minden fogvatartott azonnali szabadon bocsátására, valamint a vádak alóli felmentésükre; üdvözli a Tanács által 2011. január 31-én hozott döntést, miszerint vízumtilalmat vezet be és befagyasztja 157 kiválasztott belarusz tisztviselő vagyonát; álláspontja szerint a belarusz kormányzati tisztviselőkkel szembeni szankcióknak mindaddig hatályban kell maradniuk, amíg a belarusz börtönökből szabadon nem bocsátanak minden politikai foglyot; üdvözli a „Szolidaritás Belarusszal” címmel 2011. február 2-án megrendezett nemzetközi adományozói konferencia eredményét, ahol az EU 17,3 millió eurós kötelezettségvállalást tett a civil társadalomnak, különösen a diákoknak és a független médiának nyújtott támogató intézkedésekre; azon a véleményen van, hogy a Bizottságnak elő kellene mozdítania az emberek közötti kapcsolatokat az EU és Belarusz között; arra ösztönzi mindazon tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy haladéktalanul hozzanak egyoldalú lépéseket a rövid tartózkodásra feljogosító vízumok – különösen a schengeni vízumok – kiállításának megkönnyítésére és árának csökkentésére, amelyek a szélesebb társadalom, a diákok és más fiatalok szempontjából a leglényegesebbek; hangsúlyozza, hogy mennyire fontos annak biztosítása, hogy Belarusz különösen a fennálló regionális keretektől ne szigetelődjék el;

| 51. | felszólít az EU–keleti szomszédsági parlamenti közgyűlés (EURONEST) mihamarabbi létrehozására, a belarusz parlament részvétele nélkül, ezzel is hangsúlyozva a demokrácia és a demokratikus intézmények megerősítésében betöltött szerepét, illetve jelentőségét a partnerség parlamenti dimenziójának kiemelésében; |
| --- | --- |

51.

felszólít az EU–keleti szomszédsági parlamenti közgyűlés (EURONEST) mihamarabbi létrehozására, a belarusz parlament részvétele nélkül, ezzel is hangsúlyozva a demokrácia és a demokratikus intézmények megerősítésében betöltött szerepét, illetve jelentőségét a partnerség parlamenti dimenziójának kiemelésében;

| 52. | sajnálja, hogy a patthelyzetbe került dél-kaukázusi konfliktusok rendezése terén nem történt érdemi előrelépés; hangsúlyozza, hogy ez olyan akadály, ami gátolja a keleti partnerség ténylegesen többoldalú és regionális dimenziójának kialakítását; elvárja az EKSZ fokozott szerepvállalását a térségben, és aktívabb fellépésre szólít fel a felek közötti párbeszéd elősegítésére, a bizalomépítést szolgáló intézkedések kidolgozására és az emberek közötti kapcsolatok ösztönzésére, így kövezve ki az utat a tartós konfliktusrendezés előtt; |
| --- | --- |

52.

sajnálja, hogy a patthelyzetbe került dél-kaukázusi konfliktusok rendezése terén nem történt érdemi előrelépés; hangsúlyozza, hogy ez olyan akadály, ami gátolja a keleti partnerség ténylegesen többoldalú és regionális dimenziójának kialakítását; elvárja az EKSZ fokozott szerepvállalását a térségben, és aktívabb fellépésre szólít fel a felek közötti párbeszéd elősegítésére, a bizalomépítést szolgáló intézkedések kidolgozására és az emberek közötti kapcsolatok ösztönzésére, így kövezve ki az utat a tartós konfliktusrendezés előtt;

| 53. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU aktívabb szerepet vállaljon a Dnyeszeren túli régióban és a Dél-Kaukázusban patthelyzetbe került konfliktusok rendezésében; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU aktívabb szerepet vállaljon a Dnyeszeren túli régióban és a Dél-Kaukázusban patthelyzetbe került konfliktusok rendezésében;

| 54. | üdvözli és támogatja a Moldovai Köztársaság hatóságainak arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy megerősítsék az Európai Unióval fennálló kapcsolatukat, a társulási megállapodás megkötésének, a vízummentességre vonatkozó párbeszéd kialakításának, valamint a szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások elindításának összefüggésében; |
| --- | --- |

54.

üdvözli és támogatja a Moldovai Köztársaság hatóságainak arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy megerősítsék az Európai Unióval fennálló kapcsolatukat, a társulási megállapodás megkötésének, a vízummentességre vonatkozó párbeszéd kialakításának, valamint a szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások elindításának összefüggésében;

A Fekete-tengerre vonatkozó európai uniós stratégia

| 55. | felszólítja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a fekete-tengeri szinergia keretében zajló projektek végrehajtását, és tartsa e kérdést az EKSZ napirendjén; |
| --- | --- |

55.

felszólítja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a fekete-tengeri szinergia keretében zajló projektek végrehajtását, és tartsa e kérdést az EKSZ napirendjén;

| 56. | hangsúlyozza a fekete-tengeri térség keleti partnerségen belüli jelentőségét, és úgy véli, hogy e tekintetben az Európai Unió nagyobb részvételére van szükség; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza a fekete-tengeri térség keleti partnerségen belüli jelentőségét, és úgy véli, hogy e tekintetben az Európai Unió nagyobb részvételére van szükség;

Közép-Ázsia

| 57. | elismeri az EU és Közép-Ázsia közötti stratégiai együttműködés kialakításában rejlő hatalmas lehetőséget; figyelembe véve a térség geopolitikai elhelyezkedését, felszólít a közös biztonsági kihívások, valamint a politikai, gazdasági és energetikai kérdések kezelésére irányuló megerősített együttműködésre; hangsúlyozza a vízgazdálkodással kapcsolatos regionális szintű kérdések megválaszolásának sürgető mivoltát a mindenre kiterjedő fenntartható fejlődés előmozdítása, az emberek biztonságának javítása, a jószomszédi viszonyok ösztönzése és a konfliktusok megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

57.

elismeri az EU és Közép-Ázsia közötti stratégiai együttműködés kialakításában rejlő hatalmas lehetőséget; figyelembe véve a térség geopolitikai elhelyezkedését, felszólít a közös biztonsági kihívások, valamint a politikai, gazdasági és energetikai kérdések kezelésére irányuló megerősített együttműködésre; hangsúlyozza a vízgazdálkodással kapcsolatos regionális szintű kérdések megválaszolásának sürgető mivoltát a mindenre kiterjedő fenntartható fejlődés előmozdítása, az emberek biztonságának javítása, a jószomszédi viszonyok ösztönzése és a konfliktusok megelőzése érdekében;

Oroszország

| 58. | felhívja az alelnököt/főképviselőt annak biztosítására, hogy az EU egységes megközelítést érvényesítsen Oroszországgal szemben, így az EU és Oroszország közötti új megállapodással kapcsolatos tárgyalások során is; felszólítja az alelnököt/főképviselőt annak biztosítására, hogy a jogállamiság erősítése – köztük a nemzetközi jog, a viszonosság és az átláthatóság alapelvei, illetve a pluralista társadalom értékei és az emberi jogok tiszteletben tartása melletti elköteleződés – képezze az új átfogó megállapodás lényegi részét; hangsúlyozza, hogy az oroszországi emberi jogi helyzet javítása és a korrupció elleni – különösen az igazságszolgáltatásra irányuló – küzdelem melletti elkötelezettségnek ezen új megállapodás szerves részét kell képeznie; a jelenlegi tárgyalásoktól biztos előrehaladást vár; |
| --- | --- |

58.

felhívja az alelnököt/főképviselőt annak biztosítására, hogy az EU egységes megközelítést érvényesítsen Oroszországgal szemben, így az EU és Oroszország közötti új megállapodással kapcsolatos tárgyalások során is; felszólítja az alelnököt/főképviselőt annak biztosítására, hogy a jogállamiság erősítése – köztük a nemzetközi jog, a viszonosság és az átláthatóság alapelvei, illetve a pluralista társadalom értékei és az emberi jogok tiszteletben tartása melletti elköteleződés – képezze az új átfogó megállapodás lényegi részét; hangsúlyozza, hogy az oroszországi emberi jogi helyzet javítása és a korrupció elleni – különösen az igazságszolgáltatásra irányuló – küzdelem melletti elkötelezettségnek ezen új megállapodás szerves részét kell képeznie; a jelenlegi tárgyalásoktól biztos előrehaladást vár;

| 59. | hangsúlyozza, hogy a jogállamiság megerősítése az orosz közélet minden területén – a gazdaságot is ideértve – a társadalom egészének javát szolgálná; felszólít az EU és Oroszország közötti emberi jogi párbeszéd fokozására az oroszországi emberi jogi helyzet pozitív változásának előmozdítása érdekében; olyan intézkedésekre és olyan jellegű kezdeményezések végrehajtására szólít fel, amelyek fokoznák az európai és orosz polgári társadalmak közötti kapcsolatokat, és erősítenék az orosz civil társadalmat; ezzel összefüggésben kiemeli a modernizációs partnerség fontosságát; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy újra lendületbe kell hozni az Oroszországgal fenntartott partnerséget, a kölcsönös tisztelet és a viszonosság elvére építve, a terrorizmus elleni küzdelemmel, az energiabiztonsággal és -ellátással, az éghajlatváltozással, a leszereléssel, a konfliktusmegelőzéssel és a nukleáris fegyverek terjedésének megakadályozásával kapcsolatos kérdésekben, egyebek mellett Irán, Afganisztán és a Közel-Kelet vonatkozásában, a globális biztonság és stabilitás megszilárdításának célját követve; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy a jogállamiság megerősítése az orosz közélet minden területén – a gazdaságot is ideértve – a társadalom egészének javát szolgálná; felszólít az EU és Oroszország közötti emberi jogi párbeszéd fokozására az oroszországi emberi jogi helyzet pozitív változásának előmozdítása érdekében; olyan intézkedésekre és olyan jellegű kezdeményezések végrehajtására szólít fel, amelyek fokoznák az európai és orosz polgári társadalmak közötti kapcsolatokat, és erősítenék az orosz civil társadalmat; ezzel összefüggésben kiemeli a modernizációs partnerség fontosságát; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy újra lendületbe kell hozni az Oroszországgal fenntartott partnerséget, a kölcsönös tisztelet és a viszonosság elvére építve, a terrorizmus elleni küzdelemmel, az energiabiztonsággal és -ellátással, az éghajlatváltozással, a leszereléssel, a konfliktusmegelőzéssel és a nukleáris fegyverek terjedésének megakadályozásával kapcsolatos kérdésekben, egyebek mellett Irán, Afganisztán és a Közel-Kelet vonatkozásában, a globális biztonság és stabilitás megszilárdításának célját követve;

| 60. | felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy fokozza az Oroszországgal folytatott megbeszéléseket annak biztosítása érdekében, hogy feltétel nélkül teljesítsék az Oroszország, az Európai Unió és Grúzia között 2008-ban létrejött megállapodás minden rendelkezését, és találjon végleges megoldást erre a konfliktusra, tiszteletben tartva Grúzia területi integritását; véleménye szerint Oroszországnak az Európai Unió Megfigyelő Missziója (EUMM) számára mindenekelőtt teljes körű és korlátlan hozzáférést kell biztosítania Abháziához és Dél-Oszétiához; hangsúlyozza, hogy a fent említett grúziai térségekben biztosítani kell a stabilitást; |
| --- | --- |

60.

felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy fokozza az Oroszországgal folytatott megbeszéléseket annak biztosítása érdekében, hogy feltétel nélkül teljesítsék az Oroszország, az Európai Unió és Grúzia között 2008-ban létrejött megállapodás minden rendelkezését, és találjon végleges megoldást erre a konfliktusra, tiszteletben tartva Grúzia területi integritását; véleménye szerint Oroszországnak az Európai Unió Megfigyelő Missziója (EUMM) számára mindenekelőtt teljes körű és korlátlan hozzáférést kell biztosítania Abháziához és Dél-Oszétiához; hangsúlyozza, hogy a fent említett grúziai térségekben biztosítani kell a stabilitást;

Törökország

| 61. | hangsúlyozza, hogy mind az EU-nak, mind Törökországnak hosszú távú stratégiai megközelítést kell alkalmaznia a két fél jövőbeli kapcsolata tekintetében; üdvözli a Tanács 2010. december 14-i nyilatkozatát, amelyben fokozott együttműködésre szólít fel a kölcsönös érdeket képviselő biztonság- és külpolitikai kérdésekben; azon a véleményen van, hogy Ankara egyre aktívabb külpolitikája új kihívásokat és lehetőségeket teremt a KKBP számára; arra sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy vonja be Törökországot az olyan kulcsfontosságú stratégiai kérdésekről folytatott intézményesített párbeszédbe, mint például az energiapolitika, stabilitás a nyugat-balkáni és kaukázusi térségekben, Irán nukleáris programja, illetve a közel-keleti demokratikus eszmélés jelenlegi folyamata, ezáltal biztosítva a célkitűzések még szorosabb egymáshoz igazítását, és ily módon ruházva fel új dinamizmussal a kétoldalú kapcsolatokat; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az ilyen jellegű párbeszéd nem válthatja fel, csupán kiegészítheti és megerősítheti Törökország csatlakozási folyamatát; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy mind az EU-nak, mind Törökországnak hosszú távú stratégiai megközelítést kell alkalmaznia a két fél jövőbeli kapcsolata tekintetében; üdvözli a Tanács 2010. december 14-i nyilatkozatát, amelyben fokozott együttműködésre szólít fel a kölcsönös érdeket képviselő biztonság- és külpolitikai kérdésekben; azon a véleményen van, hogy Ankara egyre aktívabb külpolitikája új kihívásokat és lehetőségeket teremt a KKBP számára; arra sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy vonja be Törökországot az olyan kulcsfontosságú stratégiai kérdésekről folytatott intézményesített párbeszédbe, mint például az energiapolitika, stabilitás a nyugat-balkáni és kaukázusi térségekben, Irán nukleáris programja, illetve a közel-keleti demokratikus eszmélés jelenlegi folyamata, ezáltal biztosítva a célkitűzések még szorosabb egymáshoz igazítását, és ily módon ruházva fel új dinamizmussal a kétoldalú kapcsolatokat; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az ilyen jellegű párbeszéd nem válthatja fel, csupán kiegészítheti és megerősítheti Törökország csatlakozási folyamatát;

| 62. | kifogásolja, hogy Törökország csatlakozási folyamata tulajdonképpen stagnál; emlékeztet arra, hogy az EU összes tagállama és Törökország együttes feladata, hogy leküzdjék a Törökország uniós tagsága felé vezető úton jelentkező akadályokat; súlyos hosszú távú problémákra figyelmeztet, amennyiben az EU és Törökország közötti viszony nem stabilizálódik, az EU-t és a NATO-t pedig továbbra is akadályozzák abban, hogy megvalósítsák a szorosabb együttműködésre irányuló céljukat; mindenesetre reméli, hogy Törökország folytatja az európai vonalak mentén haladó korszerűsítést; |
| --- | --- |

62.

kifogásolja, hogy Törökország csatlakozási folyamata tulajdonképpen stagnál; emlékeztet arra, hogy az EU összes tagállama és Törökország együttes feladata, hogy leküzdjék a Törökország uniós tagsága felé vezető úton jelentkező akadályokat; súlyos hosszú távú problémákra figyelmeztet, amennyiben az EU és Törökország közötti viszony nem stabilizálódik, az EU-t és a NATO-t pedig továbbra is akadályozzák abban, hogy megvalósítsák a szorosabb együttműködésre irányuló céljukat; mindenesetre reméli, hogy Törökország folytatja az európai vonalak mentén haladó korszerűsítést;

Közel-Kelet és a Földközi-tenger

| 63. | támogatja a közvetlen béketárgyalások újbóli elindítását Izrael és a Palesztin Hatóság között, és hangsúlyozza, hogy korlátozott időn belül tartalmas tárgyalásokat kell folytatni a kölcsönös bizalom légkörében, valamint hogy ez a légkör csak akkor állhat fenn, ha Izrael haladéktalanul felhagy a további települések építésének politikájával; emlékeztet arra, hogy az EU a Palesztin Hatóság legnagyobb támogatója és Izrael fő kereskedelmi partnere, ily módon pedig közvetlen érdeke meggyőzni mindkét felet arról, hogy mihamarabb kezeljék az alapvető, megoldásra váró (nevezetesen a menekültekhez, a határokhoz és Jeruzsálem jogállásához kapcsolódó) kérdéseket, és közvetlen érdeke az is, hogy létrejöjjön egy életképes Palesztin Állam, amely békességben él Izrael Állam közvetlen szomszédságában; hangsúlyozza, hogy két államban gondolkodó megoldásra van szükség, és elismeri, hogy mindkettőnek joga van ahhoz, hogy biztonságban, jólétben és békében létezzen egymás mellett; ennélfogva üdvözli a Tanács közel-keleti békefolyamatról szóló, 2010. december 13-i következtetéseit, valamint az EU kinyilvánított szándékát, hogy segítséget nyújt a felek számára az említett cél eléréséhez; |
| --- | --- |

63.

támogatja a közvetlen béketárgyalások újbóli elindítását Izrael és a Palesztin Hatóság között, és hangsúlyozza, hogy korlátozott időn belül tartalmas tárgyalásokat kell folytatni a kölcsönös bizalom légkörében, valamint hogy ez a légkör csak akkor állhat fenn, ha Izrael haladéktalanul felhagy a további települések építésének politikájával; emlékeztet arra, hogy az EU a Palesztin Hatóság legnagyobb támogatója és Izrael fő kereskedelmi partnere, ily módon pedig közvetlen érdeke meggyőzni mindkét felet arról, hogy mihamarabb kezeljék az alapvető, megoldásra váró (nevezetesen a menekültekhez, a határokhoz és Jeruzsálem jogállásához kapcsolódó) kérdéseket, és közvetlen érdeke az is, hogy létrejöjjön egy életképes Palesztin Állam, amely békességben él Izrael Állam közvetlen szomszédságában; hangsúlyozza, hogy két államban gondolkodó megoldásra van szükség, és elismeri, hogy mindkettőnek joga van ahhoz, hogy biztonságban, jólétben és békében létezzen egymás mellett; ennélfogva üdvözli a Tanács közel-keleti békefolyamatról szóló, 2010. december 13-i következtetéseit, valamint az EU kinyilvánított szándékát, hogy segítséget nyújt a felek számára az említett cél eléréséhez;

| 64. | felszólítja az EU-t, hogy a Tanács 2009. december 12-i következtetéseivel összhangban vállaljon erőteljesebb politikai szerepet, amely arányaiban illeszkedik a térségben folytatott pénzügyi szerepvállalásához; meggyőződése, hogy sürgős szükség van az EU Közel-Kelettel kapcsolatos politikájának átfogó átalakítására, annak érdekében, hogy az EU – hatékony diplomáciai eszközök kíséretében – határozott és egységes politikai szerepet tölthessen be a béke és a biztonság előmozdítása érdekében ebben a szomszédos térségben, amelyhez az EU-nak létfontosságú stratégiai érdeke fűződik; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy terjesszen elő egy új európai stratégiát a térségre vonatkozóan, amely felvázolja az EU érdekeit, céljait és felhasználható eszközeit, a térségben előmozdítja a demokráciát és a jogállamiságot, a forrásokat pedig elsősorban a civil társadalom megerősítésére fordítja; |
| --- | --- |

64.

felszólítja az EU-t, hogy a Tanács 2009. december 12-i következtetéseivel összhangban vállaljon erőteljesebb politikai szerepet, amely arányaiban illeszkedik a térségben folytatott pénzügyi szerepvállalásához; meggyőződése, hogy sürgős szükség van az EU Közel-Kelettel kapcsolatos politikájának átfogó átalakítására, annak érdekében, hogy az EU – hatékony diplomáciai eszközök kíséretében – határozott és egységes politikai szerepet tölthessen be a béke és a biztonság előmozdítása érdekében ebben a szomszédos térségben, amelyhez az EU-nak létfontosságú stratégiai érdeke fűződik; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy terjesszen elő egy új európai stratégiát a térségre vonatkozóan, amely felvázolja az EU érdekeit, céljait és felhasználható eszközeit, a térségben előmozdítja a demokráciát és a jogállamiságot, a forrásokat pedig elsősorban a civil társadalom megerősítésére fordítja;

| 65. | mélyen felkavarja, hogy Irakban áldozatokat is követelő erőszakot alkalmaztak az ashrafi táborban élőkkel szemben, és elítéli az életek kioltását; felszólítja az iraki kormányt, hogy tartózkodjon az erőszak alkalmazásától és tartsa tiszteletben a táborban élők emberi jogait; független nemzetközi vizsgálatot követel, amely kiterjed az ashrafi táborhoz való szabad hozzáférésre a helyzet átfogó helyszíni vizsgálata céljából; felszólítja a feleket, hogy mutassanak önmérsékletet és törekedjenek a helyzet tartós és békés megoldására; |
| --- | --- |

65.

mélyen felkavarja, hogy Irakban áldozatokat is követelő erőszakot alkalmaztak az ashrafi táborban élőkkel szemben, és elítéli az életek kioltását; felszólítja az iraki kormányt, hogy tartózkodjon az erőszak alkalmazásától és tartsa tiszteletben a táborban élők emberi jogait; független nemzetközi vizsgálatot követel, amely kiterjed az ashrafi táborhoz való szabad hozzáférésre a helyzet átfogó helyszíni vizsgálata céljából; felszólítja a feleket, hogy mutassanak önmérsékletet és törekedjenek a helyzet tartós és békés megoldására;

| 66. | kinyilvánítja szolidaritását a szomszédos déli országok polgáraival, akik a demokráciáért, szabadságért és társadalmi igazságosságért harcolnak; felszólítja az EU-t, hogy nyújtson egyértelmű és azonnali támogatást az új demokratikus követelések számára; továbbra is aggályosnak tartja, hogy az EU földközi-tengeri politikájából hiányzik a világos hosszú távú stratégiai elképzelés a térség haladására és fejlesztésére vonatkozóan; felszólít az Unió a Mediterrán Térségért (UMT) elveinek, céljainak és munkamódszereinek tisztázására és javítására; rendkívül fontosnak és sürgősnek tartja a földközi-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia átgondolását és alapos felülvizsgálatát, e tekintetben pedig felszólít arra, hogy az ESZP stratégiai felülvizsgálat teljes mértékben vegye figyelembe és tükrözze a térségbeli új fejleményeket, és politikai párbeszédet alakítson ki az EU déli szomszédaival; kéri továbbá az UMT átalakítását annak érdekében, hogy az aktívan és hatékonyan hozzájárulhasson a demokratikus, fenntartható és igazságos társadalmakhoz az egész térségben; hangsúlyozza a nők részvételének fontosságát a demokratikus átmenetben és az intézményi reformokban; ismételten hangsúlyozza, hogy a demokrácia megerősítése, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás, a korrupció különböző formái elleni küzdelem, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása ezen párbeszéd létfontosságú elemeit képezik; |
| --- | --- |

66.

kinyilvánítja szolidaritását a szomszédos déli országok polgáraival, akik a demokráciáért, szabadságért és társadalmi igazságosságért harcolnak; felszólítja az EU-t, hogy nyújtson egyértelmű és azonnali támogatást az új demokratikus követelések számára; továbbra is aggályosnak tartja, hogy az EU földközi-tengeri politikájából hiányzik a világos hosszú távú stratégiai elképzelés a térség haladására és fejlesztésére vonatkozóan; felszólít az Unió a Mediterrán Térségért (UMT) elveinek, céljainak és munkamódszereinek tisztázására és javítására; rendkívül fontosnak és sürgősnek tartja a földközi-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia átgondolását és alapos felülvizsgálatát, e tekintetben pedig felszólít arra, hogy az ESZP stratégiai felülvizsgálat teljes mértékben vegye figyelembe és tükrözze a térségbeli új fejleményeket, és politikai párbeszédet alakítson ki az EU déli szomszédaival; kéri továbbá az UMT átalakítását annak érdekében, hogy az aktívan és hatékonyan hozzájárulhasson a demokratikus, fenntartható és igazságos társadalmakhoz az egész térségben; hangsúlyozza a nők részvételének fontosságát a demokratikus átmenetben és az intézményi reformokban; ismételten hangsúlyozza, hogy a demokrácia megerősítése, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás, a korrupció különböző formái elleni küzdelem, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása ezen párbeszéd létfontosságú elemeit képezik;

| 67. | emlékeztet az EU költségvetési eljárásában játszott szerepére, és hangsúlyozza annak szükségességét, hogy biztosítsák az UMT demokratikus legitimitását, a döntéseket átlátható módon hozzák meg, az Európai Parlamentet, az UMT parlamenti közgyűlését és a nemzeti parlamenteket pedig bevonják a döntéshozatali folyamatba; |
| --- | --- |

67.

emlékeztet az EU költségvetési eljárásában játszott szerepére, és hangsúlyozza annak szükségességét, hogy biztosítsák az UMT demokratikus legitimitását, a döntéseket átlátható módon hozzák meg, az Európai Parlamentet, az UMT parlamenti közgyűlését és a nemzeti parlamenteket pedig bevonják a döntéshozatali folyamatba;

| 68. | szorosan követi a tunéziai, az egyiptomi, valamint a térség más országaiban zajló eseményeket, támogatja a demokrácia, a szabadság és a társadalmi igazságosság iránti jogos követeléseket; felszólítja az EU-t, hogy kölcsönös érdekeltségen alapuló partnerséget építsen ki, és az ezen országokat jelenleg sújtó gazdasági és társadalmi válság enyhítése érdekében a foglalkoztatásra, az oktatásra és a képzésre összpontosítson, valamint olyan megfelelő segítséget nyújtson, amelyekre a folyamatban lévő politikai reformok, illetve társadalmi és gazdasági fejlemények támogatásához szükség lehet; kiemeli az intézményi kapacitásbővítés, a független igazságszolgáltatás, a civil társadalmi szervezetek megerősítése és egy világi rendszerben pluralista politikai pártok létrehozása támogatásának fontosságát; üdvözli az egyiptomi alkotmányos reformokról szóló népszavazást; arra ösztönzi az egyiptomi hatóságokat, hogy a szabad és tisztességes választások érdekében folytassák az alkotmány és a választójogi törvény felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

68.

szorosan követi a tunéziai, az egyiptomi, valamint a térség más országaiban zajló eseményeket, támogatja a demokrácia, a szabadság és a társadalmi igazságosság iránti jogos követeléseket; felszólítja az EU-t, hogy kölcsönös érdekeltségen alapuló partnerséget építsen ki, és az ezen országokat jelenleg sújtó gazdasági és társadalmi válság enyhítése érdekében a foglalkoztatásra, az oktatásra és a képzésre összpontosítson, valamint olyan megfelelő segítséget nyújtson, amelyekre a folyamatban lévő politikai reformok, illetve társadalmi és gazdasági fejlemények támogatásához szükség lehet; kiemeli az intézményi kapacitásbővítés, a független igazságszolgáltatás, a civil társadalmi szervezetek megerősítése és egy világi rendszerben pluralista politikai pártok létrehozása támogatásának fontosságát; üdvözli az egyiptomi alkotmányos reformokról szóló népszavazást; arra ösztönzi az egyiptomi hatóságokat, hogy a szabad és tisztességes választások érdekében folytassák az alkotmány és a választójogi törvény felülvizsgálatát;

| 69. | sajnálkozik amiatt, hogy hiányzik az összhang az uniós tagállamok között a líbiai helyzet megítélése terén, ami leszűkíti az alelnök/főképviselő átfogó KKBP-fellépésének mozgásterét e kérdésben; üdvözli ugyanakkor a Tanács határozatát, hogy a Líbiában a kialakult válsághelyzet miatt létrehoz egy humanitárius segítségnyújtásra irányuló európai uniós katonai műveletet (az úgynevezett “EUFOR Líbia műveletet”); |
| --- | --- |

69.

sajnálkozik amiatt, hogy hiányzik az összhang az uniós tagállamok között a líbiai helyzet megítélése terén, ami leszűkíti az alelnök/főképviselő átfogó KKBP-fellépésének mozgásterét e kérdésben; üdvözli ugyanakkor a Tanács határozatát, hogy a Líbiában a kialakult válsághelyzet miatt létrehoz egy humanitárius segítségnyújtásra irányuló európai uniós katonai műveletet (az úgynevezett “EUFOR Líbia műveletet”);

| 70. | hangsúlyozza, hogy azonnal be kell szüntetni a szíriai békés tiltakozók elleni erőszakos, százak halálával és letartóztatásával járó fellépéseket; felszólítja Szíria elnökét és kormányát, hogy foglalkozzon a szíriai nép jogos követeléseivel azáltal, hogy az alapvető politikai, gazdasági és szociális reformok megvalósítására irányuló, valódi nemzeti párbeszédet kezdeményez, valamint hogy vessen véget a politikai ellenzék, a civil társadalom és az emberi jogi aktivisták elnyomásának; üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának határozatát, amelyben elítéli a szíriai kormány békés tüntetők elleni erőszakos fellépéseit, továbbá üdvözli, hogy az ENSZ emberi jogi főbiztosa tényfeltáró missziót indít az országba; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy maradéktalanul vegyék figyelembe a szíriai eseményeket az országgal fenntartott kétoldalú kapcsolataikban, ideértve az EU és Szíria közötti társulási megállapodásról szóló további tárgyalások felfüggesztését, a szíriai hatóságokkal az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében folyó együttműködés felülvizsgálatát, valamint a szíriai vezetés ellen irányuló szigorú és célzott szankciók bevezetését, amelyek célja, hogy a rezsim változtasson politikáján; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy azonnal be kell szüntetni a szíriai békés tiltakozók elleni erőszakos, százak halálával és letartóztatásával járó fellépéseket; felszólítja Szíria elnökét és kormányát, hogy foglalkozzon a szíriai nép jogos követeléseivel azáltal, hogy az alapvető politikai, gazdasági és szociális reformok megvalósítására irányuló, valódi nemzeti párbeszédet kezdeményez, valamint hogy vessen véget a politikai ellenzék, a civil társadalom és az emberi jogi aktivisták elnyomásának; üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának határozatát, amelyben elítéli a szíriai kormány békés tüntetők elleni erőszakos fellépéseit, továbbá üdvözli, hogy az ENSZ emberi jogi főbiztosa tényfeltáró missziót indít az országba; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy maradéktalanul vegyék figyelembe a szíriai eseményeket az országgal fenntartott kétoldalú kapcsolataikban, ideértve az EU és Szíria közötti társulási megállapodásról szóló további tárgyalások felfüggesztését, a szíriai hatóságokkal az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében folyó együttműködés felülvizsgálatát, valamint a szíriai vezetés ellen irányuló szigorú és célzott szankciók bevezetését, amelyek célja, hogy a rezsim változtasson politikáján;

| 71. | sürgeti a bahreini és jemeni hatóságokat, hogy tartózkodjanak a tüntetők elleni erőszak használatától és tartsák tiszteletben gyülekezési és véleménynyilvánítási szabadságukat; hangsúlyozza, hogy a sebesültekért és a kioltott emberéletekért felelős személyeket mielőbb felelősségre vonják és nemzeti bíróságok vagy a hágai Nemzetközi Büntetőbíróság elé állítják; felszólítja az Európai Uniót és tagállamait, hogy támogassák Bahrein és Jemen népeinek békés, demokratikus törekvéseit, tekintsék át ezen országokkal kapcsolatosan politikájukat, tartsák tiszteletben az Európai Unió fegyverkivitelre vonatkozó magatartási kódexét és álljanak készen arra, hogy – a nemzeti hatóságok komoly elkötelezettsége esetén – segítséget nyújtsanak konkrét politikai, gazdasági és társadalmi reformtervek végrehajtásában ezekben az országokban; mély aggodalmát fejezi ki a bahreini helyzet alakulásával kapcsolatban, különösen négy tüntető 2011. április 28-i halálra ítélése miatt; felkéri az alelnököt/főképviselőt arra, hogy gyakoroljon nyomást a bahreini hatóságokra annak érdekében, hogy fogadjanak el moratóriumot a kivégzésekre, és biztosítsanak tisztességes eljárást, megfelelő jogi képviselettel és jogorvoslati joggal; |
| --- | --- |

71.

sürgeti a bahreini és jemeni hatóságokat, hogy tartózkodjanak a tüntetők elleni erőszak használatától és tartsák tiszteletben gyülekezési és véleménynyilvánítási szabadságukat; hangsúlyozza, hogy a sebesültekért és a kioltott emberéletekért felelős személyeket mielőbb felelősségre vonják és nemzeti bíróságok vagy a hágai Nemzetközi Büntetőbíróság elé állítják; felszólítja az Európai Uniót és tagállamait, hogy támogassák Bahrein és Jemen népeinek békés, demokratikus törekvéseit, tekintsék át ezen országokkal kapcsolatosan politikájukat, tartsák tiszteletben az Európai Unió fegyverkivitelre vonatkozó magatartási kódexét és álljanak készen arra, hogy – a nemzeti hatóságok komoly elkötelezettsége esetén – segítséget nyújtsanak konkrét politikai, gazdasági és társadalmi reformtervek végrehajtásában ezekben az országokban; mély aggodalmát fejezi ki a bahreini helyzet alakulásával kapcsolatban, különösen négy tüntető 2011. április 28-i halálra ítélése miatt; felkéri az alelnököt/főképviselőt arra, hogy gyakoroljon nyomást a bahreini hatóságokra annak érdekében, hogy fogadjanak el moratóriumot a kivégzésekre, és biztosítsanak tisztességes eljárást, megfelelő jogi képviselettel és jogorvoslati joggal;

| 72. | újólag biztosítja teljes támogatásáról az ENSZ BT 1757. sz. határozatával létrehozott Libanoni Különleges Bíróságot mint független bíróságot, amely a legmagasabb jogi normákat követi; ismét megerősíti, hogy szilárdan támogatja Libanon szuverenitását, egységét és területi integritását, valamint az összes libanoni intézmény teljes körű működését; hangsúlyozza, hogy a belső stabilitás és a nemzetközi jog tiszteletben tartása teljes mértékben összeegyeztethető; felszólítja a libanoni politikai erőket, hogy folytassák a nyílt és építő jellegű párbeszédet valamennyi libanoni polgár jólétének, prosperitásának és biztonságának előmozdítása érdekében; elismeri az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Libanoni Haderejének (UNIFIL) kulcsfontosságú szerepét, és felszólít az ENSZ BT 1701. sz. határozatában szereplő valamennyi rendelkezés végrehajtására; |
| --- | --- |

72.

újólag biztosítja teljes támogatásáról az ENSZ BT 1757. sz. határozatával létrehozott Libanoni Különleges Bíróságot mint független bíróságot, amely a legmagasabb jogi normákat követi; ismét megerősíti, hogy szilárdan támogatja Libanon szuverenitását, egységét és területi integritását, valamint az összes libanoni intézmény teljes körű működését; hangsúlyozza, hogy a belső stabilitás és a nemzetközi jog tiszteletben tartása teljes mértékben összeegyeztethető; felszólítja a libanoni politikai erőket, hogy folytassák a nyílt és építő jellegű párbeszédet valamennyi libanoni polgár jólétének, prosperitásának és biztonságának előmozdítása érdekében; elismeri az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Libanoni Haderejének (UNIFIL) kulcsfontosságú szerepét, és felszólít az ENSZ BT 1701. sz. határozatában szereplő valamennyi rendelkezés végrehajtására;

Ázsia

| 73. | hangsúlyozza, hogy az afgán válság bármiféle hosszú távú megoldásának az afgán polgárok belső biztonsághoz, polgári védelemhez, valamint gazdasági és szociális fejlődéshez fűződő érdekéből kell kiindulnia, és magában kell foglalnia a szegénység felszámolására, a nőkkel szembeni megkülönböztetésre, valamint az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásának fokozására vonatkozó konkrét intézkedéseket, továbbá egyeztetési mechanizmusokat, az ópiumtermelés beszüntetését, egy nagyszabású államépítési folyamatot, Afganisztánnak a nemzetközi közösségbe történő integrálását, valamint az Al-Kaida országból való kiűzését; hangsúlyozza, hogy Afganisztánt olyan rendőri erőkkel kell ellátni, amelyek képesek megteremteni a legalapvetőbb szintű biztonságot, ami azután lehetővé teszi a külföldi katonai erők kivonását az országból; megismétli azt az álláspontját, hogy az EU-nak, valamint a nemzetközi közösség egészének támogatnia kell az afgánokat saját államuk felépítésében, erősebb demokratikus intézményekkel, amelyek képviselni tudják a népet, valamint biztosítják a jogállamiságot, a békét, a területi integritást, a fenntartható társadalmi és gazdasági fejlődést és a polgárok – különösen a nők és gyermekek – életkörülményeinek javítását, mindemellett tiszteletben tartva az ország valamennyi etnikai és vallási közösségének történelmi, vallási, szellemi és kulturális hagyományait; emlékeztet továbbá a civil társadalom támogatásának, a demokratikus intézmények kiépítésének – így például a biztonsági erők és az igazságszolgáltatásban dolgozók képzésének –, a független média és a nem kormányzati szervezetek támogatásának, valamint a parlamenti ellenőrzés fontosságára; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza, hogy az afgán válság bármiféle hosszú távú megoldásának az afgán polgárok belső biztonsághoz, polgári védelemhez, valamint gazdasági és szociális fejlődéshez fűződő érdekéből kell kiindulnia, és magában kell foglalnia a szegénység felszámolására, a nőkkel szembeni megkülönböztetésre, valamint az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásának fokozására vonatkozó konkrét intézkedéseket, továbbá egyeztetési mechanizmusokat, az ópiumtermelés beszüntetését, egy nagyszabású államépítési folyamatot, Afganisztánnak a nemzetközi közösségbe történő integrálását, valamint az Al-Kaida országból való kiűzését; hangsúlyozza, hogy Afganisztánt olyan rendőri erőkkel kell ellátni, amelyek képesek megteremteni a legalapvetőbb szintű biztonságot, ami azután lehetővé teszi a külföldi katonai erők kivonását az országból; megismétli azt az álláspontját, hogy az EU-nak, valamint a nemzetközi közösség egészének támogatnia kell az afgánokat saját államuk felépítésében, erősebb demokratikus intézményekkel, amelyek képviselni tudják a népet, valamint biztosítják a jogállamiságot, a békét, a területi integritást, a fenntartható társadalmi és gazdasági fejlődést és a polgárok – különösen a nők és gyermekek – életkörülményeinek javítását, mindemellett tiszteletben tartva az ország valamennyi etnikai és vallási közösségének történelmi, vallási, szellemi és kulturális hagyományait; emlékeztet továbbá a civil társadalom támogatásának, a demokratikus intézmények kiépítésének – így például a biztonsági erők és az igazságszolgáltatásban dolgozók képzésének –, a független média és a nem kormányzati szervezetek támogatásának, valamint a parlamenti ellenőrzés fontosságára;

| 74. | megismétli azon álláspontját, hogy Pakisztán kulcsfontosságú szerepet tölt be a térségben, és egy stabil, laikus és törvényes Pakisztán Afganisztán és a tágabb térség stabilitása szempontjából is létfontosságú; hangsúlyozza továbbá Pakisztán potenciális szerepét az afgán békefolyamatban; hangsúlyozza, hogy Pakisztán nem szolgálhat menedékül az al-Kaida és a tálibok számára; elismeri, hogy a 2010. augusztusi pusztító áradások hátráltatták Pakisztán új kormányát, amely épp elkezdte az előrelépést számos kihívás kezelése terén; sürgeti a Tanácsot, a Bizottságot és a tágabb nemzetközi közösséget, hogy a szolidaritás erőteljes kinyilvánításával és konkrét támogatással válaszoljanak az áradás utáni újjáépítés és helyreállítás iránti sürgős pakisztáni igényre, valamint az ország arra irányuló törekvésére, hogy erős és virágzó társadalmat építsen; üdvözli és tovább ösztönzi az EU arra irányuló törekvéseit, hogy előmozdítsa a pakisztáni intézmény- és a kapacitásépítés felgyorsítását célzó politikai támogatást és segítséget nyújtson Pakisztán demokratikus intézményei számára a szélsőséges mozgalmak leküzdésében, különösen abban, hogy megkísérelje felszámolni az istenkáromlással kapcsolatos törvényeket, valamint a pakisztáni civil társadalom támogatása útján; felszólítja Pakisztánt, hogy haladéktalanul csatlakozzon az atomsorompó-szerződéshez, és teljes mértékben működjön együtt a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel Pakisztán nukleáris fegyverparkjának és létesítményeinek feltárásában; |
| --- | --- |

74.

megismétli azon álláspontját, hogy Pakisztán kulcsfontosságú szerepet tölt be a térségben, és egy stabil, laikus és törvényes Pakisztán Afganisztán és a tágabb térség stabilitása szempontjából is létfontosságú; hangsúlyozza továbbá Pakisztán potenciális szerepét az afgán békefolyamatban; hangsúlyozza, hogy Pakisztán nem szolgálhat menedékül az al-Kaida és a tálibok számára; elismeri, hogy a 2010. augusztusi pusztító áradások hátráltatták Pakisztán új kormányát, amely épp elkezdte az előrelépést számos kihívás kezelése terén; sürgeti a Tanácsot, a Bizottságot és a tágabb nemzetközi közösséget, hogy a szolidaritás erőteljes kinyilvánításával és konkrét támogatással válaszoljanak az áradás utáni újjáépítés és helyreállítás iránti sürgős pakisztáni igényre, valamint az ország arra irányuló törekvésére, hogy erős és virágzó társadalmat építsen; üdvözli és tovább ösztönzi az EU arra irányuló törekvéseit, hogy előmozdítsa a pakisztáni intézmény- és a kapacitásépítés felgyorsítását célzó politikai támogatást és segítséget nyújtson Pakisztán demokratikus intézményei számára a szélsőséges mozgalmak leküzdésében, különösen abban, hogy megkísérelje felszámolni az istenkáromlással kapcsolatos törvényeket, valamint a pakisztáni civil társadalom támogatása útján; felszólítja Pakisztánt, hogy haladéktalanul csatlakozzon az atomsorompó-szerződéshez, és teljes mértékben működjön együtt a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel Pakisztán nukleáris fegyverparkjának és létesítményeinek feltárásában;

| 75. | teljes mértékben támogatja az E3+3 arra irányuló elkötelezettségét, hogy elérje az iráni nukleáris kérdés mihamarabbi, tárgyalás útján történő rendezését, azzal a céllal, hogy helyreállítsa a nemzetközi bizalmat aziránt, hogy Irán nukleáris programja az atomsorompó-szerződés központi tézisével összhangban kizárólag békés természetű; támogatja a Tanács részéről alkalmazott, a diplomáciai megoldás meglelésére irányuló kétsávos megközelítést, mivel ez az egyetlen életképes opció az iráni nukleáris kérdésre adott válaszadás terén; sajnálja, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1929(2010). sz. határozata – amely nukleáris programja miatt a szankciók negyedik fordulóját vezeti be Iránnal szemben –, valamint az EU, az USA, Japán, Kanada és Ausztrália által bejelentett további korlátozó intézkedések – elkerülhetetlenné váltak annak következtében, hogy Irán nem működik teljes mértékben együtt a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel (IAEA) a nukleáris programjának céljait illetően; hangsúlyozza, hogy a nukleáris kérdés megoldása nem történhet az iráni civil társadalomnak nyújtott uniós támogatás kárára, valamint a civil társadalom részéről az egyetemes emberi jogok és a valóban demokratikus választások iránt támasztott jogos igények kárára; |
| --- | --- |

75.

teljes mértékben támogatja az E3+3 arra irányuló elkötelezettségét, hogy elérje az iráni nukleáris kérdés mihamarabbi, tárgyalás útján történő rendezését, azzal a céllal, hogy helyreállítsa a nemzetközi bizalmat aziránt, hogy Irán nukleáris programja az atomsorompó-szerződés központi tézisével összhangban kizárólag békés természetű; támogatja a Tanács részéről alkalmazott, a diplomáciai megoldás meglelésére irányuló kétsávos megközelítést, mivel ez az egyetlen életképes opció az iráni nukleáris kérdésre adott válaszadás terén; sajnálja, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1929(2010). sz. határozata – amely nukleáris programja miatt a szankciók negyedik fordulóját vezeti be Iránnal szemben –, valamint az EU, az USA, Japán, Kanada és Ausztrália által bejelentett további korlátozó intézkedések – elkerülhetetlenné váltak annak következtében, hogy Irán nem működik teljes mértékben együtt a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel (IAEA) a nukleáris programjának céljait illetően; hangsúlyozza, hogy a nukleáris kérdés megoldása nem történhet az iráni civil társadalomnak nyújtott uniós támogatás kárára, valamint a civil társadalom részéről az egyetemes emberi jogok és a valóban demokratikus választások iránt támasztott jogos igények kárára;

| 76. | nyomatékosan elítéli az iráni elnök folyamatos provokatív, lázító és antiszemita felszólalásait Izraellel szemben, aki kijelentette, hogy “Izraelt le kellene törölni a térképről”, és különösen elmarasztalja az Izrael állam puszta létével szemben megfogalmazott fenyegetéseket; komoly aggodalmának ad hangot az Iránban végrehajtott kivégzések számának exponenciális növekedése miatt, amely kivégzések – a megfelelő eljárások hiányában, valamint a nagyobb szabadságra és demokráciára vágyó polgárok folyamatos és módszeres elnyomásával – jogrenden kívüli, állami emberölésekké váltak; hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament küldöttségei és a madzslisz közötti hivatalos kapcsolatokat az emberi jogi kérdések kezelésére is fel kell használni, és e kapcsolatokat a politikai foglyok és emberi jogi aktivisták szabad láthatásától kell függővé tenni, valamint lehetőséget kell biztosítani a küldöttségek számára, hogy a politikai vélemények széles körét kinyilváníthassák; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, gondoskodjon az EU-küldöttség újbóli felállításáról Iránban annak érdekében, hogy az EU szemszögéből a helyszínen nyomon lehessen követni a helyzetet; sürgeti az iráni rezsimet, hogy tartózkodjon az iraki belügyekbe történő beavatkozástól; |
| --- | --- |

76.

nyomatékosan elítéli az iráni elnök folyamatos provokatív, lázító és antiszemita felszólalásait Izraellel szemben, aki kijelentette, hogy “Izraelt le kellene törölni a térképről”, és különösen elmarasztalja az Izrael állam puszta létével szemben megfogalmazott fenyegetéseket; komoly aggodalmának ad hangot az Iránban végrehajtott kivégzések számának exponenciális növekedése miatt, amely kivégzések – a megfelelő eljárások hiányában, valamint a nagyobb szabadságra és demokráciára vágyó polgárok folyamatos és módszeres elnyomásával – jogrenden kívüli, állami emberölésekké váltak; hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament küldöttségei és a madzslisz közötti hivatalos kapcsolatokat az emberi jogi kérdések kezelésére is fel kell használni, és e kapcsolatokat a politikai foglyok és emberi jogi aktivisták szabad láthatásától kell függővé tenni, valamint lehetőséget kell biztosítani a küldöttségek számára, hogy a politikai vélemények széles körét kinyilváníthassák; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, gondoskodjon az EU-küldöttség újbóli felállításáról Iránban annak érdekében, hogy az EU szemszögéből a helyszínen nyomon lehessen követni a helyzetet; sürgeti az iráni rezsimet, hogy tartózkodjon az iraki belügyekbe történő beavatkozástól;

| 77. | elégedettségének ad hangot a Kínával folytatott ágazati párbeszédek intenzívebbé válása miatt, és összehangolt közös munkát szorgalmaz a közelmúltbeli EU–Kína csúcstalálkozón kiemelt vitás kérdésekben; üdvözli a jobb gazdasági és igazságügyi kormányzás felé tett előrelépést; rendkívül aggasztják az országban az emberi jogok folyamatos, súlyos és módszeres megsértései, köztük kisebbségek, és különösen a tibetiek, ujgurok és mongolok jogainak megsértése, és felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy fokozza az emberi jogi párbeszédet, és biztosítsa, hogy az emberi jogok folyamatosan napirenden legyenek; |
| --- | --- |

77.

elégedettségének ad hangot a Kínával folytatott ágazati párbeszédek intenzívebbé válása miatt, és összehangolt közös munkát szorgalmaz a közelmúltbeli EU–Kína csúcstalálkozón kiemelt vitás kérdésekben; üdvözli a jobb gazdasági és igazságügyi kormányzás felé tett előrelépést; rendkívül aggasztják az országban az emberi jogok folyamatos, súlyos és módszeres megsértései, köztük kisebbségek, és különösen a tibetiek, ujgurok és mongolok jogainak megsértése, és felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy fokozza az emberi jogi párbeszédet, és biztosítsa, hogy az emberi jogok folyamatosan napirenden legyenek;

| 78. | rámutat, hogy a Japánnal folytatott kapcsolatokat alapvetően meg fogja változtatni az országot ért rettenetes földrengés, cunami és az ezt követő nukleáris katasztrófa, és elvárja az EU-tól, hogy kifejezze szolidaritását és támogatást nyújtson a japán hatóságoknak a katasztrófa feldolgozásához; úgy véli, hogy különösen a közelmúlt drámai eseményeit követően a Japánnal – amely ország osztja az EU demokratikus értékeit és az emberi jogok iránti érdeklődését – fenntartott kapcsolatok továbbra is rendkívül fontosak gazdasági tekintetben és a multinacionális fórumokon folytatott együttműködés szempontjából egyaránt; hangsúlyozza, hogy a jelenleg Kínára összpontosuló figyelem nem szoríthatja háttérbe az ahhoz szükséges erőfeszítéseket, hogy fokozzák a Japánnal folytatott együttműködést, valamint felszámolják a kölcsönös gazdasági penetráció fennmaradó akadályait; |
| --- | --- |

78.

rámutat, hogy a Japánnal folytatott kapcsolatokat alapvetően meg fogja változtatni az országot ért rettenetes földrengés, cunami és az ezt követő nukleáris katasztrófa, és elvárja az EU-tól, hogy kifejezze szolidaritását és támogatást nyújtson a japán hatóságoknak a katasztrófa feldolgozásához; úgy véli, hogy különösen a közelmúlt drámai eseményeit követően a Japánnal – amely ország osztja az EU demokratikus értékeit és az emberi jogok iránti érdeklődését – fenntartott kapcsolatok továbbra is rendkívül fontosak gazdasági tekintetben és a multinacionális fórumokon folytatott együttműködés szempontjából egyaránt; hangsúlyozza, hogy a jelenleg Kínára összpontosuló figyelem nem szoríthatja háttérbe az ahhoz szükséges erőfeszítéseket, hogy fokozzák a Japánnal folytatott együttműködést, valamint felszámolják a kölcsönös gazdasági penetráció fennmaradó akadályait;

| 79. | üdvözli a Tajvani-szoros mindkét oldala által megtett lépéseket, aminek eredményeként 2010 júniusában 15 megállapodást írtak alá, köztük a gazdasági együttműködési keretmegállapodást és a szellemi tulajdonjogokról szóló megállapodást; mivel a szoroson átnyúló gazdasági kapcsolatok kibővítése mindkét oldalnak és az EU-nak egyaránt érdeke, határozottan támogatja az EU és Tajvan közötti gazdasági kapcsolatok erősítését, valamint az EU és Tajvan közötti gazdasági együttműködési megállapodás aláírását; újólag megerősíti, hogy támogatja Tajvan megfigyelőként való hasznos részvételét olyan lényeges nemzetközi szervezetekben, mint az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC), az Egészségügyi Világszervezet (WHO) és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO); üdvözli az EU azzal kapcsolatos döntését, hogy vízummentességet biztosít a tajvani állampolgárok számára, ami hozzájárul az EU és Tajvan közötti kereskedelmi és befektetési kapcsolatok, valamint az emberek közötti kapcsolatok megerősítéséhez; |
| --- | --- |

79.

üdvözli a Tajvani-szoros mindkét oldala által megtett lépéseket, aminek eredményeként 2010 júniusában 15 megállapodást írtak alá, köztük a gazdasági együttműködési keretmegállapodást és a szellemi tulajdonjogokról szóló megállapodást; mivel a szoroson átnyúló gazdasági kapcsolatok kibővítése mindkét oldalnak és az EU-nak egyaránt érdeke, határozottan támogatja az EU és Tajvan közötti gazdasági kapcsolatok erősítését, valamint az EU és Tajvan közötti gazdasági együttműködési megállapodás aláírását; újólag megerősíti, hogy támogatja Tajvan megfigyelőként való hasznos részvételét olyan lényeges nemzetközi szervezetekben, mint az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC), az Egészségügyi Világszervezet (WHO) és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO); üdvözli az EU azzal kapcsolatos döntését, hogy vízummentességet biztosít a tajvani állampolgárok számára, ami hozzájárul az EU és Tajvan közötti kereskedelmi és befektetési kapcsolatok, valamint az emberek közötti kapcsolatok megerősítéséhez;

| 80. | elismeri India komoly jelentőségét feltörekvő regionális gazdasági hatalomként és Európa fontos demokratikus partnereként; elégedettséggel nyugtázza India EU-val folytatott együttműködését, nevezetesen Afganisztánban és az Atalanta-műveletben; szorosabb együttműködést szorgalmaz a nukleáris leszereléssel, az éghajlatváltozással, a globális gazdasági irányítás kérdéseivel, valamint a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok előmozdításával kapcsolatban; aggodalmának ad hangot a polgári szabadságok és az emberi jogok Dzsammuban és Kasmírban történő megsértése, valamint a kasztokon alapuló kulturális megkülönböztetés fennmaradása miatt; arra számít, hogy a stratégiai partnerség Indiával a közös cselekvési tervnek megfelelően alakul, annak érdekében, hogy konkrét eredmények születhessenek; várakozással tekint a szabadkereskedelmi megállapodás mihamarabbi megkötése és aláírása elé, ugyanakkor hangsúlyozza annak fontosságát is, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásról jelenleg folyó tárgyalások semmiképpen nem veszélyeztethetik Indiában a szegénység csökkentésére irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

80.

elismeri India komoly jelentőségét feltörekvő regionális gazdasági hatalomként és Európa fontos demokratikus partnereként; elégedettséggel nyugtázza India EU-val folytatott együttműködését, nevezetesen Afganisztánban és az Atalanta-műveletben; szorosabb együttműködést szorgalmaz a nukleáris leszereléssel, az éghajlatváltozással, a globális gazdasági irányítás kérdéseivel, valamint a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok előmozdításával kapcsolatban; aggodalmának ad hangot a polgári szabadságok és az emberi jogok Dzsammuban és Kasmírban történő megsértése, valamint a kasztokon alapuló kulturális megkülönböztetés fennmaradása miatt; arra számít, hogy a stratégiai partnerség Indiával a közös cselekvési tervnek megfelelően alakul, annak érdekében, hogy konkrét eredmények születhessenek; várakozással tekint a szabadkereskedelmi megállapodás mihamarabbi megkötése és aláírása elé, ugyanakkor hangsúlyozza annak fontosságát is, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásról jelenleg folyó tárgyalások semmiképpen nem veszélyeztethetik Indiában a szegénység csökkentésére irányuló erőfeszítéseket;

Afrika

| 81. | erőteljesen támogatja és ösztönzi az Afrikai Unióval (AU) és más afrikai regionális szervezetekkel folytatott partnerségeket az afrikai kontinens stabilitási és biztonsági problémáinak kezelése terén és az előrehaladás biztosítása során más kulcsfontosságú területeken, amilyen például a demokratikus kormányzás és az emberi jogok, az éghajlatváltozás és a millenniumi fejlesztési célok elérése; úgy véli, hogy az AU fokozatos felelősségvállalásának és „nagykorúsításának” folyamata az afrikai kontinens biztonsági és stabilitási problémáival összefüggésben – különös tekintettel a békefenntartó missziókra – szükségessé teszi az AU-n belüli intézményépítési és döntéshozatali folyamatok megszilárdítását, és az EU-nak ilyen szempontból segítséget kell nyújtania az AU számára; |
| --- | --- |

81.

erőteljesen támogatja és ösztönzi az Afrikai Unióval (AU) és más afrikai regionális szervezetekkel folytatott partnerségeket az afrikai kontinens stabilitási és biztonsági problémáinak kezelése terén és az előrehaladás biztosítása során más kulcsfontosságú területeken, amilyen például a demokratikus kormányzás és az emberi jogok, az éghajlatváltozás és a millenniumi fejlesztési célok elérése; úgy véli, hogy az AU fokozatos felelősségvállalásának és „nagykorúsításának” folyamata az afrikai kontinens biztonsági és stabilitási problémáival összefüggésben – különös tekintettel a békefenntartó missziókra – szükségessé teszi az AU-n belüli intézményépítési és döntéshozatali folyamatok megszilárdítását, és az EU-nak ilyen szempontból segítséget kell nyújtania az AU számára;

| 82. | támogatja az Afrika szarva térség átfogó uniós megközelítésének oly módon történő kialakítására vonatkozó döntést, hogy segítenek újjáépíteni a szomáliai állami intézményeket, valamint összekapcsolják az emberek biztonságát a fejlesztéssel, a jogállamisággal, az emberi jogok és a nők jogainak tiszteletben tartásával, és ezáltal a hosszú távú megoldások biztosítása érdekében az összes uniós eszközt felöleli; |
| --- | --- |

82.

támogatja az Afrika szarva térség átfogó uniós megközelítésének oly módon történő kialakítására vonatkozó döntést, hogy segítenek újjáépíteni a szomáliai állami intézményeket, valamint összekapcsolják az emberek biztonságát a fejlesztéssel, a jogállamisággal, az emberi jogok és a nők jogainak tiszteletben tartásával, és ezáltal a hosszú távú megoldások biztosítása érdekében az összes uniós eszközt felöleli;

| 83. | üdvözli, hogy az EU kész támogatni az átfogó békemegállapodás békés végrehajtását Szudánban, és a hosszú távú regionális stabilitás érdekében munkálkodni; ugyanakkor hangsúlyozza annak szükségességét, hogy megújítsák a biztonság hiányának kezelésére irányuló erőfeszítéseket, és tartós békerendezést érjenek el Darfúr számára; azon a véleményen van, hogy Dél-Szudán közelgő függetlensége következményekkel jár a kulturális szempontból megosztott államok stabilitására nézve, és olyan kihívásokat vet fel, amelyekre az alelnöknek/főképviselőnek fel kell készülnie; elismerését fejezi ki a szudáni népnek a dél-szudáni népszavazás sikeres lebonyolításáért, amit az Európai Unió választási megfigyelő missziója is megerősített; felszólítja az Európai Uniót, hogy továbbra is támogassa a felek arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előrelépjenek az átfogó békemegállapodás függőben lévő kérdéseiben, különös tekintettel a menekültek és a hazatérők helyzetére, valamint fogalmazza meg azokat az intézkedéseket, amelyek a népszavazást követően az észak-déli kapcsolat fenntarthatóságának biztosításához szükségesek; |
| --- | --- |

83.

üdvözli, hogy az EU kész támogatni az átfogó békemegállapodás békés végrehajtását Szudánban, és a hosszú távú regionális stabilitás érdekében munkálkodni; ugyanakkor hangsúlyozza annak szükségességét, hogy megújítsák a biztonság hiányának kezelésére irányuló erőfeszítéseket, és tartós békerendezést érjenek el Darfúr számára; azon a véleményen van, hogy Dél-Szudán közelgő függetlensége következményekkel jár a kulturális szempontból megosztott államok stabilitására nézve, és olyan kihívásokat vet fel, amelyekre az alelnöknek/főképviselőnek fel kell készülnie; elismerését fejezi ki a szudáni népnek a dél-szudáni népszavazás sikeres lebonyolításáért, amit az Európai Unió választási megfigyelő missziója is megerősített; felszólítja az Európai Uniót, hogy továbbra is támogassa a felek arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előrelépjenek az átfogó békemegállapodás függőben lévő kérdéseiben, különös tekintettel a menekültek és a hazatérők helyzetére, valamint fogalmazza meg azokat az intézkedéseket, amelyek a népszavazást követően az észak-déli kapcsolat fenntarthatóságának biztosításához szükségesek;

| 84. | emlékeztet arra, hogy Alassane Ouattara a 2010. november 28-án Elefántcsontparton tartott elnökválasztások egyetlen legitim győztese, és a választás eredménye kétségbevonhatatlan; tudomásul veszi a hivatalban lévő elnök, Laurent Gbagbo letartóztatását és reméli, hogy ez hozzá fog járulni az erőszak megszűnéséhez; felszólítja az ország valamennyi politikai és fegyveres erejét, hogy tartsák tiszteletben az elefántcsontparti választók akaratát és késedelem nélkül biztosítsák a hatalom békés átadását, és ezzel kapcsolatosan felszólít a közrend helyreállítására; felkéri az EU-t, hogy maradéktalanul támogassa Quattara elnököt a megbékélésre, a helyreállításra és fejlődésre, valamint az elefántcsontarti emberek jólétének és stabilitásának előmozdítására irányuló erőfeszítéseiben, |
| --- | --- |

84.

emlékeztet arra, hogy Alassane Ouattara a 2010. november 28-án Elefántcsontparton tartott elnökválasztások egyetlen legitim győztese, és a választás eredménye kétségbevonhatatlan; tudomásul veszi a hivatalban lévő elnök, Laurent Gbagbo letartóztatását és reméli, hogy ez hozzá fog járulni az erőszak megszűnéséhez; felszólítja az ország valamennyi politikai és fegyveres erejét, hogy tartsák tiszteletben az elefántcsontparti választók akaratát és késedelem nélkül biztosítsák a hatalom békés átadását, és ezzel kapcsolatosan felszólít a közrend helyreállítására; felkéri az EU-t, hogy maradéktalanul támogassa Quattara elnököt a megbékélésre, a helyreállításra és fejlődésre, valamint az elefántcsontarti emberek jólétének és stabilitásának előmozdítására irányuló erőfeszítéseiben,

| 85. | úgy véli, hogy az EU-nak átfogó megközelítést kell elfogadnia a Száhel-övezet biztonsági és stabilitási problémáival kapcsolatban; kitart amellett, hogy a terrorizmus és a transznacionális szervezett bűnözés (kábítószer-, fegyver-, cigaretta- és embercsempészet) súlyos fenyegetést jelent nemcsak a térség országai, hanem közvetlenül az Európai Unió számára is; szükségesnek tartja, hogy az EU valamennyi vonatkozó uniós eszköz alkalmazásával segítsen a térség országainak az ilyen jellegű, egyre fokozódó biztonsági fenyegetések kezelésére irányuló politikák és eszközök kidolgozásában, a tartós konfliktusok, így például a nyugat-szaharai konfliktus rendezése, valamint a térség valamennyi országában a demokratikus reformok előmozdítása, a szegénység felszámolása, a fenntartható fejlődés garantálása, a térség éghajlat-változási problémáinak kezelése, a dél-dél és a dél-észak irányú migrációs áramlások kezelése, valamint a demokrácia és (különösen a biztonsági ágazatban) az intézményépítés és a szervezett bűnözés elleni küzdelem szavatolása érdekében; úgy véli, hogy a térség országai körében a konszenzusépítés folyamatát az AU-val együttműködve, annak fokozatos felelősségvállalása mellett szintén el kell indítani; |
| --- | --- |

85.

úgy véli, hogy az EU-nak átfogó megközelítést kell elfogadnia a Száhel-övezet biztonsági és stabilitási problémáival kapcsolatban; kitart amellett, hogy a terrorizmus és a transznacionális szervezett bűnözés (kábítószer-, fegyver-, cigaretta- és embercsempészet) súlyos fenyegetést jelent nemcsak a térség országai, hanem közvetlenül az Európai Unió számára is; szükségesnek tartja, hogy az EU valamennyi vonatkozó uniós eszköz alkalmazásával segítsen a térség országainak az ilyen jellegű, egyre fokozódó biztonsági fenyegetések kezelésére irányuló politikák és eszközök kidolgozásában, a tartós konfliktusok, így például a nyugat-szaharai konfliktus rendezése, valamint a térség valamennyi országában a demokratikus reformok előmozdítása, a szegénység felszámolása, a fenntartható fejlődés garantálása, a térség éghajlat-változási problémáinak kezelése, a dél-dél és a dél-észak irányú migrációs áramlások kezelése, valamint a demokrácia és (különösen a biztonsági ágazatban) az intézményépítés és a szervezett bűnözés elleni küzdelem szavatolása érdekében; úgy véli, hogy a térség országai körében a konszenzusépítés folyamatát az AU-val együttműködve, annak fokozatos felelősségvállalása mellett szintén el kell indítani;

| 86. | üdvözli a Tanács Zimbabwéval kapcsolatos döntését, miszerint megújítja a Mugabe-rezsimet hatalmon tartó bizonyos politikusokkal, tisztviselőkkel és társaságokkal szembeni korlátozó intézkedéseket; sajnálja, hogy még nem került sor megfelelő demokratikus változásokra, és felszólítja különösen a SADC-országokat, hogy nyújtsanak segítséget annak biztosításában, hogy Zimbabwe gyors előrelépéseket tesz a szabad és tisztességes, nemzetközi megfigyelők részvételével zajló választások irányába, és mihamarabb elmozdulás történik a zökkenőmentes hatalomváltás felé; |
| --- | --- |

86.

üdvözli a Tanács Zimbabwéval kapcsolatos döntését, miszerint megújítja a Mugabe-rezsimet hatalmon tartó bizonyos politikusokkal, tisztviselőkkel és társaságokkal szembeni korlátozó intézkedéseket; sajnálja, hogy még nem került sor megfelelő demokratikus változásokra, és felszólítja különösen a SADC-országokat, hogy nyújtsanak segítséget annak biztosításában, hogy Zimbabwe gyors előrelépéseket tesz a szabad és tisztességes, nemzetközi megfigyelők részvételével zajló választások irányába, és mihamarabb elmozdulás történik a zökkenőmentes hatalomváltás felé;

| 87. | kifejezi aggályát a Bissau-Guinea-i KBVP misszió 2010 szeptemberében történt bezárása miatt, továbbá sürgeti a Tanácsot és az alelnököt/főképviselőt, hogy vegye fontolóra a Bissau-Guinea-i szervezett bűnözés elleni küzdelem új módjait, megakadályozva, hogy az ország újabb „kábítószerállammá” váljon; |
| --- | --- |

87.

kifejezi aggályát a Bissau-Guinea-i KBVP misszió 2010 szeptemberében történt bezárása miatt, továbbá sürgeti a Tanácsot és az alelnököt/főképviselőt, hogy vegye fontolóra a Bissau-Guinea-i szervezett bűnözés elleni küzdelem új módjait, megakadályozva, hogy az ország újabb „kábítószerállammá” váljon;

Latin-Amerika

| 88. | üdvözli Közép-Amerikával a társulási megállapodásról, valamint Peruval és Kolumbiával a többoldalú kereskedelmi megállapodásról folytatott tárgyalások lezárását; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az EU-nak továbbra is a regionális integrációs folyamat számára kell elsőbbséget biztosítania Latin-Amerikában; elégedettséggel nyugtázza, hogy újraindultak a társulási megállapodásról folytatott tárgyalások a Mercosurral, és sürgeti ezek gyors lezárását; |
| --- | --- |

88.

üdvözli Közép-Amerikával a társulási megállapodásról, valamint Peruval és Kolumbiával a többoldalú kereskedelmi megállapodásról folytatott tárgyalások lezárását; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az EU-nak továbbra is a regionális integrációs folyamat számára kell elsőbbséget biztosítania Latin-Amerikában; elégedettséggel nyugtázza, hogy újraindultak a társulási megállapodásról folytatott tárgyalások a Mercosurral, és sürgeti ezek gyors lezárását;

| 89. | elismeri a madridi EU–LAC csúcstalálkozó pozitív eredményeit, és hangsúlyozza, hogy nyomon kell követni a madridi cselekvési terv végrehajtását; emlékeztet annak szükségességére, hogy elfogadják a Béke és Biztonság Euro–Latin-amerikai Chartáját, és hogy ez az Egyesült Nemzetek Alapokmánya és a hozzá kapcsolódó nemzetközi jog alapján közös politikai és biztonsági fellépésekre irányuló stratégiákat és irányvonalakat határozzon meg, amelyek segítenek megbirkózni a közös fenyegetésekkel és kihívásokkal; |
| --- | --- |

89.

elismeri a madridi EU–LAC csúcstalálkozó pozitív eredményeit, és hangsúlyozza, hogy nyomon kell követni a madridi cselekvési terv végrehajtását; emlékeztet annak szükségességére, hogy elfogadják a Béke és Biztonság Euro–Latin-amerikai Chartáját, és hogy ez az Egyesült Nemzetek Alapokmánya és a hozzá kapcsolódó nemzetközi jog alapján közös politikai és biztonsági fellépésekre irányuló stratégiákat és irányvonalakat határozzon meg, amelyek segítenek megbirkózni a közös fenyegetésekkel és kihívásokkal;

*

* *

| 90. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az uniós tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, a NATO főtitkárának, a NATO Parlamenti Közgyűlése elnökének, az EBESZ hivatalban lévő elnökének, az EBESZ Parlamenti Közgyűlése elnökének, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága elnökének és az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése elnökének. |
| --- | --- |

90.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az uniós tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, a NATO főtitkárának, a NATO Parlamenti Közgyűlése elnökének, az EBESZ hivatalban lévő elnökének, az EBESZ Parlamenti Közgyűlése elnökének, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága elnökének és az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése elnökének.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL C 76. E, 2010.3.25., 54. o.

(3)  HL C 349. E, 2010.12.22., 51. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0280.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0399.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0280, második melléklet.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/51

---

2011. május 11., szerdaA közös biztonság- és védelempolitika alakulása a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése után

P7_TA(2011)0228

Az Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika alakulásáról a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után (2010/2299(INI))

2012/C 377 E/07

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés V. címére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés V. címére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én„Egy biztonságos Európa egy jobb világban” címmel elfogadott európai biztonsági stratégiára, valamint az annak végrehajtásáról szóló, az Európai Tanács által 2008. december 11–12-én„A biztonság megteremtése a változó világban” címmel jóváhagyott jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én„Egy biztonságos Európa egy jobb világban” címmel elfogadott európai biztonsági stratégiára, valamint az annak végrehajtásáról szóló, az Európai Tanács által 2008. december 11–12-én„A biztonság megteremtése a változó világban” címmel jóváhagyott jelentésre,

| — | tekintettel a Külügyek (Védelem) Tanácsának 2010. december 9-én és 2011. január 31-én elfogadott következtetéseire a KBVP-ről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek (Védelem) Tanácsának 2010. december 9-én és 2011. január 31-én elfogadott következtetéseire a KBVP-ről,

| — | tekintettel a biztonsági és védelmi együttműködésről szóló, 2010. november 2-i Egyesült Királyság–Franciaország csúcstalálkozó kimenetelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a biztonsági és védelmi együttműködésről szóló, 2010. november 2-i Egyesült Királyság–Franciaország csúcstalálkozó kimenetelére,

| — | tekintettel az Európai Uniónak az Európai Tanács által 2010. március 25–26-én jóváhagyott belső biztonságpolitikájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak az Európai Tanács által 2010. március 25–26-én jóváhagyott belső biztonságpolitikájára,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének megállapításáról szóló 2010. július 26-i tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének megállapításáról szóló 2010. július 26-i tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a polgári katonai együttműködésről és a polgári-katonai képességek fejlesztéséről szóló, 2010. november 23-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári katonai együttműködésről és a polgári-katonai képességek fejlesztéséről szóló, 2010. november 23-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégia és a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2010. március 10-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégia és a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2010. március 10-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0166/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0166/2011),

Biztonság- és külpolitika

| 1. | emlékeztet arra, hogy a nemzetközi rendszer gyors, mélyreható változáson megy keresztül, amelyet egyrészt a feltörekvő nemzetközi szereplők hatalmi pozíciójának erősödése, másrészt a gazdasági és pénzügyi problémákat, a környezet romlását és az éghajlatváltozást, az energia és az erőforrások szűkösségét és az egymással összekapcsolódó biztonsági kihívásokat is érintő kölcsönös függőség fokozódása vezérel; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a nemzetközi rendszer gyors, mélyreható változáson megy keresztül, amelyet egyrészt a feltörekvő nemzetközi szereplők hatalmi pozíciójának erősödése, másrészt a gazdasági és pénzügyi problémákat, a környezet romlását és az éghajlatváltozást, az energia és az erőforrások szűkösségét és az egymással összekapcsolódó biztonsági kihívásokat is érintő kölcsönös függőség fokozódása vezérel;

| 2. | elismeri, hogy a viharos globális környezetben és a gazdasági és pénzügyi válság idején az Európai Unióval szemben elvárás, hogy fokozza stratégiai autonómiáját, hogy megőrizze értékeit, érvényesítse érdekeit és védje polgárait azáltal, hogy közös elképzelést alakít ki a fő kihívásokról és fenyegetésekről, továbbá képességeit és erőforrásait az ezekre adott megfelelő válaszok diktálta szükségletekhez igazítja, amivel hozzájárul a nemzetközi béke és stabilitás megőrzéséhez, többek között a hatékony multilateralizmus elvének érvényesítésével; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy a viharos globális környezetben és a gazdasági és pénzügyi válság idején az Európai Unióval szemben elvárás, hogy fokozza stratégiai autonómiáját, hogy megőrizze értékeit, érvényesítse érdekeit és védje polgárait azáltal, hogy közös elképzelést alakít ki a fő kihívásokról és fenyegetésekről, továbbá képességeit és erőforrásait az ezekre adott megfelelő válaszok diktálta szükségletekhez igazítja, amivel hozzájárul a nemzetközi béke és stabilitás megőrzéséhez, többek között a hatékony multilateralizmus elvének érvényesítésével;

| 3. | úgy véli, hogy a biztonsági ügyek területén az Európai Unió csak akkor növelheti stratégiai autonómiáját, ha képes a közös politikai célkitűzésekben és irányvonalakban való megegyezésre, a megfelelő nemzetközi szervezetekkel – ideértve a NATO-t – és államokkal való stratégiai partnerség kiépítésére, a megfelelő információk összegyűjtésére és közös elemzések és értékelések készítésére, a pénzügyi, katonai és polgári erőforrások felhasználására és szükség esetén összevonására, a petersbergi típusú feladatok szélesebb körén keresztül megfelelő válságkezelési műveletek tervezésére és végrehajtására, valamint egy közös védelmi politika meghatározására és végrehajtására, melyekkel látható módon lefekteti a közös védelem kiépítésének alapjait; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a biztonsági ügyek területén az Európai Unió csak akkor növelheti stratégiai autonómiáját, ha képes a közös politikai célkitűzésekben és irányvonalakban való megegyezésre, a megfelelő nemzetközi szervezetekkel – ideértve a NATO-t – és államokkal való stratégiai partnerség kiépítésére, a megfelelő információk összegyűjtésére és közös elemzések és értékelések készítésére, a pénzügyi, katonai és polgári erőforrások felhasználására és szükség esetén összevonására, a petersbergi típusú feladatok szélesebb körén keresztül megfelelő válságkezelési műveletek tervezésére és végrehajtására, valamint egy közös védelmi politika meghatározására és végrehajtására, melyekkel látható módon lefekteti a közös védelem kiépítésének alapjait;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződés által bevezetett, a közös biztonság- és védelempolitikára (KBVP) vonatkozó új rendelkezések révén az Unió szilárd politikai nyilatkozatot tett azon szándékáról, hogy a stabilitást szolgáló erőként lépjen fel a világban; e rendelkezések világos jogi keretet biztosítanak ahhoz, hogy az Unió megerősítse a kül- és biztonságpolitikájának folytatásához szükséges képességeket egy átfogó megközelítés révén, amely az Unió és tagállamai rendelkezésére álló összes eszköz igénybevételével a válságok és konfliktusok megelőzését és kezelését, és a tartós béke építését célozza; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződés által bevezetett, a közös biztonság- és védelempolitikára (KBVP) vonatkozó új rendelkezések révén az Unió szilárd politikai nyilatkozatot tett azon szándékáról, hogy a stabilitást szolgáló erőként lépjen fel a világban; e rendelkezések világos jogi keretet biztosítanak ahhoz, hogy az Unió megerősítse a kül- és biztonságpolitikájának folytatásához szükséges képességeket egy átfogó megközelítés révén, amely az Unió és tagállamai rendelkezésére álló összes eszköz igénybevételével a válságok és konfliktusok megelőzését és kezelését, és a tartós béke építését célozza;

| 5. | különösen emlékeztet arra, hogy:






  a) | a KKBP-t és a KBVP-t, amely az előbbi szerves része, az EU alapelveinek jogilag kötelező intézményi keretébe sorolták be (demokrácia, jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemessége és oszthatatlansága, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és szolidaritás elve, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmánya és a nemzetközi jog elveinek tiszteletben tartása, beleértve a védelmi felelősség elvét is), és célkitűzéseiket egyesítették az EU külső tevékenységére vonatkozó általános célkitűzésekkel; |
| --- | --- | --- |

5.

különösen emlékeztet arra, hogy:

a)

a KKBP-t és a KBVP-t, amely az előbbi szerves része, az EU alapelveinek jogilag kötelező intézményi keretébe sorolták be (demokrácia, jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemessége és oszthatatlansága, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és szolidaritás elve, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmánya és a nemzetközi jog elveinek tiszteletben tartása, beleértve a védelmi felelősség elvét is), és célkitűzéseiket egyesítették az EU külső tevékenységére vonatkozó általános célkitűzésekkel;

| b) | a kül- és biztonságpolitika folytatásában az Uniónak gondoskodnia kell a külső tevékenységének különböző területei, valamint a külső és belső szakpolitikák közötti következetességről és összhangról; megjegyzi, hogy az alelnököt/főképviselőt különös felelősség terheli e kérdésben; |
| --- | --- |

b)

a kül- és biztonságpolitika folytatásában az Uniónak gondoskodnia kell a külső tevékenységének különböző területei, valamint a külső és belső szakpolitikák közötti következetességről és összhangról; megjegyzi, hogy az alelnököt/főképviselőt különös felelősség terheli e kérdésben;

| c) | az alelnök/főképviselő a tagállamokkal szoros együttműködésben irányítja a KKBP-t, a Bizottsággal közösen javaslatot tesz a KBVP-határozatokra, missziókra és a nemzeti források és uniós eszközök felhasználására, valamint adott esetben koordinálja ezek polgári és katonai vonatkozásait, betölti az elnöki tisztséget a Külügyek Tanácsában, egyidejűleg a Bizottság alelnöke is, aki felelős a Bizottság külkapcsolatokkal összefüggő feladatainak ellátásáért és az Unió teljes külső tevékenységének koordinálásáért és összhangjáért; |
| --- | --- |

c)

az alelnök/főképviselő a tagállamokkal szoros együttműködésben irányítja a KKBP-t, a Bizottsággal közösen javaslatot tesz a KBVP-határozatokra, missziókra és a nemzeti források és uniós eszközök felhasználására, valamint adott esetben koordinálja ezek polgári és katonai vonatkozásait, betölti az elnöki tisztséget a Külügyek Tanácsában, egyidejűleg a Bizottság alelnöke is, aki felelős a Bizottság külkapcsolatokkal összefüggő feladatainak ellátásáért és az Unió teljes külső tevékenységének koordinálásáért és összhangjáért;

| d) | a főképviselő saját kezdeményezésére, vagy az Európai Tanács felkérésére, valamint az Európai Tanács általános irányítása alatt javaslatokat tehet a Tanácsnak a közös kül- és biztonságpolitika terén, amely esetben a Tanács minősített többséggel járhat el; |
| --- | --- |

d)

a főképviselő saját kezdeményezésére, vagy az Európai Tanács felkérésére, valamint az Európai Tanács általános irányítása alatt javaslatokat tehet a Tanácsnak a közös kül- és biztonságpolitika terén, amely esetben a Tanács minősített többséggel járhat el;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az összehangolás Szerződésben meghatározott kötelezettsége az EUSZ 40. cikkének új megfogalmazásában (amely szerint a KKBP és a többi uniós szakpolitika végrehajtása nem érinti a vonatkozó eljárások alkalmazását) és a Bíróság közelmúltbeli joggyakorlata (lásd a kézi- és könnyűfegyverek ügyét) megvédi a közösségi módszer elsőbbségét és a KKBP sajátosságait és kiváltságait, ugyanakkor ösztönzi a különböző politikák, eszközök, források és jogalapok konvergenciáját egy holisztikus, átfogó megközelítés keretében, amelyben a globális békéhez és biztonsághoz való hozzájárulás az EU külső és belső tevékenységének keresztmetszeti célkitűzésévé lép elő, a KBVP pedig az e célt szolgáló eszközök egyike; megjegyzi, hogy a katonai eszközöket a természeti és ember által előidézett katasztrófák esetén is be lehet vetni, amint azt a gyakorlatban az Európai Unió Katonai Törzse megmutatta a katonai képességek koordinálásával a polgári irányítású humanitárius segítségnyújtási műveletek támogatása során a 2010-es pakisztáni áradások idején, a katonai és polgári védelmi eszközök nemzetközi katasztrófa-elhárításban történő alkalmazásáról szóló alkalmazandó ENSZ-iránymutatásokkal (az oslói iránymutatásokkal) összhangban, valamint a Bizottság felkérését követően; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az összehangolás Szerződésben meghatározott kötelezettsége az EUSZ 40. cikkének új megfogalmazásában (amely szerint a KKBP és a többi uniós szakpolitika végrehajtása nem érinti a vonatkozó eljárások alkalmazását) és a Bíróság közelmúltbeli joggyakorlata (lásd a kézi- és könnyűfegyverek ügyét) megvédi a közösségi módszer elsőbbségét és a KKBP sajátosságait és kiváltságait, ugyanakkor ösztönzi a különböző politikák, eszközök, források és jogalapok konvergenciáját egy holisztikus, átfogó megközelítés keretében, amelyben a globális békéhez és biztonsághoz való hozzájárulás az EU külső és belső tevékenységének keresztmetszeti célkitűzésévé lép elő, a KBVP pedig az e célt szolgáló eszközök egyike; megjegyzi, hogy a katonai eszközöket a természeti és ember által előidézett katasztrófák esetén is be lehet vetni, amint azt a gyakorlatban az Európai Unió Katonai Törzse megmutatta a katonai képességek koordinálásával a polgári irányítású humanitárius segítségnyújtási műveletek támogatása során a 2010-es pakisztáni áradások idején, a katonai és polgári védelmi eszközök nemzetközi katasztrófa-elhárításban történő alkalmazásáról szóló alkalmazandó ENSZ-iránymutatásokkal (az oslói iránymutatásokkal) összhangban, valamint a Bizottság felkérését követően;

| 7. | ezért hangot ad afeletti aggodalmának, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után több mint egy évvel még mindig nincsenek világos jelei egy Lisszabon utáni átfogó uniós megközelítésnek, amelynek keretében le lehetne küzdeni a hagyományos eljárási és intézményi akadályokat, megőrizve ugyanakkor a megfelelő jogi kiváltságokat, amikor az európai polgárok biztonságáról van szó; |
| --- | --- |

7.

ezért hangot ad afeletti aggodalmának, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után több mint egy évvel még mindig nincsenek világos jelei egy Lisszabon utáni átfogó uniós megközelítésnek, amelynek keretében le lehetne küzdeni a hagyományos eljárási és intézményi akadályokat, megőrizve ugyanakkor a megfelelő jogi kiváltságokat, amikor az európai polgárok biztonságáról van szó;

| 8. | meggyőződése, hogy a hiteles külső biztonsági politikához szükség van a tagállamok közötti fokozott kölcsönös függőségre, nagy fokú belső kohézióra, valamint kölcsönös bizalomra és szolidaritásra, hasonlóan ahhoz, ami a schengeni együttműködésen keresztül történt a belső biztonság területén (amely együttműködés értelmében a tagállamok saját határaikat védve a többi tagállamét is védik, a nemzeti szabályok kontinentális léptékűek és a saját biztonság védelméhez kapcsolódó feladatok végrehajtására egy másik állam területén vagy az európai szabályok tiszteletben tartásával működő közös csoport tevékenységének keretében is sor kerülhet); |
| --- | --- |

8.

meggyőződése, hogy a hiteles külső biztonsági politikához szükség van a tagállamok közötti fokozott kölcsönös függőségre, nagy fokú belső kohézióra, valamint kölcsönös bizalomra és szolidaritásra, hasonlóan ahhoz, ami a schengeni együttműködésen keresztül történt a belső biztonság területén (amely együttműködés értelmében a tagállamok saját határaikat védve a többi tagállamét is védik, a nemzeti szabályok kontinentális léptékűek és a saját biztonság védelméhez kapcsolódó feladatok végrehajtására egy másik állam területén vagy az európai szabályok tiszteletben tartásával működő közös csoport tevékenységének keretében is sor kerülhet);

| 9. | sajnálja, hogy az EU tagállamai nem kívánnak közös álláspontot kialakítani a líbiai válsággal, az ENSZ BT 1973. sz. határozatával és annak végrehajtási lehetőségeivel kapcsolatban; aggasztónak és kockázatosnak tartja, hogy egyesek a KBVP életképes alternatívájaként értékelik a fellépni kívánó államok közötti ad hoc koalíciókat vagy a kétoldalú együttműködéseket, mivel nincs olyan európai állam, amely a 21. századi világban önállóan jelentős biztonsági és védelmi szereplőként léphetne fel; emlékeztet, hogy bár a Lisszaboni Szerződés lehetőséget nyújt arra, hogy egy válságkezelési művelet végrehajtásával a tagállamok egy csoportját bízzák meg, de erre csak a fellépésük céljait, hatókörét és feltételeit meghatározó tanácsi határozat keretében és az alelnök/főképviselő részvételével kerülhet sor; kitart amellett, hogy a líbiai fejleményekre adott közös válasz létfontosságú a déli szomszédsági politikánk hiteles új megközelítésének kialakításához; megismétli, hogy az 1973. sz. ENSZ BT-határozat (2011) által biztosított, a líbiai polgárok védelmére vonatkozó mandátumot nem szabad az erő aránytalan alkalmazásával túllépni; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy tegyen konkrét intézkedéseket a tűzszünet korai bevezetésére a vérontás megállítása és annak érdekében, hogy véget vessen a líbiai nép szenvedéseinek; sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy játsszon erőteljes és közvetlen szerepet az ebbe az irányba mutató politikai kezdeményezések ösztönzésében; kulcsfontosságúnak tartja az Ideiglenes Nemzeti Tanáccsal, az Afrikai Unióval és az Arab Ligával való szoros együttműködést annak érdekében, hogy a jelenlegi katonai konfliktusra politikai és diplomáciai megoldások szülessenek, ideértve a Kadhafi rezsim lemondatásának célkitűzését is; hangsúlyozza, hogy a Száhel-övezetre és az Afrika szarvára vonatkozó stratégia kidolgozása egy további konkrét lehetőséget kínál annak bizonyítására, hogy az EU képes cselekedni mind a biztonsági, mind pedig a fejlesztési kihívásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

9.

sajnálja, hogy az EU tagállamai nem kívánnak közös álláspontot kialakítani a líbiai válsággal, az ENSZ BT 1973. sz. határozatával és annak végrehajtási lehetőségeivel kapcsolatban; aggasztónak és kockázatosnak tartja, hogy egyesek a KBVP életképes alternatívájaként értékelik a fellépni kívánó államok közötti ad hoc koalíciókat vagy a kétoldalú együttműködéseket, mivel nincs olyan európai állam, amely a 21. századi világban önállóan jelentős biztonsági és védelmi szereplőként léphetne fel; emlékeztet, hogy bár a Lisszaboni Szerződés lehetőséget nyújt arra, hogy egy válságkezelési művelet végrehajtásával a tagállamok egy csoportját bízzák meg, de erre csak a fellépésük céljait, hatókörét és feltételeit meghatározó tanácsi határozat keretében és az alelnök/főképviselő részvételével kerülhet sor; kitart amellett, hogy a líbiai fejleményekre adott közös válasz létfontosságú a déli szomszédsági politikánk hiteles új megközelítésének kialakításához; megismétli, hogy az 1973. sz. ENSZ BT-határozat (2011) által biztosított, a líbiai polgárok védelmére vonatkozó mandátumot nem szabad az erő aránytalan alkalmazásával túllépni; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy tegyen konkrét intézkedéseket a tűzszünet korai bevezetésére a vérontás megállítása és annak érdekében, hogy véget vessen a líbiai nép szenvedéseinek; sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy játsszon erőteljes és közvetlen szerepet az ebbe az irányba mutató politikai kezdeményezések ösztönzésében; kulcsfontosságúnak tartja az Ideiglenes Nemzeti Tanáccsal, az Afrikai Unióval és az Arab Ligával való szoros együttműködést annak érdekében, hogy a jelenlegi katonai konfliktusra politikai és diplomáciai megoldások szülessenek, ideértve a Kadhafi rezsim lemondatásának célkitűzését is; hangsúlyozza, hogy a Száhel-övezetre és az Afrika szarvára vonatkozó stratégia kidolgozása egy további konkrét lehetőséget kínál annak bizonyítására, hogy az EU képes cselekedni mind a biztonsági, mind pedig a fejlesztési kihívásokkal kapcsolatban;

| 10. | sürgeti az Európai Tanácsot, hogy teljesítse az EU stratégiai érdekeinek és politikai célkitűzéseinek meghatározására vonatkozó feladatát egy olyan új európai külpolitikai stratégia kidolgozása révén, amely figyelembe veszi a nemzetközi környezet alakulását, a külső fellépéseinek különböző dimenziói közötti tényleges konvergenciára épül, és rendszeres felülvizsgálat tárgyát képezi; felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a Tanácsot, hogy a humánbiztonság fogalmából kiindulva tegyék azt az európai külpolitikai stratégia központi elemévé és kézzelfogható politikai iránymutatások alapjává; |
| --- | --- |

10.

sürgeti az Európai Tanácsot, hogy teljesítse az EU stratégiai érdekeinek és politikai célkitűzéseinek meghatározására vonatkozó feladatát egy olyan új európai külpolitikai stratégia kidolgozása révén, amely figyelembe veszi a nemzetközi környezet alakulását, a külső fellépéseinek különböző dimenziói közötti tényleges konvergenciára épül, és rendszeres felülvizsgálat tárgyát képezi; felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a Tanácsot, hogy a humánbiztonság fogalmából kiindulva tegyék azt az európai külpolitikai stratégia központi elemévé és kézzelfogható politikai iránymutatások alapjává;

| 11. | felkéri az Európai Tanácsot és Elnökét, hogy ezt a feladatát az Európai Parlamenttel folytatott politikai párbeszéden keresztül hajtsa végre, illetve hogy vitassa meg a Parlament ajánlásait; fenntartja, hogy erre a párbeszédre a Szerződés új rendelkezéseinek és a külpolitikai stratégia ténylegesen átfogó megközelítés alapján történő meghatározására és megvalósítására irányuló igénynek a fényében van szükség; javasolja, hogy e párbeszédre rendszeres időközönként kerüljön sor, és az éppúgy összpontosítson a megtett előrelépésre, mint a kilátásokra; |
| --- | --- |

11.

felkéri az Európai Tanácsot és Elnökét, hogy ezt a feladatát az Európai Parlamenttel folytatott politikai párbeszéden keresztül hajtsa végre, illetve hogy vitassa meg a Parlament ajánlásait; fenntartja, hogy erre a párbeszédre a Szerződés új rendelkezéseinek és a külpolitikai stratégia ténylegesen átfogó megközelítés alapján történő meghatározására és megvalósítására irányuló igénynek a fényében van szükség; javasolja, hogy e párbeszédre rendszeres időközönként kerüljön sor, és az éppúgy összpontosítson a megtett előrelépésre, mint a kilátásokra;

| 12. | kiemeli, hogy az Európai Parlament az Unió polgárait közvetlenül képviselő testületként alapvető forrása a KKBP/KBVP számára szükséges demokratikus legitimációnak, és mint ilyen, alapvetően jogot formál arra, hogy véleményeit és ajánlásait kellően figyelembe vegyék; |
| --- | --- |

12.

kiemeli, hogy az Európai Parlament az Unió polgárait közvetlenül képviselő testületként alapvető forrása a KKBP/KBVP számára szükséges demokratikus legitimációnak, és mint ilyen, alapvetően jogot formál arra, hogy véleményeit és ajánlásait kellően figyelembe vegyék;

| 13. | kiemeli továbbá, hogy a Szerződés alapján az alelnök/főképviselő megválasztásához az Európai Parlament hozzájárulására van szükség, valamint hogy a Parlament együttdöntési jogkörrel rendelkezik a külső fellépések uniós költségvetését illetően, az KKBP és a KBVP polgári misszióinak és az EU katonai koordinációjával kapcsolatos igazgatási költségeik vonatkozásában is, továbbá az egyetértésére van szükség az Unió stratégiáinak jogszabályi szintre történő emeléséhez ugyanúgy, mint a nemzetközi szerződések megkötéséhez, beleértve azokat is, amelyek elsősorban a KKBP-t érintik, de azok kivételével, amelyek kizárólagosan azt érintik; |
| --- | --- |

13.

kiemeli továbbá, hogy a Szerződés alapján az alelnök/főképviselő megválasztásához az Európai Parlament hozzájárulására van szükség, valamint hogy a Parlament együttdöntési jogkörrel rendelkezik a külső fellépések uniós költségvetését illetően, az KKBP és a KBVP polgári misszióinak és az EU katonai koordinációjával kapcsolatos igazgatási költségeik vonatkozásában is, továbbá az egyetértésére van szükség az Unió stratégiáinak jogszabályi szintre történő emeléséhez ugyanúgy, mint a nemzetközi szerződések megkötéséhez, beleértve azokat is, amelyek elsősorban a KKBP-t érintik, de azok kivételével, amelyek kizárólagosan azt érintik;

| 14. | fokozni kívánja az Unió nemzeti parlamentjeivel való együttműködést a KKBP és a KBVP demokratikus ellenőrzése terén annak érdekében, hogy kölcsönösen erősítsék egymás befolyását a többi uniós intézmény és a tagállamok politikai döntéseire, miközben teljes mértékben tiszteletben tartják a nemzeti parlamentek meglévő védelempolitikai előjogait; sajnálja, hogy az uniós tagállamok parlamentjei házelnökeinek 2011. április 4–5-i konferenciáján nem született megállapodás a KKBP-ről és KBVP-ről tartandó parlamentközi konferencia paramétereiről, és várja, hogy megállapodás jöjjön létre a nemzeti parlamentekkel az e téren folytatandó parlamentközi együttműködés új formáiról; emlékeztet a Lisszaboni Szerződés nemzeti parlamentek szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvének 9. cikkére, amely egyértelműen kimondja, hogy az Európai Unión belül a parlamentek közötti hatékony és rendszeres együttműködés megszervezésének és előmozdításának módját az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közösen határozzák meg; |
| --- | --- |

14.

fokozni kívánja az Unió nemzeti parlamentjeivel való együttműködést a KKBP és a KBVP demokratikus ellenőrzése terén annak érdekében, hogy kölcsönösen erősítsék egymás befolyását a többi uniós intézmény és a tagállamok politikai döntéseire, miközben teljes mértékben tiszteletben tartják a nemzeti parlamentek meglévő védelempolitikai előjogait; sajnálja, hogy az uniós tagállamok parlamentjei házelnökeinek 2011. április 4–5-i konferenciáján nem született megállapodás a KKBP-ről és KBVP-ről tartandó parlamentközi konferencia paramétereiről, és várja, hogy megállapodás jöjjön létre a nemzeti parlamentekkel az e téren folytatandó parlamentközi együttműködés új formáiról; emlékeztet a Lisszaboni Szerződés nemzeti parlamentek szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvének 9. cikkére, amely egyértelműen kimondja, hogy az Európai Unión belül a parlamentek közötti hatékony és rendszeres együttműködés megszervezésének és előmozdításának módját az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közösen határozzák meg;

| 15. | hangsúlyozza a Szerződések által a Bizottságra ruházott hatásköröket az Unió külső fellépéseinek egyéb dimenzióihoz kapcsolódó politikák és intézkedések végrehajtása, a jogalkotási javaslattétel, a közösségi költségvetés végrehajtása és a közösségi programok működtetése, valamint az Unió közös külső képviselete terén, a KKBP kivételével; felkéri a Tanácsot, a Bizottságot és a Parlamentet, hogy egymás előjogainak tiszteletben tartása mellett erősítsék meg együttműködésüket az EU külső fellépéseinek különböző területei közötti következetesség biztosítása érdekében, mivel ez növelné a KBVP eszközeinek hatékonyságát; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza a Szerződések által a Bizottságra ruházott hatásköröket az Unió külső fellépéseinek egyéb dimenzióihoz kapcsolódó politikák és intézkedések végrehajtása, a jogalkotási javaslattétel, a közösségi költségvetés végrehajtása és a közösségi programok működtetése, valamint az Unió közös külső képviselete terén, a KKBP kivételével; felkéri a Tanácsot, a Bizottságot és a Parlamentet, hogy egymás előjogainak tiszteletben tartása mellett erősítsék meg együttműködésüket az EU külső fellépéseinek különböző területei közötti következetesség biztosítása érdekében, mivel ez növelné a KBVP eszközeinek hatékonyságát;

| 16. | kiemeli, hogy az alelnök/főképviselő hatáskörei nem csupán „kettős szerepet” hordoznak, hanem a hatáskörök és legitimációs források egyesítését is jelentik, ami központi szerepet biztosít számára az EU külügyi fellépéseinek különböző eszközei, szereplői és eljárásai közötti koherencia megteremtésének folyamatában; felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy proaktívan értelmezze a saját szerepét, és folytasson konstruktív párbeszédet a Parlamenttel azon kettős erőfeszítés keretében, amely egyrészt arra irányul, hogy aktívan előmozdítsa a tagállamok közötti politikai konszenzust a KKBP-val és KBVP-val kapcsolatos stratégiai irányvonalak és politikai döntések vonatkozásában, másrészt arra, hogy összehangolja és hatékonyan koordinálja a KKBP-t és a KBVP-t, valamint teljes mértékben kiaknázza a KKBP, a KBVP és az Unió egyéb külső fellépései, valamint a külügyi hatással vagy vonatkozással rendelkező belpolitikák között adódó lehetséges szinergiákat; |
| --- | --- |

16.

kiemeli, hogy az alelnök/főképviselő hatáskörei nem csupán „kettős szerepet” hordoznak, hanem a hatáskörök és legitimációs források egyesítését is jelentik, ami központi szerepet biztosít számára az EU külügyi fellépéseinek különböző eszközei, szereplői és eljárásai közötti koherencia megteremtésének folyamatában; felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy proaktívan értelmezze a saját szerepét, és folytasson konstruktív párbeszédet a Parlamenttel azon kettős erőfeszítés keretében, amely egyrészt arra irányul, hogy aktívan előmozdítsa a tagállamok közötti politikai konszenzust a KKBP-val és KBVP-val kapcsolatos stratégiai irányvonalak és politikai döntések vonatkozásában, másrészt arra, hogy összehangolja és hatékonyan koordinálja a KKBP-t és a KBVP-t, valamint teljes mértékben kiaknázza a KKBP, a KBVP és az Unió egyéb külső fellépései, valamint a külügyi hatással vagy vonatkozással rendelkező belpolitikák között adódó lehetséges szinergiákat;

| 17. | úgy véli, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) kulcsszerepet játszik a KKBP-nak, a KBVP-nak és az uniós külső fellépések egyéb dimenzióinak teljes integrációján alapuló hatékony, átfogó megközelítés létrehozásában, nevezetesen a fejlesztési együttműködés, a kereskedelem és az energiabiztonsági politika terén; örül a tárgyalás kimenetelének, amely eredményeképpen létrejött az EKSZ mint az Unió intézményeinek és külső fellépései különböző dimenzióinak a szolgálatában álló struktúra és amely biztosította, hogy a Szolgálat a hatáskörök széles skálájával rendelkezzen, biztosítva ugyanakkor a Bizottsággal való szoros kapcsolatát anélkül, hogy korlátozná annak kiváltságait, és reméli, hogy az EU külső fellépéseivel kapcsolatos legfőbb pénzügyi eszközök stratégiai tervezésére irányuló megbízatásának gyakorlása során az EKSZ gondoskodik ezen eszközök koherens felhasználásáról az Unió alapelveinek és célkitűzéseinek előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) kulcsszerepet játszik a KKBP-nak, a KBVP-nak és az uniós külső fellépések egyéb dimenzióinak teljes integrációján alapuló hatékony, átfogó megközelítés létrehozásában, nevezetesen a fejlesztési együttműködés, a kereskedelem és az energiabiztonsági politika terén; örül a tárgyalás kimenetelének, amely eredményeképpen létrejött az EKSZ mint az Unió intézményeinek és külső fellépései különböző dimenzióinak a szolgálatában álló struktúra és amely biztosította, hogy a Szolgálat a hatáskörök széles skálájával rendelkezzen, biztosítva ugyanakkor a Bizottsággal való szoros kapcsolatát anélkül, hogy korlátozná annak kiváltságait, és reméli, hogy az EU külső fellépéseivel kapcsolatos legfőbb pénzügyi eszközök stratégiai tervezésére irányuló megbízatásának gyakorlása során az EKSZ gondoskodik ezen eszközök koherens felhasználásáról az Unió alapelveinek és célkitűzéseinek előmozdítása érdekében;

| 18. | újra hangsúlyozza, hogy az átfogó megközelítés keretében fokozni kellene a polgári és katonai válságkezelési struktúrák és képességek közötti koordinációt és jobban ki kellene aknázni az ezek közötti szinergiákat, megőrizve ugyanakkor a polgári és katonai szerepek közötti különbséget, valamint a különböző döntéshozatali mechanizmusokat és parancsnoklási láncokat; |
| --- | --- |

18.

újra hangsúlyozza, hogy az átfogó megközelítés keretében fokozni kellene a polgári és katonai válságkezelési struktúrák és képességek közötti koordinációt és jobban ki kellene aknázni az ezek közötti szinergiákat, megőrizve ugyanakkor a polgári és katonai szerepek közötti különbséget, valamint a különböző döntéshozatali mechanizmusokat és parancsnoklási láncokat;

| 19. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EKSZ ideiglenes szervezeti struktúrája nem foglalja magában a KBVP struktúráján belül a válságintézkedések tervezését és programozását, a konfliktusmegelőzést és a békeépítést végző valamennyi meglévő egységet a madridi megállapodásokkal összhangban; ezzel összefüggésben Válságkezelési Tanács felállítását kéri a Válságkezelési és Tervezési Igazgatóság (CMDP), a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat (CCPC), az Európai Unió Katonai Törzse (EUKT), az EU Helyzetelemző Központja (SITCEN), a békeépítési, konfliktusmegelőzési, közvetítési és biztonságpolitikai egységek, a Politikai és Biztonsági Bizottság (PSC) elnöksége, a földrajzi munkacsoportok és egyéb tematikus munkacsoportok, valamint – a körülmények függvényében – a Bizottság humanitárius segélyezési, polgári védelmi és belbiztonsági egységei részvételével, az alelnök/főképviselő és az ügyvezető főtitkár irányítása alatt, és kéri először e testület rendszeres üléseinek megszervezését; úgy véli, hogy ezen ülések koordinációját a válsághelyzetekre való reagálásért felelős ügyvezető igazgatónak kell ellátnia; felkéri az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy a Válságkezelési Tanácsot lássák el hatékony riasztási és vészhelyzeti rendszerrel, valamint egy nagy, az EKSZ épületében kialakított irányító helyiséggel, amely a hét minden napján, a nap 24 órájában biztosítja a megfigyelés lehetőségét, elkerülve ezáltal a műveletek közötti jelenleg előforduló párhuzamosságokat, amelyek kevéssé egyeztethetők össze azzal az igénnyel, hogy működjön egy megfelelő felügyeleti és gyorsreagálású rendszer; úgy véli, hogy rendszeres koordinációt és információcserét kell biztosítani e rendszer és a Bizottság által jelenleg kialakítás alatt álló Európai Vészhelyzeti Reagálási Központ között, hogy garantálják a megfelelő szinergiákat, miközben tiszteletben tartják egymás hatásköreit; másrészt kéri egy, a sürgős válságkezelésen túlmutató állandó, a fent említett szereplők részvételével létrejövő munkastruktúra kialakítását, hogy közös megközelítéseket dolgozzanak ki, például a jogállamiság vagy a biztonsági szektor reformja terén; harmadrészt középtávon kéri a jelenlegi berendezkedés felülvizsgálatát, hogy az EKSZ valóban integrált stratégiai tervezést és koncepcionális fejlesztést valósítson meg a válságkezelés és a békeépítés terén; |
| --- | --- |

19.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EKSZ ideiglenes szervezeti struktúrája nem foglalja magában a KBVP struktúráján belül a válságintézkedések tervezését és programozását, a konfliktusmegelőzést és a békeépítést végző valamennyi meglévő egységet a madridi megállapodásokkal összhangban; ezzel összefüggésben Válságkezelési Tanács felállítását kéri a Válságkezelési és Tervezési Igazgatóság (CMDP), a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat (CCPC), az Európai Unió Katonai Törzse (EUKT), az EU Helyzetelemző Központja (SITCEN), a békeépítési, konfliktusmegelőzési, közvetítési és biztonságpolitikai egységek, a Politikai és Biztonsági Bizottság (PSC) elnöksége, a földrajzi munkacsoportok és egyéb tematikus munkacsoportok, valamint – a körülmények függvényében – a Bizottság humanitárius segélyezési, polgári védelmi és belbiztonsági egységei részvételével, az alelnök/főképviselő és az ügyvezető főtitkár irányítása alatt, és kéri először e testület rendszeres üléseinek megszervezését; úgy véli, hogy ezen ülések koordinációját a válsághelyzetekre való reagálásért felelős ügyvezető igazgatónak kell ellátnia; felkéri az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy a Válságkezelési Tanácsot lássák el hatékony riasztási és vészhelyzeti rendszerrel, valamint egy nagy, az EKSZ épületében kialakított irányító helyiséggel, amely a hét minden napján, a nap 24 órájában biztosítja a megfigyelés lehetőségét, elkerülve ezáltal a műveletek közötti jelenleg előforduló párhuzamosságokat, amelyek kevéssé egyeztethetők össze azzal az igénnyel, hogy működjön egy megfelelő felügyeleti és gyorsreagálású rendszer; úgy véli, hogy rendszeres koordinációt és információcserét kell biztosítani e rendszer és a Bizottság által jelenleg kialakítás alatt álló Európai Vészhelyzeti Reagálási Központ között, hogy garantálják a megfelelő szinergiákat, miközben tiszteletben tartják egymás hatásköreit; másrészt kéri egy, a sürgős válságkezelésen túlmutató állandó, a fent említett szereplők részvételével létrejövő munkastruktúra kialakítását, hogy közös megközelítéseket dolgozzanak ki, például a jogállamiság vagy a biztonsági szektor reformja terén; harmadrészt középtávon kéri a jelenlegi berendezkedés felülvizsgálatát, hogy az EKSZ valóban integrált stratégiai tervezést és koncepcionális fejlesztést valósítson meg a válságkezelés és a békeépítés terén;

| 20. | úgy véli, hogy a Válságkezelési Tanács feladata egyrészt, hogy egységes vészhelyzeti intézkedési tervekkel lássa el az EKSZ-t a válsághelyzetek lehetséges színtereivel és forgatókönyveivel kapcsolatban, másrészt – részben egy válságplatformon keresztül – a válsághelyzetekre adott válasz konkrét kidolgozása az Unió rendelkezésére álló pénzügyi eszközök és képességek felhasználásának Brüsszelben vagy a helyszínen történő koordinálása révén, a polgári és katonai képességek KKBP/KBVP-n belüli mozgósításával és a közösségi eszközök használatával kapcsolatos speciális döntéshozatali folyamatok és jogalapok sérelme nélkül; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a Válságkezelési Tanács feladata egyrészt, hogy egységes vészhelyzeti intézkedési tervekkel lássa el az EKSZ-t a válsághelyzetek lehetséges színtereivel és forgatókönyveivel kapcsolatban, másrészt – részben egy válságplatformon keresztül – a válsághelyzetekre adott válasz konkrét kidolgozása az Unió rendelkezésére álló pénzügyi eszközök és képességek felhasználásának Brüsszelben vagy a helyszínen történő koordinálása révén, a polgári és katonai képességek KKBP/KBVP-n belüli mozgósításával és a közösségi eszközök használatával kapcsolatos speciális döntéshozatali folyamatok és jogalapok sérelme nélkül;

| 21. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni és racionálisabban kell elosztani és megszervezni az EKSZ-en és a Bizottságon belüli, a válsághelyzetekre való reagálást szolgáló polgári és katonai struktúrákat, szolgálatokat és egységeket:






  a) | kéri a CCPC polgári misszióik operatív tervezésével foglalkozó egységének a megerősítését; |
| --- | --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni és racionálisabban kell elosztani és megszervezni az EKSZ-en és a Bizottságon belüli, a válsághelyzetekre való reagálást szolgáló polgári és katonai struktúrákat, szolgálatokat és egységeket:

a)

kéri a CCPC polgári misszióik operatív tervezésével foglalkozó egységének a megerősítését;

| b) | megerősíti azon kérését, hogy a stabilitási eszköz 3. cikk szerinti válságintézkedéseinek tervezését és programozását végző Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálatot integrálják az EKSZ válságkezelési és békeépítési szervezeti egységeibe, és külön kéri az új külpolitikai eszközök 2. egysége részét képező – korábbi Relex/A2 – álláshelyek (12 AD és 5 AST poszt) EKSZ-hez való átcsoportosítását; kiemeli, hogy ez az átcsoportosítás a feltétele annak, hogy a Bizottság vonatkozó költségvetési sora alatti tartalék felszabadulhasson; |
| --- | --- |

b)

megerősíti azon kérését, hogy a stabilitási eszköz 3. cikk szerinti válságintézkedéseinek tervezését és programozását végző Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálatot integrálják az EKSZ válságkezelési és békeépítési szervezeti egységeibe, és külön kéri az új külpolitikai eszközök 2. egysége részét képező – korábbi Relex/A2 – álláshelyek (12 AD és 5 AST poszt) EKSZ-hez való átcsoportosítását; kiemeli, hogy ez az átcsoportosítás a feltétele annak, hogy a Bizottság vonatkozó költségvetési sora alatti tartalék felszabadulhasson;

| c) | támogatja egy közös szolgáltatási központ létrehozását a KBVP-missziók irányítására, amely egy intézményközi hivatalban egyesíti a Bizottság 3. egységét („Külpolitikai eszközök KKBP műveletei” – korábbi Relex/A3) és a CPCC missziótámogató egységét; megjegyzi, hogy az új szolgálat azáltal, hogy kezeli a KBVP polgári misszióival kapcsolatos személyzeti, logisztikai, beszerzési és pénzügyi kérdéseket, és mentesíti a misszióvezetőket adminisztratív feladataik egy része alól, nagyobb hatékonyságot biztosítana részben az adminisztratív feladatok (pl. a személyzet kiválasztása és felvétele) összevonása, részben pedig a beszerzéseknek és a felszerelések kezelésének központosítása révén; |
| --- | --- |

c)

támogatja egy közös szolgáltatási központ létrehozását a KBVP-missziók irányítására, amely egy intézményközi hivatalban egyesíti a Bizottság 3. egységét („Külpolitikai eszközök KKBP műveletei” – korábbi Relex/A3) és a CPCC missziótámogató egységét; megjegyzi, hogy az új szolgálat azáltal, hogy kezeli a KBVP polgári misszióival kapcsolatos személyzeti, logisztikai, beszerzési és pénzügyi kérdéseket, és mentesíti a misszióvezetőket adminisztratív feladataik egy része alól, nagyobb hatékonyságot biztosítana részben az adminisztratív feladatok (pl. a személyzet kiválasztása és felvétele) összevonása, részben pedig a beszerzéseknek és a felszerelések kezelésének központosítása révén;

| 22. | sajnálatát fejezi ki a 2010-re kitűzött Legfőbb Polgári Cél (Civilian Headline Goal) keretében a polgári képességek vonatkozásában elért szerény eredmények kapcsán, különösen a tagállamok által papíron rendelkezésre bocsátott, illetve a missziók számára ténylegesen rendelkezésre álló állomány közötti eltérés, továbbá az emberi erőforrások képzése területén elért igen korlátozott eredmény miatt (nincsenek közös szabványok, kevés képzési lehetőség került fel a „Goalkeeper” szoftveres környezetben működő „Schoolmaster” alkalmazásba); felkéri az alelnököt/főképviselőt, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy tegyenek összehangolt lépéseket a polgári képességek fejlesztésének újjáélesztésére, különösen a felvétel, a nemek közötti egyensúly, a képzés és a mozgósítás területén; különösen hangsúlyozza annak fontosságát, hogy továbbra is az EU által eddig kitűzött két „Legfőbb polgári cél” eredményeire kell építeni e nagyszabású kihívások leküzdése érdekében; kéri egy, a polgári képességek, különösen a képzés javítását és az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola polgári részének fejlesztését szolgáló közösségi mechanizmus létrehozását; |
| --- | --- |

22.

sajnálatát fejezi ki a 2010-re kitűzött Legfőbb Polgári Cél (Civilian Headline Goal) keretében a polgári képességek vonatkozásában elért szerény eredmények kapcsán, különösen a tagállamok által papíron rendelkezésre bocsátott, illetve a missziók számára ténylegesen rendelkezésre álló állomány közötti eltérés, továbbá az emberi erőforrások képzése területén elért igen korlátozott eredmény miatt (nincsenek közös szabványok, kevés képzési lehetőség került fel a „Goalkeeper” szoftveres környezetben működő „Schoolmaster” alkalmazásba); felkéri az alelnököt/főképviselőt, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy tegyenek összehangolt lépéseket a polgári képességek fejlesztésének újjáélesztésére, különösen a felvétel, a nemek közötti egyensúly, a képzés és a mozgósítás területén; különösen hangsúlyozza annak fontosságát, hogy továbbra is az EU által eddig kitűzött két „Legfőbb polgári cél” eredményeire kell építeni e nagyszabású kihívások leküzdése érdekében; kéri egy, a polgári képességek, különösen a képzés javítását és az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola polgári részének fejlesztését szolgáló közösségi mechanizmus létrehozását;

Biztonság és védelem

| 23. | megerősíti, hogy a hiteles, megbízható és rendelkezésre álló katonai képességek alapvető feltételei az önálló KBVP-nek és az átfogó megközelítésnek, és a tagállamoknak biztosítania kell ezeket; hangsúlyozza továbbá, hogy ezek a katonai képességek különböző célokra használhatók, nem utolsó sorban polgári jellegű célokra is, azon elvek keretében, amelyek nemzetközi téren megalapozzák az Unió fellépését és az uniós jogrend autonómiáját; |
| --- | --- |

23.

megerősíti, hogy a hiteles, megbízható és rendelkezésre álló katonai képességek alapvető feltételei az önálló KBVP-nek és az átfogó megközelítésnek, és a tagállamoknak biztosítania kell ezeket; hangsúlyozza továbbá, hogy ezek a katonai képességek különböző célokra használhatók, nem utolsó sorban polgári jellegű célokra is, azon elvek keretében, amelyek nemzetközi téren megalapozzák az Unió fellépését és az uniós jogrend autonómiáját;

| 24. | sajnálja az éles ellentétet a tagállamok által védelemre fordított évi 200 milliárd EUR, az EU rendelkezésére álló eszközök hiánya és az EU katonai műveleteihez szükséges, kínosan elhúzódó haderő-összeállító konferenciák között egy olyan időszakban, amikor mind a képességek, mind a személyzet terén túlkapacitás áll fenn; sajnálja, hogy a haderő-összeállítás módszere több mint tizenkét éven át nem hozott tényleges javulást a KBVP-missziók rendelkezésére álló katonai képességek mennyisége és minősége terén; hangsúlyozza, hogy rendszeresen értékelni kell a katonai képességek javulását; rámutat, hogy egyre nagyobb szakadék figyelhető meg a külföldön jelentkező növekvő igény és a tagállamok által az Unió rendelkezésére bocsátott erőforrások között; |
| --- | --- |

24.

sajnálja az éles ellentétet a tagállamok által védelemre fordított évi 200 milliárd EUR, az EU rendelkezésére álló eszközök hiánya és az EU katonai műveleteihez szükséges, kínosan elhúzódó haderő-összeállító konferenciák között egy olyan időszakban, amikor mind a képességek, mind a személyzet terén túlkapacitás áll fenn; sajnálja, hogy a haderő-összeállítás módszere több mint tizenkét éven át nem hozott tényleges javulást a KBVP-missziók rendelkezésére álló katonai képességek mennyisége és minősége terén; hangsúlyozza, hogy rendszeresen értékelni kell a katonai képességek javulását; rámutat, hogy egyre nagyobb szakadék figyelhető meg a külföldön jelentkező növekvő igény és a tagállamok által az Unió rendelkezésére bocsátott erőforrások között;

| 25. | aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a jelenlegi gazdasági megszorítások esetleg európai szinten nem összehangolt megvonásokat és további párhuzamosságokat eredményezhetnek, amelyek akár magát a KBVP létét is megkérdőjelezhetik, miközben a megszorításoknak inkább arra kellene ösztönözniük a tagállamokat, hogy takarékosabb védelmi politikát folytassanak oly módon, hogy védelmi képességeiket, költségvetésüket és követelményeiket nagyobb arányban egyesítik és osztják meg, polgáraik nagyobb fokú biztonságát is garantálva ezáltal; felszólítja a tagállamokat, hogy védelmi költségvetéseik tekintetében alakítsanak ki nagyobb átláthatóságot; |
| --- | --- |

25.

aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a jelenlegi gazdasági megszorítások esetleg európai szinten nem összehangolt megvonásokat és további párhuzamosságokat eredményezhetnek, amelyek akár magát a KBVP létét is megkérdőjelezhetik, miközben a megszorításoknak inkább arra kellene ösztönözniük a tagállamokat, hogy takarékosabb védelmi politikát folytassanak oly módon, hogy védelmi képességeiket, költségvetésüket és követelményeiket nagyobb arányban egyesítik és osztják meg, polgáraik nagyobb fokú biztonságát is garantálva ezáltal; felszólítja a tagállamokat, hogy védelmi költségvetéseik tekintetében alakítsanak ki nagyobb átláthatóságot;

| 26. | emlékeztet rá, hogy a KKBP és a KBVP a leszereléshez és a fegyverek elterjedésének megakadályozásához kell, hogy vezessenek, a kézi- és könnyűfegyverektől (SALW) kezdve a nukleáris robbanófejekig és a ballisztikus rakétákig; sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy kezelje prioritásként ezt a politikát, mégpedig egy új megelőző intézkedéssorozat előmozdításával, amely az aknákkal, a kazettás bombákkal, a szegényített uránt tartalmazó lőszerekkel, a kézi- és könnyűfegyverekkel, a tömegpusztító biológiai, vegyi és atomfegyverekkel és ezek hordozóeszközeivel kapcsolatos problémák megoldására irányul; nyomatékosan kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy évente számoljon be az Európai Parlamentnek az atomsorompó-szerződés 2010. évi felülvizsgálati konferenciáján született megállapodások, valamint a leszerelésről és a fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló cselekvési tervének végrehajtásáról; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet rá, hogy a KKBP és a KBVP a leszereléshez és a fegyverek elterjedésének megakadályozásához kell, hogy vezessenek, a kézi- és könnyűfegyverektől (SALW) kezdve a nukleáris robbanófejekig és a ballisztikus rakétákig; sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy kezelje prioritásként ezt a politikát, mégpedig egy új megelőző intézkedéssorozat előmozdításával, amely az aknákkal, a kazettás bombákkal, a szegényített uránt tartalmazó lőszerekkel, a kézi- és könnyűfegyverekkel, a tömegpusztító biológiai, vegyi és atomfegyverekkel és ezek hordozóeszközeivel kapcsolatos problémák megoldására irányul; nyomatékosan kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy évente számoljon be az Európai Parlamentnek az atomsorompó-szerződés 2010. évi felülvizsgálati konferenciáján született megállapodások, valamint a leszerelésről és a fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló cselekvési tervének végrehajtásáról;

| 27. | sajnálja a védelmi programok gyakran előforduló párhuzamos meglétét az Unióban, így például a páncélozott járművekre vonatkozó 20-nál is több program, a 6 különböző támadótengeralattjáró-program, a föld-levegő rakétákkal kapcsolatos 5 program és a 3 harcirepülőgép-program meglétét, ami azt jelenti, hogy nem valósul meg a méretgazdaságosság, a korlátozott erőforrásokat elvesztegetik és az európai védelmi felszerelések árait túl magasra emelik, ami ráadásul az európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) tartós széttöredezettségéhez vezet, rontja a biztonsághoz kapcsolódó európai ipar egészének versenyképességét, és e tekintetben közvetlenül veszélyezteti a technológiai vezető szerepet és a foglalkoztatást; |
| --- | --- |

27.

sajnálja a védelmi programok gyakran előforduló párhuzamos meglétét az Unióban, így például a páncélozott járművekre vonatkozó 20-nál is több program, a 6 különböző támadótengeralattjáró-program, a föld-levegő rakétákkal kapcsolatos 5 program és a 3 harcirepülőgép-program meglétét, ami azt jelenti, hogy nem valósul meg a méretgazdaságosság, a korlátozott erőforrásokat elvesztegetik és az európai védelmi felszerelések árait túl magasra emelik, ami ráadásul az európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) tartós széttöredezettségéhez vezet, rontja a biztonsághoz kapcsolódó európai ipar egészének versenyképességét, és e tekintetben közvetlenül veszélyezteti a technológiai vezető szerepet és a foglalkoztatást;

| 28. | megerősíti, hogy minden fent említett kérdésben határozott, hosszú távú és közös politikai akaratra van szükség, amely teljes mértékben kiaknázza a Lisszaboni Szerződésben rejlő lehetőségeket, továbbá megerősíti azt, hogy a közös védelem irányába való fokozatos elmozdulást célzó közös védelmi politikának erősítenie kell az EU válsághelyzetekre való reagáló képességét és a hosszú távú békeépítést biztosító képességeit, illetve mindenekelőtt biztosítania kell Európa stratégiai önállóságát és cselekvőképességét; kéri továbbá, hogy az Európai Tanács egyik rendkívüli ülését szenteljék az európai biztonság és védelem témájának; megismétli az európai biztonságról és védelemről szóló fehér könyv kidolgozására irányuló felhívását, és kéri, hogy e folyamatba vonják be valamennyi uniós érdekelt felet, és a dokumentum épüljön a valamennyi tagállamban elvégzendő nemzeti védelmi és biztonsági felülvizsgálatokra, amelyeket egy közös sablon alapján végeznek el, és amelyek lehetővé teszik a jelenlegi képességek és tervezési feltételezések erősségeinek és gyenge pontjainak közvetlen összehasonlítását; |
| --- | --- |

28.

megerősíti, hogy minden fent említett kérdésben határozott, hosszú távú és közös politikai akaratra van szükség, amely teljes mértékben kiaknázza a Lisszaboni Szerződésben rejlő lehetőségeket, továbbá megerősíti azt, hogy a közös védelem irányába való fokozatos elmozdulást célzó közös védelmi politikának erősítenie kell az EU válsághelyzetekre való reagáló képességét és a hosszú távú békeépítést biztosító képességeit, illetve mindenekelőtt biztosítania kell Európa stratégiai önállóságát és cselekvőképességét; kéri továbbá, hogy az Európai Tanács egyik rendkívüli ülését szenteljék az európai biztonság és védelem témájának; megismétli az európai biztonságról és védelemről szóló fehér könyv kidolgozására irányuló felhívását, és kéri, hogy e folyamatba vonják be valamennyi uniós érdekelt felet, és a dokumentum épüljön a valamennyi tagállamban elvégzendő nemzeti védelmi és biztonsági felülvizsgálatokra, amelyeket egy közös sablon alapján végeznek el, és amelyek lehetővé teszik a jelenlegi képességek és tervezési feltételezések erősségeinek és gyenge pontjainak közvetlen összehasonlítását;

| 29. | nyomatékosan felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák az Európai Védelmi Ügynökséget mint szakértő uniós ügynökséget, amelyet azzal a szereppel ruháztak fel, hogy azonosítsa és fejlessze a védelmi képességeket a válságkezelés területén, továbbá előmozdítsa és fokozza az európai fegyverzeti együttműködést; |
| --- | --- |

29.

nyomatékosan felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák az Európai Védelmi Ügynökséget mint szakértő uniós ügynökséget, amelyet azzal a szereppel ruháztak fel, hogy azonosítsa és fejlessze a védelmi képességeket a válságkezelés területén, továbbá előmozdítsa és fokozza az európai fegyverzeti együttműködést;

| 30. | megjegyzi, hogy a biztonsági és védelmi együttműködésre irányuló 2010. november 2-i francia-brit megállapodás az Európai Unióról szóló szerződés keretén kívül született; reméli azonban, hogy ez a francia-brit együttműködésre irányuló legutóbbi kísérlet katalizátorként szolgál majd a későbbi európai szintű előrelépések számára, az uniós intézményi keretnek, a logikus racionalizációs követelményeknek, valamint az interoperabilitásnak és a költséghatékonyságnak megfelelően; hangsúlyozza, hogy az Európai Védelmi Ügynökségnek támogató szerepet kell játszania ebben az összefüggésben; úgy véli, hogy a francia-brit védelmi együttműködésnek útitervet kell kínálnia a képességtervezésen és kölcsönös függőségen alapuló hatékonyabb európai védelmi együttműködés számára; sürgeti Franciaország és az Egyesült Királyság kormányát, hogy kötelezzék el magukat a jövőbeli európai többoldalú képesség-összevonási és -megosztási rendszerek mellett; |
| --- | --- |

30.

megjegyzi, hogy a biztonsági és védelmi együttműködésre irányuló 2010. november 2-i francia-brit megállapodás az Európai Unióról szóló szerződés keretén kívül született; reméli azonban, hogy ez a francia-brit együttműködésre irányuló legutóbbi kísérlet katalizátorként szolgál majd a későbbi európai szintű előrelépések számára, az uniós intézményi keretnek, a logikus racionalizációs követelményeknek, valamint az interoperabilitásnak és a költséghatékonyságnak megfelelően; hangsúlyozza, hogy az Európai Védelmi Ügynökségnek támogató szerepet kell játszania ebben az összefüggésben; úgy véli, hogy a francia-brit védelmi együttműködésnek útitervet kell kínálnia a képességtervezésen és kölcsönös függőségen alapuló hatékonyabb európai védelmi együttműködés számára; sürgeti Franciaország és az Egyesült Királyság kormányát, hogy kötelezzék el magukat a jövőbeli európai többoldalú képesség-összevonási és -megosztási rendszerek mellett;

| 31. | hangsúlyozza, hogy az állandó strukturált együttműködést (PESCO) a Szerződés olyan eszközként határozza meg, amely jogi biztosítékokat nyújt és kötelezettségeket állapít meg, továbbá gazdasági szükség idején elősegíti a KBVP eszközeinek jobb hasznosítását és a tagállamok közötti konszenzus hiányának áthidalását; felkéri továbbá a Tanácsot és a tagállamokat, hogy további késedelem nélkül határozzák meg az ilyen együttműködések célkitűzéseit és tartalmát minden olyan tagállam bevonásával, amely bizonyítja, hogy erre megvan a politikai akarata és katonai képessége; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy az állandó strukturált együttműködést (PESCO) a Szerződés olyan eszközként határozza meg, amely jogi biztosítékokat nyújt és kötelezettségeket állapít meg, továbbá gazdasági szükség idején elősegíti a KBVP eszközeinek jobb hasznosítását és a tagállamok közötti konszenzus hiányának áthidalását; felkéri továbbá a Tanácsot és a tagállamokat, hogy további késedelem nélkül határozzák meg az ilyen együttműködések célkitűzéseit és tartalmát minden olyan tagállam bevonásával, amely bizonyítja, hogy erre megvan a politikai akarata és katonai képessége;

| 32. | szükségesnek tartja a védelmi miniszterek szerepének a megerősítését a Külügyek Tanácsának struktúráján belül; |
| --- | --- |

32.

szükségesnek tartja a védelmi miniszterek szerepének a megerősítését a Külügyek Tanácsának struktúráján belül;

| 33. | emlékeztet rá, hogy a kölcsönös segítségnyújtási záradék tényleges szolidaritásra vonatkozó jogi kötelezettséget jelent valamely uniós tagállam területét érő külső fegyveres támadás esetére, ami nincs ellentmondásban a NATO-nak az európai biztonsági szerkezetben betöltött szerepével, ugyanakkor tiszteletben tartja egyes uniós tagállamok semlegességét is; ezért úgy véli, hogy el kell gondolkodni a kölcsönös segítségnyújtási záradék tényleges hatásáról, szembenézve a végrehajtási rendelkezések megoldatlan pontjaival, amelyek kikerültek az Európai Unió működéséről szóló szerződés tervezetéből; felhív politikai irányvonalak kidolgozására, különösen a módosított Brüsszeli Szerződés (NYEU) nemrégiben történt megszűnése miatt; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet rá, hogy a kölcsönös segítségnyújtási záradék tényleges szolidaritásra vonatkozó jogi kötelezettséget jelent valamely uniós tagállam területét érő külső fegyveres támadás esetére, ami nincs ellentmondásban a NATO-nak az európai biztonsági szerkezetben betöltött szerepével, ugyanakkor tiszteletben tartja egyes uniós tagállamok semlegességét is; ezért úgy véli, hogy el kell gondolkodni a kölcsönös segítségnyújtási záradék tényleges hatásáról, szembenézve a végrehajtási rendelkezések megoldatlan pontjaival, amelyek kikerültek az Európai Unió működéséről szóló szerződés tervezetéből; felhív politikai irányvonalak kidolgozására, különösen a módosított Brüsszeli Szerződés (NYEU) nemrégiben történt megszűnése miatt;

| 34. | elismeri, hogy a KBVP kidolgozása során a politikai és az intézményi rész lezárása után itt az ideje, hogy a katonai képességek terén végre konkrét eredményeket mutassunk fel; kiemeli, hogy a Lisszaboni Szerződés rendelkezései óriási lehetőségeket kínálnak e képességek fejlesztésének előmozdítása és az EU védelmi politikája progresszív kereteinek kialakítása terén, továbbá megerősíti, hogy szükség van ezek mielőbbi hatékony felhasználására; |
| --- | --- |

34.

elismeri, hogy a KBVP kidolgozása során a politikai és az intézményi rész lezárása után itt az ideje, hogy a katonai képességek terén végre konkrét eredményeket mutassunk fel; kiemeli, hogy a Lisszaboni Szerződés rendelkezései óriási lehetőségeket kínálnak e képességek fejlesztésének előmozdítása és az EU védelmi politikája progresszív kereteinek kialakítása terén, továbbá megerősíti, hogy szükség van ezek mielőbbi hatékony felhasználására;

| 35. | ajánlja a tagállamoknak, hogy teljes mértékben kötelezzék el magukat a minőségi szempontokat egyre inkább szem előtt tartó katonai képességek biztosítása és fenntarthatósága mellett; egyetért a genti informális védelmi miniszteri találkozón, valamint a német-svéd tanulmányban és a weimari kezdeményezésben megfogalmazott kérésekkel, és azt kéri, hogy késlekedés nélkül kezdjék meg az operatív szakaszt, összhangban a 2010. decemberi Tanácsi következtetéseivel, amely találkozón a védelmi miniszterek egyetértettek abban, hogy az EVÜ-nek fokoznia kell tevékenységét annak érdekében, hogy – többek között egy „bölcsek tanácsa” jellegű testület támogatásával – elősegítse azoknak a területeknek a meghatározását, ahol lehetőség van a katonai képességek összevonására és megosztására; hangsúlyozza, hogy nagy szükség van ezen új képességfejlesztési megközelítés sikerére; felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák be a Tanács 2010. decemberi ülésén kitűzött határidőt; emlékeztet arra, hogy mind a 27 uniós tagállam fegyveres erőinek vezérkari főnökeit megbízták azzal a feladattal, hogy 2011 májusáig világítsák át képességeiket, továbbá az EU Katonai Törzsét megbízták azzal, hogy használja fel ezeket az adatokat a 2011 közepéig elkészítendő áttekintéshez, az EU védelmi miniszterei pedig ezen év végéig fogadják el végleges következtetéseiket; felszólítja az Ügynökséget, hogy kezelje ezt az új kezdeményezést prioritásként, és készítsen listát új, lehetséges együttműködési projektekről (olyan területeken, mint például a műholdas távközlés, az orvosi támogatás, a hajózási logisztika és a kiberbiztonság) a párhuzamos kiadások elkerülése és az interoperabilitás növelése érdekében; |
| --- | --- |

35.

ajánlja a tagállamoknak, hogy teljes mértékben kötelezzék el magukat a minőségi szempontokat egyre inkább szem előtt tartó katonai képességek biztosítása és fenntarthatósága mellett; egyetért a genti informális védelmi miniszteri találkozón, valamint a német-svéd tanulmányban és a weimari kezdeményezésben megfogalmazott kérésekkel, és azt kéri, hogy késlekedés nélkül kezdjék meg az operatív szakaszt, összhangban a 2010. decemberi Tanácsi következtetéseivel, amely találkozón a védelmi miniszterek egyetértettek abban, hogy az EVÜ-nek fokoznia kell tevékenységét annak érdekében, hogy – többek között egy „bölcsek tanácsa” jellegű testület támogatásával – elősegítse azoknak a területeknek a meghatározását, ahol lehetőség van a katonai képességek összevonására és megosztására; hangsúlyozza, hogy nagy szükség van ezen új képességfejlesztési megközelítés sikerére; felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák be a Tanács 2010. decemberi ülésén kitűzött határidőt; emlékeztet arra, hogy mind a 27 uniós tagállam fegyveres erőinek vezérkari főnökeit megbízták azzal a feladattal, hogy 2011 májusáig világítsák át képességeiket, továbbá az EU Katonai Törzsét megbízták azzal, hogy használja fel ezeket az adatokat a 2011 közepéig elkészítendő áttekintéshez, az EU védelmi miniszterei pedig ezen év végéig fogadják el végleges következtetéseiket; felszólítja az Ügynökséget, hogy kezelje ezt az új kezdeményezést prioritásként, és készítsen listát új, lehetséges együttműködési projektekről (olyan területeken, mint például a műholdas távközlés, az orvosi támogatás, a hajózási logisztika és a kiberbiztonság) a párhuzamos kiadások elkerülése és az interoperabilitás növelése érdekében;

| 36. | csatlakozik a 2011 januárjában összeült Külügyek Tanácsa által megfogalmazott ajánlásokhoz, amelyek arra szólítják fel az alelnököt/főképviselőt, hogy foglalkozzon a weimari kezdeményezések által megfogalmazott kérdésekkel annak érdekében, hogy a 2011 közepén megrendezendő Külügyek Tanácsa alkalmával a főképviselő által benyújtandó jelentés alapján konkrét fellépéseket lehessen indítani, hogy a lehető leggyorsabban, az év végéig konkrét eredmények születhessenek, ideértve annak a lehetőségét is, hogy ezeket a kezdeményezéseket más érdekelt tagállamokra is kiterjesszék; |
| --- | --- |

36.

csatlakozik a 2011 januárjában összeült Külügyek Tanácsa által megfogalmazott ajánlásokhoz, amelyek arra szólítják fel az alelnököt/főképviselőt, hogy foglalkozzon a weimari kezdeményezések által megfogalmazott kérdésekkel annak érdekében, hogy a 2011 közepén megrendezendő Külügyek Tanácsa alkalmával a főképviselő által benyújtandó jelentés alapján konkrét fellépéseket lehessen indítani, hogy a lehető leggyorsabban, az év végéig konkrét eredmények születhessenek, ideértve annak a lehetőségét is, hogy ezeket a kezdeményezéseket más érdekelt tagállamokra is kiterjesszék;

| 37. | megerősíti, hogy az EU-nak rendelkeznie kellene egy állandó polgári-katonai tervezési és irányítási kapacitással vagy operatív főhadiszállással, amely lehetővé teszi a gyorsabb és költséghatékonyabb uniós reagálást, hogy ezáltal túllépjen a polgári és katonai tervezési és irányítási képességek között jelenleg fennálló aszimmetrián; rámutat, hogy a Berlin Plusz megállapodások alkalmazása eddig csekély mértékű volt, mivel csak a korábbi NATO-missziók átvételére korlátozódott, és felhívja a figyelmet az 5 „vezető államban” (framework nation) működő nemzeti operatív főhadiszállások használatára épülő rendszer problémáira, amelyek az előzetes tervezés elmaradásával súlyosbítják a haderő-felállítás nehézségeit, valamint a polgári és katonai képességek koordinálásának fokozódó összetettségét; |
| --- | --- |

37.

megerősíti, hogy az EU-nak rendelkeznie kellene egy állandó polgári-katonai tervezési és irányítási kapacitással vagy operatív főhadiszállással, amely lehetővé teszi a gyorsabb és költséghatékonyabb uniós reagálást, hogy ezáltal túllépjen a polgári és katonai tervezési és irányítási képességek között jelenleg fennálló aszimmetrián; rámutat, hogy a Berlin Plusz megállapodások alkalmazása eddig csekély mértékű volt, mivel csak a korábbi NATO-missziók átvételére korlátozódott, és felhívja a figyelmet az 5 „vezető államban” (framework nation) működő nemzeti operatív főhadiszállások használatára épülő rendszer problémáira, amelyek az előzetes tervezés elmaradásával súlyosbítják a haderő-felállítás nehézségeit, valamint a polgári és katonai képességek koordinálásának fokozódó összetettségét;

| 38. | úgy véli, hogy – bár felállítása üdvözlendő első lépésnek tekinthető – a jelenlegi operatív központ teljesítménye elmarad az állandó operatív főhadiszálláshoz fűzött kívánalmaktól, ezért állandó struktúrával kell felruházni és képessé kell tenni a nagyobb missziók irányítására megfelelő humánerőforrás és operatív infrastruktúra biztosításával, és ki kell küszöbölni az Unió kommunikációs és információs infrastruktúrájának megbízhatatlanságát, amely elsősorban az állandó parancsnoklási és ellenőrzési (C2) struktúra (és a releváns jogi keret) hiányából fakad, és amely negatívan érintheti a helyzetismeretet is; támogatja a katonai operatív főhadiszállás és a polgári operatív főhadiszállás egy helyen való működtetését annak érdekében, hogy – az elkülönült polgári és katonai parancsnoklási láncok, döntéshozatali folyamatok és pénzügyi mechanizmusok tiszteletben tartása mellett – a lehetséges szinergiák maximális kihasználása révén az így kialakított központ képes legyen a katonai és polgári műveletek teljes körének irányítására; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy – bár felállítása üdvözlendő első lépésnek tekinthető – a jelenlegi operatív központ teljesítménye elmarad az állandó operatív főhadiszálláshoz fűzött kívánalmaktól, ezért állandó struktúrával kell felruházni és képessé kell tenni a nagyobb missziók irányítására megfelelő humánerőforrás és operatív infrastruktúra biztosításával, és ki kell küszöbölni az Unió kommunikációs és információs infrastruktúrájának megbízhatatlanságát, amely elsősorban az állandó parancsnoklási és ellenőrzési (C2) struktúra (és a releváns jogi keret) hiányából fakad, és amely negatívan érintheti a helyzetismeretet is; támogatja a katonai operatív főhadiszállás és a polgári operatív főhadiszállás egy helyen való működtetését annak érdekében, hogy – az elkülönült polgári és katonai parancsnoklási láncok, döntéshozatali folyamatok és pénzügyi mechanizmusok tiszteletben tartása mellett – a lehetséges szinergiák maximális kihasználása révén az így kialakított központ képes legyen a katonai és polgári műveletek teljes körének irányítására;

| 39. | üdvözli, hogy az alelnök/főképviselő a weimari kezdeményezésre adott válaszában elismeri, hogy az EU-nak katonai vezetési képességgel kell rendelkeznie; egyetért azzal, hogy az alelnök/főképviselő által kért költséghatékonysági elemzésnek figyelembe kell vennie az uniós operatív főhadiszállás hiányából eredő költségeket is; kinyilvánítja azon szándékát, hogy elősegítse egy erről, valamint az új rendszer lehetséges költségeiről és pénzügyi mechanizmusairól szóló tanulmány elkészítését; |
| --- | --- |

39.

üdvözli, hogy az alelnök/főképviselő a weimari kezdeményezésre adott válaszában elismeri, hogy az EU-nak katonai vezetési képességgel kell rendelkeznie; egyetért azzal, hogy az alelnök/főképviselő által kért költséghatékonysági elemzésnek figyelembe kell vennie az uniós operatív főhadiszállás hiányából eredő költségeket is; kinyilvánítja azon szándékát, hogy elősegítse egy erről, valamint az új rendszer lehetséges költségeiről és pénzügyi mechanizmusairól szóló tanulmány elkészítését;

| 40. | elismeri a taktikai egységek hatékonyságát, azonban kéri, hogy a nagyobb fokú rugalmasság és a hatékonyság további fokozása érdekében vizsgálják meg e – bevetésre eddig nem került – taktikai egységek koncepcióját és szerkezetét; úgy véli, hogy






  — | fontolóra kell venni a két taktikai egység egyikének a résképességek és/vagy a vegyes (polgári és katonai) megközelítést igénylő, kevésbé súlyos konfliktusok megoldására alkalmas képességek irányába való specializációját; |
| --- | --- | --- |

40.

elismeri a taktikai egységek hatékonyságát, azonban kéri, hogy a nagyobb fokú rugalmasság és a hatékonyság további fokozása érdekében vizsgálják meg e – bevetésre eddig nem került – taktikai egységek koncepcióját és szerkezetét; úgy véli, hogy

—

fontolóra kell venni a két taktikai egység egyikének a résképességek és/vagy a vegyes (polgári és katonai) megközelítést igénylő, kevésbé súlyos konfliktusok megoldására alkalmas képességek irányába való specializációját;

| — | az operatív költségeket az ATHENA mechanizmus számlájára kell terhelni, amelynek a felülvizsgálata a lengyel elnökség alatt lesz esedékes; |
| --- | --- |

—

az operatív költségeket az ATHENA mechanizmus számlájára kell terhelni, amelynek a felülvizsgálata a lengyel elnökség alatt lesz esedékes;

| 41. | kiemeli, hogy a Szerződés utal az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) részvételével meghatározandó európai fegyverzet- és képességpolitikára, és kéri az uniós intézményeket, testületeket és a tagállamokat, hogy működjenek együtt e politika kidolgozásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

41.

kiemeli, hogy a Szerződés utal az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) részvételével meghatározandó európai fegyverzet- és képességpolitikára, és kéri az uniós intézményeket, testületeket és a tagállamokat, hogy működjenek együtt e politika kidolgozásában és végrehajtásában;

| 42. | szoros együttműködést szorgalmaz az ügynökség és a Bizottság között a kettős felhasználású képességek megerősítése terén annak érdekében, hogy megtalálják a biztonsággal kapcsolatos kutatás legátfogóbb megközelítését és a polgári és katonai erőforrások szinergiákban gazdagabb kezelésének módját, különösen a kutatási és technológiafejlesztési keretprogram biztonsággal kapcsolatos témáján keresztül; ezért nagyra értékeli a jövőben elindítandó 8. keretprogramot, amely a külső biztonság kérdésével is foglalkozik; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy ismerje el a válságkezelés polgári-katonai jellegét, és mérlegelje a polgári alkalmazásokkal rendelkező biztonsági és védelmi kutatás közösségi forrásokból való finanszírozását; megjegyzi azonban, hogy ennek az együttműködésnek nem szabad meghaladnia a békefenntartással, a konfliktusmegelőzéssel, a nemzetközi biztonság megerősítésével és a válságkezeléssel kapcsolatos polgári-katonai együttműködéshez szükséges szintet; |
| --- | --- |

42.

szoros együttműködést szorgalmaz az ügynökség és a Bizottság között a kettős felhasználású képességek megerősítése terén annak érdekében, hogy megtalálják a biztonsággal kapcsolatos kutatás legátfogóbb megközelítését és a polgári és katonai erőforrások szinergiákban gazdagabb kezelésének módját, különösen a kutatási és technológiafejlesztési keretprogram biztonsággal kapcsolatos témáján keresztül; ezért nagyra értékeli a jövőben elindítandó 8. keretprogramot, amely a külső biztonság kérdésével is foglalkozik; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy ismerje el a válságkezelés polgári-katonai jellegét, és mérlegelje a polgári alkalmazásokkal rendelkező biztonsági és védelmi kutatás közösségi forrásokból való finanszírozását; megjegyzi azonban, hogy ennek az együttműködésnek nem szabad meghaladnia a békefenntartással, a konfliktusmegelőzéssel, a nemzetközi biztonság megerősítésével és a válságkezeléssel kapcsolatos polgári-katonai együttműködéshez szükséges szintet;

| 43. | sürgeti az EVÜ vezetőjét (alelnök/főképviselő) és a Tanácsot, hogy megfelelő időben terjesszen elő egy új tanácsi határozatot az EVÜ létrehozásáról az EVÜ Lisszaboni Szerződésben ismertetett új szerepe alapján; a Lisszaboni Szerződés és annak az EVÜ-t érintő vonatkozásai fényében megkérdőjelezi az EVÜ jelenlegi, 2004-re visszavezethető jogalapját; felszólítja a Tanácsot, hogy tájékoztassa az Európai Parlamentet az EVÜ létrehozására vonatkozó tanácsi közös fellépés azon szükséges módosításairól, melyeket az EVÜ Lisszaboni Szerződésbe való beemelése tett szükségessé; |
| --- | --- |

43.

sürgeti az EVÜ vezetőjét (alelnök/főképviselő) és a Tanácsot, hogy megfelelő időben terjesszen elő egy új tanácsi határozatot az EVÜ létrehozásáról az EVÜ Lisszaboni Szerződésben ismertetett új szerepe alapján; a Lisszaboni Szerződés és annak az EVÜ-t érintő vonatkozásai fényében megkérdőjelezi az EVÜ jelenlegi, 2004-re visszavezethető jogalapját; felszólítja a Tanácsot, hogy tájékoztassa az Európai Parlamentet az EVÜ létrehozására vonatkozó tanácsi közös fellépés azon szükséges módosításairól, melyeket az EVÜ Lisszaboni Szerződésbe való beemelése tett szükségessé;

| 44. | fontosnak tartja az Európai Bizottság, az Európai Parlament, az EVÜ és a résztvevő tagállamok közötti erős partnerség kialakítását a 8. keretprogram előkészítése terén az uniós szinten közös érdeket szolgáló technológiai területeken történő beruházások előmozdítása érdekében, figyelembe véve azt is, hogy ma Európában a védelmi célú kutatás-fejlesztésre (K+F) szánt költségvetés az Egyesült Államok azonos célú költségvetésének mindössze 10 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

44.

fontosnak tartja az Európai Bizottság, az Európai Parlament, az EVÜ és a résztvevő tagállamok közötti erős partnerség kialakítását a 8. keretprogram előkészítése terén az uniós szinten közös érdeket szolgáló technológiai területeken történő beruházások előmozdítása érdekében, figyelembe véve azt is, hogy ma Európában a védelmi célú kutatás-fejlesztésre (K+F) szánt költségvetés az Egyesült Államok azonos célú költségvetésének mindössze 10 %-át teszi ki;

| 45. | erőteljes együttműködést kér az EVÜ és a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezet (OCCAR) között; tájékoztatást kér az EVÜ vezetőjétől (alelnök/főképviselő) a 2009 áprilisában elindult együttműködésükre vonatkozó adminisztratív megállapodásról folyó tárgyalások eredményeiről; |
| --- | --- |

45.

erőteljes együttműködést kér az EVÜ és a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezet (OCCAR) között; tájékoztatást kér az EVÜ vezetőjétől (alelnök/főképviselő) a 2009 áprilisában elindult együttműködésükre vonatkozó adminisztratív megállapodásról folyó tárgyalások eredményeiről;

| 46. | megerősíti, hogy az önálló és hiteles KBVP alapvető feltétele a versenyképesebb és hatékonyabb, és közbeszerzésre nyitott európai védelmi és biztonsági piac, valamint egy megerősített európai védelmi technológiai és ipari alap létrehozása, amely figyelembe veszi a legfontosabb ipari képességeket, az országok közötti ellátás biztonságát, a széleskörű és változatos beszállítói bázist és a fokozottabb fegyverzeti együttműködést; |
| --- | --- |

46.

megerősíti, hogy az önálló és hiteles KBVP alapvető feltétele a versenyképesebb és hatékonyabb, és közbeszerzésre nyitott európai védelmi és biztonsági piac, valamint egy megerősített európai védelmi technológiai és ipari alap létrehozása, amely figyelembe veszi a legfontosabb ipari képességeket, az országok közötti ellátás biztonságát, a széleskörű és változatos beszállítói bázist és a fokozottabb fegyverzeti együttműködést;

| 47. | rámutat arra, hogy a védelmi és biztonsági termékek európai piaca szempontjából alapvető fontosságú, hogy valamennyi tagállam átültesse az alábbi irányelveket nemzeti jogrendjébe:






  — | (2011. június 30-ig) 2009/43/EK irányelv a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferéről, és |
| --- | --- | --- |

47.

rámutat arra, hogy a védelmi és biztonsági termékek európai piaca szempontjából alapvető fontosságú, hogy valamennyi tagállam átültesse az alábbi irányelveket nemzeti jogrendjébe:

—

(2011. június 30-ig) 2009/43/EK irányelv a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferéről, és

| — | (2011. augusztus 31-ig) 2009/81/EK irányelv a honvédelem és biztonság területén odaítélt szerződések odaítélési eljárásának az összehangolásáról; |
| --- | --- |

—

(2011. augusztus 31-ig) 2009/81/EK irányelv a honvédelem és biztonság területén odaítélt szerződések odaítélési eljárásának az összehangolásáról;

ajánlja a tagállamoknak a határidők szigorú betartását – a Bizottság ellenőrzése mellett –, valamint a végrehajtási rendeletek előkészítését és a tisztviselők felkészítését az új jogszabály alkalmazására; felszólítja a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a Bizottság által kiadott vonatkozó útmutató feljegyzéseket;

| 48. | ajánlja, hogy a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-án elfogadott közös álláspont végrehajtását sürgősen vizsgálják felül annak biztosítása érdekében, hogy az egyes tagállamokban ebben részt vevő összes nemzeti hatóság szigorúan és következetesen betartsa a szabályokat; |
| --- | --- |

48.

ajánlja, hogy a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-án elfogadott közös álláspont végrehajtását sürgősen vizsgálják felül annak biztosítása érdekében, hogy az egyes tagállamokban ebben részt vevő összes nemzeti hatóság szigorúan és következetesen betartsa a szabályokat;

| 49. | sürgeti a tagállamokat, hogy tartsák be az EVÜ védelmi beszerzésekről szóló magatartási kódexét és az ellentételezési ügyletekről szóló magatartási kódexet, hogy megakadályozzák a belső piaci szabályok megsértését, és csökkentsék a korrupció lehetőségét; |
| --- | --- |

49.

sürgeti a tagállamokat, hogy tartsák be az EVÜ védelmi beszerzésekről szóló magatartási kódexét és az ellentételezési ügyletekről szóló magatartási kódexet, hogy megakadályozzák a belső piaci szabályok megsértését, és csökkentsék a korrupció lehetőségét;

| 50. | hangsúlyozza, hogy a védelmi termékek születő európai piacának megoldásra van szüksége a szabályozások és szabványok hiányával szemben, amelyek csökkentik a piaci lehetőségeket mind a nagyvállalatok, mind a kkv-k esetében, illetve megakadályozzák a biztonsági rendszerek közötti interoperabilitást; a Lisszaboni Szerződés által lefektetett új jogalap keretében teljes mértékben támogatja az EVÜ munkáját; szoros együttműködést javasol az EVÜ és a Bizottság között az európai védelmi piac létrehozása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy az EVÜ-vel együttműködve vegye fontolóra a biztonsági és védelmi vonatkozású európai iparpolitika kidolgozásának lehetőségét; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a védelmi termékek születő európai piacának megoldásra van szüksége a szabályozások és szabványok hiányával szemben, amelyek csökkentik a piaci lehetőségeket mind a nagyvállalatok, mind a kkv-k esetében, illetve megakadályozzák a biztonsági rendszerek közötti interoperabilitást; a Lisszaboni Szerződés által lefektetett új jogalap keretében teljes mértékben támogatja az EVÜ munkáját; szoros együttműködést javasol az EVÜ és a Bizottság között az európai védelmi piac létrehozása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy az EVÜ-vel együttműködve vegye fontolóra a biztonsági és védelmi vonatkozású európai iparpolitika kidolgozásának lehetőségét;

| 51. | sürgeti a résztvevő tagállamokat, hogy az EVÜ-ben való részvételüket tekintsék állandó kötelezettségnek, valamint hogy biztosítsanak megfelelő anyagi és humán erőforrást az Ügynökség számára; kéri a műveleti tervekre és tanulmányokra szánt kiadások növelését (jelenleg átlagosan a költségvetés kb. 25 %-a), abban a nem kívánt esetben, ha a költségvetés emelésére irányuló javaslatok elvetésének jelenlegi gyakorlata még hosszú ideig folytatódna; |
| --- | --- |

51.

sürgeti a résztvevő tagállamokat, hogy az EVÜ-ben való részvételüket tekintsék állandó kötelezettségnek, valamint hogy biztosítsanak megfelelő anyagi és humán erőforrást az Ügynökség számára; kéri a műveleti tervekre és tanulmányokra szánt kiadások növelését (jelenleg átlagosan a költségvetés kb. 25 %-a), abban a nem kívánt esetben, ha a költségvetés emelésére irányuló javaslatok elvetésének jelenlegi gyakorlata még hosszú ideig folytatódna;

| 52. | felkéri az EVÜ munkájában részt vevő államokat, hogy járuljanak hozzá az Ügynökséget vezető alelnök/főképviselő munkájához és az általa benyújtott kezdeményezésekhez, és arra buzdítja az alelnököt/főképviselőt, hogy biztosítson olyan működési rendszert, amely javítja a résztvevő tagállamok azon képességét, hogy – az Ügynökség kormányközi jellegével és a Szerződés rendelkezéseivel összhangban – vállalják a döntéshozóként rájuk háruló felelősséget, a politikai konszenzusépítés logikájának megfelelően; |
| --- | --- |

52.

felkéri az EVÜ munkájában részt vevő államokat, hogy járuljanak hozzá az Ügynökséget vezető alelnök/főképviselő munkájához és az általa benyújtott kezdeményezésekhez, és arra buzdítja az alelnököt/főképviselőt, hogy biztosítson olyan működési rendszert, amely javítja a résztvevő tagállamok azon képességét, hogy – az Ügynökség kormányközi jellegével és a Szerződés rendelkezéseivel összhangban – vállalják a döntéshozóként rájuk háruló felelősséget, a politikai konszenzusépítés logikájának megfelelően;

| 53. | úgy véli, hogy mind belső, mind pedig külső szinten – egy átfogó normatív rendszert is magukban foglaló – uniós szabályozási intézkedéseket kell elfogadni a katonai és biztonsági magáncégek alapítása, nyilvántartásba vétele, engedélyezése, nyomon követése és az alkalmazandó jogszabályok e cégek általi megsértéséről szóló jelentéstétel tekintetében; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy mind belső, mind pedig külső szinten – egy átfogó normatív rendszert is magukban foglaló – uniós szabályozási intézkedéseket kell elfogadni a katonai és biztonsági magáncégek alapítása, nyilvántartásba vétele, engedélyezése, nyomon követése és az alkalmazandó jogszabályok e cégek általi megsértéséről szóló jelentéstétel tekintetében;

| 54. | felszólítja ezért a Bizottságot és a Tanácsot, hogy kezdeményezzen megfelelő intézkedéseket






  — | belső szinten egy ajánlás kidolgozására, amely megnyitja az utat a katonai és biztonsági magáncégek szolgáltatásait – ideértve a szolgáltatókat és a szolgáltatások beszerzését is – szabályozó nemzeti intézkedések harmonizálásáról szóló irányelv előtt; |
| --- | --- | --- |

54.

felszólítja ezért a Bizottságot és a Tanácsot, hogy kezdeményezzen megfelelő intézkedéseket

—

belső szinten egy ajánlás kidolgozására, amely megnyitja az utat a katonai és biztonsági magáncégek szolgáltatásait – ideértve a szolgáltatókat és a szolgáltatások beszerzését is – szabályozó nemzeti intézkedések harmonizálásáról szóló irányelv előtt;

| — | külső szinten egy olyan magatartási kódex kidolgozása, amely megnyitja az utat egy olyan határozat előtt, amely a katonai és biztonsági magáncégek szolgáltatásainak kivitelét szabályozza azokon a területeken, amelyekre a fent említett irányelv nem terjed ki; |
| --- | --- |

—

külső szinten egy olyan magatartási kódex kidolgozása, amely megnyitja az utat egy olyan határozat előtt, amely a katonai és biztonsági magáncégek szolgáltatásainak kivitelét szabályozza azokon a területeken, amelyekre a fent említett irányelv nem terjed ki;

Külső és belső biztonság

| 55. | úgy véli, hogy az uniós biztonság belső és külső vonatkozásait ugyanazon stratégia egymást kiegészítő dimenzióinak kell tekinteni, mint azt az Európai Tanács a tamperei (1999), feirai (2000) és stockholmi (2010) ülése óta világossá tette, amikor elfogadta a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének európai térségére vonatkozó célkitűzéseket a 2010–2014 közötti időszakra; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelem összefüggésében az olyan alapvető értékek és normák, mint az emberi jogok, az alapvető jogok és szabadságok, valamint a humanitárius jog semmilyen körülmények között nem képezhetik alku tárgyát, és hogy az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatával foglalkozó európai parlamenti ideiglenes bizottság egyik következtetése az, hogy a nemzeti és uniós terrorizmusellenes politikák és intézkedések nagyobb parlamenti felügyeletet igényelnek; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy az uniós biztonság belső és külső vonatkozásait ugyanazon stratégia egymást kiegészítő dimenzióinak kell tekinteni, mint azt az Európai Tanács a tamperei (1999), feirai (2000) és stockholmi (2010) ülése óta világossá tette, amikor elfogadta a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének európai térségére vonatkozó célkitűzéseket a 2010–2014 közötti időszakra; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelem összefüggésében az olyan alapvető értékek és normák, mint az emberi jogok, az alapvető jogok és szabadságok, valamint a humanitárius jog semmilyen körülmények között nem képezhetik alku tárgyát, és hogy az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használatával foglalkozó európai parlamenti ideiglenes bizottság egyik következtetése az, hogy a nemzeti és uniós terrorizmusellenes politikák és intézkedések nagyobb parlamenti felügyeletet igényelnek;

| 56. | úgy véli, hogy egyre nyilvánvalóbb korunkban, és különösen szeptember 11. után, hogy sok nemzetközi fenyegetést, így például a terrorizmust, a tömegpusztító fegyverek elterjedését, a szervezett bűnözést, a számítástechnikai bűnözést, a kábítószereket és az emberkereskedelmet nem lehet semlegesíteni a „külső” biztonsági eszközöket és a „belső” jogalkotási és politikai intézkedéseket és eszközöket egyaránt tartalmazó, összehangolt fellépés nélkül, amely eszközöket már az Európai Unió terrorizmus elleni első cselekvési tervében (2001) és stratégiájában (2005) kiemelték; emlékeztet arra, hogy az európai biztonsági stratégia végrehajtásáról szóló 2008-as tanácsi jelentés felhívja a figyelmet arra, hogy az államok összeomlása az európai biztonságot is érinti, amit Szomália esete is szemléltet; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy egyre nyilvánvalóbb korunkban, és különösen szeptember 11. után, hogy sok nemzetközi fenyegetést, így például a terrorizmust, a tömegpusztító fegyverek elterjedését, a szervezett bűnözést, a számítástechnikai bűnözést, a kábítószereket és az emberkereskedelmet nem lehet semlegesíteni a „külső” biztonsági eszközöket és a „belső” jogalkotási és politikai intézkedéseket és eszközöket egyaránt tartalmazó, összehangolt fellépés nélkül, amely eszközöket már az Európai Unió terrorizmus elleni első cselekvési tervében (2001) és stratégiájában (2005) kiemelték; emlékeztet arra, hogy az európai biztonsági stratégia végrehajtásáról szóló 2008-as tanácsi jelentés felhívja a figyelmet arra, hogy az államok összeomlása az európai biztonságot is érinti, amit Szomália esete is szemléltet;

| 57. | elismeri, hogy a belső és külső biztonsági politikák közötti összefüggések egyre inkább nyilvánvalóvá váltak a tagállamokban és még inkább az olyan harmadik országokban, mint az USA, ahol a 2003-ban 22 szövetségi ügynökség összevonásával létrehozott Belbiztonsági Minisztérium most 200 000-nél is több tisztviselővel és évi 40 milliárd dollárt meghaladó költségvetéssel működik; úgy véli, nem meglepő, hogy a Belbiztonsági Minisztérium fő feladatai részben megegyeznek azokkal, amelyeket az Európai Unió a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége megteremtésével kapcsolt össze (a külső határok védelme, migráció, terrorizmus elleni fellépés); |
| --- | --- |

57.

elismeri, hogy a belső és külső biztonsági politikák közötti összefüggések egyre inkább nyilvánvalóvá váltak a tagállamokban és még inkább az olyan harmadik országokban, mint az USA, ahol a 2003-ban 22 szövetségi ügynökség összevonásával létrehozott Belbiztonsági Minisztérium most 200 000-nél is több tisztviselővel és évi 40 milliárd dollárt meghaladó költségvetéssel működik; úgy véli, nem meglepő, hogy a Belbiztonsági Minisztérium fő feladatai részben megegyeznek azokkal, amelyeket az Európai Unió a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége megteremtésével kapcsolt össze (a külső határok védelme, migráció, terrorizmus elleni fellépés);

| 58. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés kulcsfontosságú rendelkezései tükrözik a fentiekben említettekhez való alkalmazkodást, valamint a külső biztonság és a belső biztonság közötti szinergiák kihasználását, többek között:






  — | a KBVP megbízatásának a petersbergi típusú feladatokkal való bővítését, amelyek a harmadik országok terrorizmus elleni harcának támogatása révén hozzájárulhatnának a terrorizmus elleni harchoz; ezek a feladatok tágan értelmezendőek az ENSZ vonatkozó határozataival összhangban és teljes mértékben tiszteletben tartva az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat; emlékeztet azonban arra, hogy a katonai válasz önmagában nem elegendő a nemzetközi terrorizmus legyőzéséhez, és állandó nemzetközi erőfeszítéseket kér a jelenség mögött meghúzódó jogos sérelmek azonosítása és kezelése érdekében, ezzel egyidejűleg erősítve a civilizációk közötti párbeszédet és szélesítve a civilizációk közötti megértést; |
| --- | --- | --- |

58.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés kulcsfontosságú rendelkezései tükrözik a fentiekben említettekhez való alkalmazkodást, valamint a külső biztonság és a belső biztonság közötti szinergiák kihasználását, többek között:

—

a KBVP megbízatásának a petersbergi típusú feladatokkal való bővítését, amelyek a harmadik országok terrorizmus elleni harcának támogatása révén hozzájárulhatnának a terrorizmus elleni harchoz; ezek a feladatok tágan értelmezendőek az ENSZ vonatkozó határozataival összhangban és teljes mértékben tiszteletben tartva az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat; emlékeztet azonban arra, hogy a katonai válasz önmagában nem elegendő a nemzetközi terrorizmus legyőzéséhez, és állandó nemzetközi erőfeszítéseket kér a jelenség mögött meghúzódó jogos sérelmek azonosítása és kezelése érdekében, ezzel egyidejűleg erősítve a civilizációk közötti párbeszédet és szélesítve a civilizációk közötti megértést;

| — | a szolidaritási záradékot: egyetért azzal, hogy ezt a mechanizmust működésbe kell léptetni, és üdvözli a Bizottság és az alelnök/főképviselő ígérete szerint 2011-ben benyújtandó átfogó javaslatot a szolidaritási záradék gyakorlati megvalósítására vonatkozó kollektív uniós kötelezettségvállalás alapjának megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

—

a szolidaritási záradékot: egyetért azzal, hogy ezt a mechanizmust működésbe kell léptetni, és üdvözli a Bizottság és az alelnök/főképviselő ígérete szerint 2011-ben benyújtandó átfogó javaslatot a szolidaritási záradék gyakorlati megvalósítására vonatkozó kollektív uniós kötelezettségvállalás alapjának megteremtése érdekében;

| 59. | úgy véli, hogy az európai biztonsági stratégia (2003) és a belső biztonsági stratégia (2010) következetesen kijelölik a biztonság mindkét dimenzióját érintő közös területeket, például a terrorizmust, a szervezett bűnözést és a számítástechnikai biztonságot; ezért egyetért azzal az elsőként a Bizottság által „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” című közleményben (2010) (COM(2010)0673) megfogalmazott gondolattal, amely szerint a belső és a külső dimenzió összehangolásának módját; |
| --- | --- |

59.

úgy véli, hogy az európai biztonsági stratégia (2003) és a belső biztonsági stratégia (2010) következetesen kijelölik a biztonság mindkét dimenzióját érintő közös területeket, például a terrorizmust, a szervezett bűnözést és a számítástechnikai biztonságot; ezért egyetért azzal az elsőként a Bizottság által „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” című közleményben (2010) (COM(2010)0673) megfogalmazott gondolattal, amely szerint a belső és a külső dimenzió összehangolásának módját;

| 60. | úgy véli, hogy a belső és külső biztonsági célkitűzések egymást kiegészítő jellegét tükrözi az a tény, hogy:






  — | a PBB és a COSI (az EUMSZ által létrehozott Belső Biztonsági Bizottság), valamint a SITCEN, a Bizottság és a biztonsággal foglalkozó ügynökségek, mint például az EUROPOL, az EUROJUST és a FRONTEX együtt fognak dolgozni, és közös fenyegetésértékelést nyújtanak be az uniós intézményeknek; |
| --- | --- | --- |

60.

úgy véli, hogy a belső és külső biztonsági célkitűzések egymást kiegészítő jellegét tükrözi az a tény, hogy:

—

a PBB és a COSI (az EUMSZ által létrehozott Belső Biztonsági Bizottság), valamint a SITCEN, a Bizottság és a biztonsággal foglalkozó ügynökségek, mint például az EUROPOL, az EUROJUST és a FRONTEX együtt fognak dolgozni, és közös fenyegetésértékelést nyújtanak be az uniós intézményeknek;

| — | egy biztonsági információs modell kidolgozására fog sor kerülni a Schengeni Információs Rendszer összekapcsolásával az összes többi megfelelő, Európa egészére kiterjedő hálózattal, amilyen például a VIS és az EURODAC, más országok tapasztalatát és bevált gyakorlatait alkalmazva; hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a magánélet tiszteletben tartásával kapcsolatos kockázatokat és az etikai vonatkozásokat; |
| --- | --- |

—

egy biztonsági információs modell kidolgozására fog sor kerülni a Schengeni Információs Rendszer összekapcsolásával az összes többi megfelelő, Európa egészére kiterjedő hálózattal, amilyen például a VIS és az EURODAC, más országok tapasztalatát és bevált gyakorlatait alkalmazva; hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a magánélet tiszteletben tartásával kapcsolatos kockázatokat és az etikai vonatkozásokat;

| — | az EU–USA TFTP-megállapodás és a gyanús ügyletek nyomon követhetőségét bevezető összes jogalkotási intézkedés biztosítja a terrorizmus finanszírozásának nyomon követését; |
| --- | --- |

—

az EU–USA TFTP-megállapodás és a gyanús ügyletek nyomon követhetőségét bevezető összes jogalkotási intézkedés biztosítja a terrorizmus finanszírozásának nyomon követését;

| — | a kritikus európai infrastruktúrák meghatározása figyelembe veszi az emberek által elkövetett cselekmények, például a terrortámadások és a számítógépes támadások hatását; |
| --- | --- |

—

a kritikus európai infrastruktúrák meghatározása figyelembe veszi az emberek által elkövetett cselekmények, például a terrortámadások és a számítógépes támadások hatását;

| 61. | úgy véli, hogy a fentiekben felsorolt kezdeményezéseket ezért minden esetben csak szilárd jogalap és jogalkotási intézkedések mellett lehet elindítani, amelyek elfogadására az EU rendes belső hatáskörében kerülhet sor, és ehhez a szabály szerint minősített többség szükséges a Tanácsban, emellett pedig együttdöntés az Európai Parlamentben és végül, de nem utolsósorban jogi felügyelet a Bíróság részéről; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy a fentiekben felsorolt kezdeményezéseket ezért minden esetben csak szilárd jogalap és jogalkotási intézkedések mellett lehet elindítani, amelyek elfogadására az EU rendes belső hatáskörében kerülhet sor, és ehhez a szabály szerint minősített többség szükséges a Tanácsban, emellett pedig együttdöntés az Európai Parlamentben és végül, de nem utolsósorban jogi felügyelet a Bíróság részéről;

| 62. | úgy véli, hogy ekkor logikus lenne, hogy amennyiben egyazon fenyegetés a külső és belső biztonsági eszközök mozgósítását egyaránt szükségessé teszi, az EU a rendelkezésre álló hatékonyabb és jogilag szilárd, tehát a belső hatáskörből eredő intézkedéseket részesítse előnyben; véleménye szerint a kapcsolódó konkrét KKBP-stratégiák és intézkedések tekintetében a Parlamentnek is döntő szerepet kell betöltenie; |
| --- | --- |

62.

úgy véli, hogy ekkor logikus lenne, hogy amennyiben egyazon fenyegetés a külső és belső biztonsági eszközök mozgósítását egyaránt szükségessé teszi, az EU a rendelkezésre álló hatékonyabb és jogilag szilárd, tehát a belső hatáskörből eredő intézkedéseket részesítse előnyben; véleménye szerint a kapcsolódó konkrét KKBP-stratégiák és intézkedések tekintetében a Parlamentnek is döntő szerepet kell betöltenie;

| 63. | emlékezteti a Tanácsot és az alelnököt/főképviselőt, hogy tájékoztatniuk kell a Parlamentet a külkapcsolatok állapotáról és különösképpen azon harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatokról, amelyekkel az Európai Unió érdekében nemzetközi megállapodás létrehozásáról tárgyaltak vagy megállapodást kötöttek; emlékezteti a Tanácsot, hogy a kizárólag kül- és biztonságpolitikára vonatkozó megállapodások kivételével a bizalmas adatok harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való cseréjére vonatkozó megállapodásokra irányuló tárgyalásokat és az ilyen megállapodások megkötését oly módon kell lefolytatni, hogy biztosítsák a Parlament tájékoztatásának és bevonásának lehetőségét az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdésével összhangban; ezt szem előtt tartva fenntartja magának a jogot, hogy eldöntse, hogy az Európai Unió tagállamainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az Európai Unió érdekében kicserélt minősített információ védelméről szóló megállapodás nem befolyásolja-e a Szerződés által ráruházott előjogok gyakorlását; |
| --- | --- |

63.

emlékezteti a Tanácsot és az alelnököt/főképviselőt, hogy tájékoztatniuk kell a Parlamentet a külkapcsolatok állapotáról és különösképpen azon harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatokról, amelyekkel az Európai Unió érdekében nemzetközi megállapodás létrehozásáról tárgyaltak vagy megállapodást kötöttek; emlékezteti a Tanácsot, hogy a kizárólag kül- és biztonságpolitikára vonatkozó megállapodások kivételével a bizalmas adatok harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való cseréjére vonatkozó megállapodásokra irányuló tárgyalásokat és az ilyen megállapodások megkötését oly módon kell lefolytatni, hogy biztosítsák a Parlament tájékoztatásának és bevonásának lehetőségét az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdésével összhangban; ezt szem előtt tartva fenntartja magának a jogot, hogy eldöntse, hogy az Európai Unió tagállamainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az Európai Unió érdekében kicserélt minősített információ védelméről szóló megállapodás nem befolyásolja-e a Szerződés által ráruházott előjogok gyakorlását;

Biztonság a műveletek révén

| 64. | üdvözli, hogy az Európai Unió 2003-tól napjainkig 3 kontinensen több (24), eltérő típusú műveletet hajtott végre, amelyek között többségben voltak a rendőri tevékenységre, a biztonsági ágazat átalakítására vagy a jogállam megszilárdítására szakosodott polgári missziók; megjegyzi, hogy a 24 KBVP-misszió közül eddig 16 polgári jellegű volt; |
| --- | --- |

64.

üdvözli, hogy az Európai Unió 2003-tól napjainkig 3 kontinensen több (24), eltérő típusú műveletet hajtott végre, amelyek között többségben voltak a rendőri tevékenységre, a biztonsági ágazat átalakítására vagy a jogállam megszilárdítására szakosodott polgári missziók; megjegyzi, hogy a 24 KBVP-misszió közül eddig 16 polgári jellegű volt;

| 65. | megállapítja, hogy ez a tendencia figyelhető meg a jelenleg zajló 13 misszió esetében is, illetve hogy e besoroláson túl egyre gyakrabban van szükség „többfunkciós” missziókra is, például az EULEX Kosovo esetében, amely különböző (rendőri, igazságszolgáltatási és vámrendszerrel kapcsolatos) szerepeket ötvöz kiképzési, monitoring, segítségnyújtási és végrehajtási feladatokkal, vagy mint a legújabb, ugandai központú EUTM Somalia misszió, amelynek célja az ideiglenes szövetségi kormány biztonsági erőinek kiképzése, amely jó példája annak, hogy a katonai válságkezelésen belül a biztonsági ágazat átalakítása kap nagyobb hangsúlyt; |
| --- | --- |

65.

megállapítja, hogy ez a tendencia figyelhető meg a jelenleg zajló 13 misszió esetében is, illetve hogy e besoroláson túl egyre gyakrabban van szükség „többfunkciós” missziókra is, például az EULEX Kosovo esetében, amely különböző (rendőri, igazságszolgáltatási és vámrendszerrel kapcsolatos) szerepeket ötvöz kiképzési, monitoring, segítségnyújtási és végrehajtási feladatokkal, vagy mint a legújabb, ugandai központú EUTM Somalia misszió, amelynek célja az ideiglenes szövetségi kormány biztonsági erőinek kiképzése, amely jó példája annak, hogy a katonai válságkezelésen belül a biztonsági ágazat átalakítása kap nagyobb hangsúlyt;

| 66. | üdvözli a meglévő polgári KBVP-koncepciók jelenleg zajló felülvizsgálatát; különösen megjegyzi, hogy a jogállamiságot fogják olyan központi fogalomnak tekinteni a polgári missziókat illetően, amely a rendőrségre, az igazságszolgáltatásra, a polgári közigazgatásra, a vámra, a határellenőrzésre és más releváns területekre egyaránt kiterjed, a terepen dolgozó tervezők és szakértők javát szolgálva az erősítési és/vagy helyettesítési (végrehajtási) feladatokkal rendelkező missziók létrehozásában és lebonyolításában; egyetért a KBVP igazságszolgáltatási misszióira vonatkozó koncepció folyamatban lévő továbbfejlesztésével, kiemelve ugyanakkor, hogy el kell kerülni a szükségtelen átfedéseket az esetleges közösségi programokkal; ennek fényében felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy sürgősen nyújtson részletes tájékoztatást az Európai Parlamentnek a katonai és biztonsági magáncégeknek a KBVP- és KKBP-missziók keretében való igénybevételéről, közölve az alvállalkozóktól megkövetelt szakmai követelményeket és vállalati normákat, az alkalmazandó szabályozásokat, valamint jogi felelősségeket és kötelezettségeket, a nyomon követési mechanizmusokat, a hatékonyság értékelését és a felmerülő költségeket; |
| --- | --- |

66.

üdvözli a meglévő polgári KBVP-koncepciók jelenleg zajló felülvizsgálatát; különösen megjegyzi, hogy a jogállamiságot fogják olyan központi fogalomnak tekinteni a polgári missziókat illetően, amely a rendőrségre, az igazságszolgáltatásra, a polgári közigazgatásra, a vámra, a határellenőrzésre és más releváns területekre egyaránt kiterjed, a terepen dolgozó tervezők és szakértők javát szolgálva az erősítési és/vagy helyettesítési (végrehajtási) feladatokkal rendelkező missziók létrehozásában és lebonyolításában; egyetért a KBVP igazságszolgáltatási misszióira vonatkozó koncepció folyamatban lévő továbbfejlesztésével, kiemelve ugyanakkor, hogy el kell kerülni a szükségtelen átfedéseket az esetleges közösségi programokkal; ennek fényében felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy sürgősen nyújtson részletes tájékoztatást az Európai Parlamentnek a katonai és biztonsági magáncégeknek a KBVP- és KKBP-missziók keretében való igénybevételéről, közölve az alvállalkozóktól megkövetelt szakmai követelményeket és vállalati normákat, az alkalmazandó szabályozásokat, valamint jogi felelősségeket és kötelezettségeket, a nyomon követési mechanizmusokat, a hatékonyság értékelését és a felmerülő költségeket;

| 67. | elismeri azt is, hogy a Lisszaboni Szerződés intézményesítette a petersbergi típusú feladatok bővítését – amelyek fellépések szintjén már a Szerződés hatályba lépése előtti években is léteztek –, ily módon megújítva és biztosítva egy szilárdabb és a valósággal összhangban lévő politikai-jogi keretet; |
| --- | --- |

67.

elismeri azt is, hogy a Lisszaboni Szerződés intézményesítette a petersbergi típusú feladatok bővítését – amelyek fellépések szintjén már a Szerződés hatályba lépése előtti években is léteztek –, ily módon megújítva és biztosítva egy szilárdabb és a valósággal összhangban lévő politikai-jogi keretet;

| 68. | sürgeti az összegyűjtött tapasztalatok hasznosítását annak érdekében, hogy a missziók új lendületet kapjanak (az EUTM Somalia misszió az utolsó új fellépés az elmúlt két évben), mivel a missziók amellett, hogy a KBVP-megbízatás próbáját jelentik, az Unió mint nemzetközi szereplő hitelességének jelentős fokmérői is; |
| --- | --- |

68.

sürgeti az összegyűjtött tapasztalatok hasznosítását annak érdekében, hogy a missziók új lendületet kapjanak (az EUTM Somalia misszió az utolsó új fellépés az elmúlt két évben), mivel a missziók amellett, hogy a KBVP-megbízatás próbáját jelentik, az Unió mint nemzetközi szereplő hitelességének jelentős fokmérői is;

| 69. | rámutat arra, hogy a technikai, jogi, operatív, de legfőképpen a politikai-stratégiai szempontok tekintetében sürgős és konkrét előrelépésekre van szükség; különösen ajánlja, hogy minden misszió egy világos (közép- és hosszú távú) politikai stratégia részét képezze, és hangsúlyozza, hogy a missziók nem helyettesítik a politikát; véleménye szerint ez az összefüggés rendkívül fontos a fellépések sikeres végrehajtása érdekében, illetve azért, hogy megszakadjon az az ördögi kör, amelyben KBVP nem a KKBP eszközeként szolgál, hanem átveszi annak szerepét, minden ebből fakadó következetlenséggel együtt; |
| --- | --- |

69.

rámutat arra, hogy a technikai, jogi, operatív, de legfőképpen a politikai-stratégiai szempontok tekintetében sürgős és konkrét előrelépésekre van szükség; különösen ajánlja, hogy minden misszió egy világos (közép- és hosszú távú) politikai stratégia részét képezze, és hangsúlyozza, hogy a missziók nem helyettesítik a politikát; véleménye szerint ez az összefüggés rendkívül fontos a fellépések sikeres végrehajtása érdekében, illetve azért, hogy megszakadjon az az ördögi kör, amelyben KBVP nem a KKBP eszközeként szolgál, hanem átveszi annak szerepét, minden ebből fakadó következetlenséggel együtt;

| 70. | aggodalommal állapítja meg, hogy a világos politikai stratégiával való kapcsolat máig hiányzik, és az esetek többségében továbbra sincs biztosítva, ami kedvezőtlenül befolyásolja a missziók eredményességét és hatékonyságát, például:






  — | az EUPOL Afghanistan misszió csak célzott hatást fejt ki, mivel csak a magas beosztású tisztviselőkre irányul, és csak nemrég épült be az EU AFPAK cselekvési tervébe; |
| --- | --- | --- |

70.

aggodalommal állapítja meg, hogy a világos politikai stratégiával való kapcsolat máig hiányzik, és az esetek többségében továbbra sincs biztosítva, ami kedvezőtlenül befolyásolja a missziók eredményességét és hatékonyságát, például:

—

az EUPOL Afghanistan misszió csak célzott hatást fejt ki, mivel csak a magas beosztású tisztviselőkre irányul, és csak nemrég épült be az EU AFPAK cselekvési tervébe;

| — | az EULEX Kosovo, az EU legfontosabb polgári missziója számos akadállyal szembesült, főként a támogató jogszabály hiánya és a személyzeti korlátozások miatt; ugyanakkor fontos szerepet játszik a jogállamiság terén, és továbbra is stabilitást biztosít a régióban; |
| --- | --- |

—

az EULEX Kosovo, az EU legfontosabb polgári missziója számos akadállyal szembesült, főként a támogató jogszabály hiánya és a személyzeti korlátozások miatt; ugyanakkor fontos szerepet játszik a jogállamiság terén, és továbbra is stabilitást biztosít a régióban;

| — | az EUBAM Rafah és az EUPOL COPPS missziók – amelyeket a palesztin területeken rendfenntartási kérdésekben széles körben kulcsfontosságú szakértő nemzetközi közvetítőnek ismernek és fogadnak el – nem voltak abban a helyzetben, hogy jelentős hatásuk legyen a konfliktus folyamataira, mert nincs olyan világos politikai és diplomáciai stratégiai alapjuk, amelyre azonban szükség van a palesztin területekre vonatkozó új kötelezettségvállalás kidolgozásához; |
| --- | --- |

—

az EUBAM Rafah és az EUPOL COPPS missziók – amelyeket a palesztin területeken rendfenntartási kérdésekben széles körben kulcsfontosságú szakértő nemzetközi közvetítőnek ismernek és fogadnak el – nem voltak abban a helyzetben, hogy jelentős hatásuk legyen a konfliktus folyamataira, mert nincs olyan világos politikai és diplomáciai stratégiai alapjuk, amelyre azonban szükség van a palesztin területekre vonatkozó új kötelezettségvállalás kidolgozásához;

| — | az EUFOR Althea Bosznia-Hercegovinában zajló misszió (amelyet 2004-ben indítottak el a Berlin Plusz megállapodások alapján) tulajdonképpen megvalósította legfőbb célkitűzéseit, ezért politikailag meg kell fontolni a misszió befejezésének, valamint a pénzügyi és emberi erőforrások (több mint 1 400 fő) visszavonásának lehetőségét; |
| --- | --- |

—

az EUFOR Althea Bosznia-Hercegovinában zajló misszió (amelyet 2004-ben indítottak el a Berlin Plusz megállapodások alapján) tulajdonképpen megvalósította legfőbb célkitűzéseit, ezért politikailag meg kell fontolni a misszió befejezésének, valamint a pénzügyi és emberi erőforrások (több mint 1 400 fő) visszavonásának lehetőségét;

| — | az EU sikerrel vállalt vezető szerepet a kalózkodás elleni nemzetközi erőfeszítéseket az EUNAVFOR Somalia (Atalanta művelet) keretében, azonban a kalózkodás bírósági kezelésének kérdését sürgősen meg kell oldani, elsősorban az Egyesült Nemzetek főtitkárának nemrégiben benyújtott Lang-jelentés alapján; az Atalanta műveletet jelentősen akadályozza egy olyan egyértelmű regionális stratégia hiánya, amely szembe tudna nézni a kalózkodás jelenségének alapvető okaival, valamint hatékonyan fel tudná venni a harcot a Szomáli-félszigetet régóta sújtó instabilitással; sürgősen fokozni kell a regionális tengeri felügyeleti képességeket; |
| --- | --- |

—

az EU sikerrel vállalt vezető szerepet a kalózkodás elleni nemzetközi erőfeszítéseket az EUNAVFOR Somalia (Atalanta művelet) keretében, azonban a kalózkodás bírósági kezelésének kérdését sürgősen meg kell oldani, elsősorban az Egyesült Nemzetek főtitkárának nemrégiben benyújtott Lang-jelentés alapján; az Atalanta műveletet jelentősen akadályozza egy olyan egyértelmű regionális stratégia hiánya, amely szembe tudna nézni a kalózkodás jelenségének alapvető okaival, valamint hatékonyan fel tudná venni a harcot a Szomáli-félszigetet régóta sújtó instabilitással; sürgősen fokozni kell a regionális tengeri felügyeleti képességeket;

| — | az EUTM pedig kontraproduktívnak bizonyulhat azáltal, hogy megerősíti a szomáliai milíciák által toborzott lehetséges újoncok katonai képességeit; |
| --- | --- |

—

az EUTM pedig kontraproduktívnak bizonyulhat azáltal, hogy megerősíti a szomáliai milíciák által toborzott lehetséges újoncok katonai képességeit;

| — | az EUPOL RD Congo és az EUSEC RD Congo misszió 2007, illetve 2005 óta működik az országban, azonban csak korlátozott pozitív hatást ért el a célcsoportoknál, ha egyáltalán elért valamilyen hatást; ajánlja, hogy fokozottabban összpontosítsanak a szexuális erőszak kérdésére, hogy növeljék mindkét misszió eredményességét; |
| --- | --- |

—

az EUPOL RD Congo és az EUSEC RD Congo misszió 2007, illetve 2005 óta működik az országban, azonban csak korlátozott pozitív hatást ért el a célcsoportoknál, ha egyáltalán elért valamilyen hatást; ajánlja, hogy fokozottabban összpontosítsanak a szexuális erőszak kérdésére, hogy növeljék mindkét misszió eredményességét;

| 71. | üdvözli a humanitárius segítségnyújtási műveletek támogatásában az ENSZ Humanitárius Ügyek Koordinációs Hivatala (OCHA) kérésére részt vevő EUFOR Libya művelet végrehajtására vonatkozó tanácsi határozatot; felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul nyújtson humanitárius támogatást Misrátának és egyéb központoknak, különösen tengeri úton; mélységesen aggódik a líbiai konfliktus áldozatainak egyre növekvő száma és amiatt, hogy a jelentések szerint a Kadhafi rezsim kazettás lőszereket és egyéb fegyvereket vet be a polgári lakosság ellen; mélységes sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EUFOR megbízatása a humanitárius szempontokra korlátozódott, miközben az Uniónak nyilvánvalóan vezető szerepet kellett volna vállalnia a tengeri felügyelet (az embargó betartatása és a Frontexnek biztosított segítségnyújtás), a humanitárius segítségnyújtás és a polgári lakosság védelme terén Líbiában; e tekintetben emlékeztet 2011. március 10-i állásfoglalására, amelyben felhívta a főképviselőt/alelnököt, hogy vizsgálja meg az embargó légi és vízi KBVP-eszközök alkalmazásával történő végrehajtásának lehetőségét; sajnálattal veszi tudomásul egyes tagállamok azon döntését, hogy megvétózták az EUFOR Libya szélesebb körű megbízatását, miközben ezeket a műveleteket saját erővel hajtják végre; kéri, hogy kezdjék meg egy közép- és hosszú távon sorra kerülő, a biztonsági ágazat reformja, az intézményépítés és a határellenőrzés területét érintő esetleges líbiai KBVP-művelet tervezését; |
| --- | --- |

71.

üdvözli a humanitárius segítségnyújtási műveletek támogatásában az ENSZ Humanitárius Ügyek Koordinációs Hivatala (OCHA) kérésére részt vevő EUFOR Libya művelet végrehajtására vonatkozó tanácsi határozatot; felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul nyújtson humanitárius támogatást Misrátának és egyéb központoknak, különösen tengeri úton; mélységesen aggódik a líbiai konfliktus áldozatainak egyre növekvő száma és amiatt, hogy a jelentések szerint a Kadhafi rezsim kazettás lőszereket és egyéb fegyvereket vet be a polgári lakosság ellen; mélységes sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EUFOR megbízatása a humanitárius szempontokra korlátozódott, miközben az Uniónak nyilvánvalóan vezető szerepet kellett volna vállalnia a tengeri felügyelet (az embargó betartatása és a Frontexnek biztosított segítségnyújtás), a humanitárius segítségnyújtás és a polgári lakosság védelme terén Líbiában; e tekintetben emlékeztet 2011. március 10-i állásfoglalására, amelyben felhívta a főképviselőt/alelnököt, hogy vizsgálja meg az embargó légi és vízi KBVP-eszközök alkalmazásával történő végrehajtásának lehetőségét; sajnálattal veszi tudomásul egyes tagállamok azon döntését, hogy megvétózták az EUFOR Libya szélesebb körű megbízatását, miközben ezeket a műveleteket saját erővel hajtják végre; kéri, hogy kezdjék meg egy közép- és hosszú távon sorra kerülő, a biztonsági ágazat reformja, az intézményépítés és a határellenőrzés területét érintő esetleges líbiai KBVP-művelet tervezését;

| 72. | felhív a helyszíni fellépések szorosabb koordinációjára, amelyben a delegációvezetők (jelenleg az EKSZ, és nem a Bizottság hivatalnokai) és az Európai Unió különleges képviselői alapvető szerepet játszanak; úgy véli, hogy a koordinációnak több szinten kell megvalósulnia, különösen:






  — | az azonos színtéren működő különböző uniós missziók között, annak érdekében, hogy ki lehessen küszöbölni a következetlenségeket és a párhuzamos erőfeszítéseket, mint például korábban Bosznia-Hercegovinában, ahol ellentétek alakultak ki az EUFOR Althea és az EUPM között a szervezett bűnözés elleni harc megbízatását illetően; |
| --- | --- | --- |

72.

felhív a helyszíni fellépések szorosabb koordinációjára, amelyben a delegációvezetők (jelenleg az EKSZ, és nem a Bizottság hivatalnokai) és az Európai Unió különleges képviselői alapvető szerepet játszanak; úgy véli, hogy a koordinációnak több szinten kell megvalósulnia, különösen:

—

az azonos színtéren működő különböző uniós missziók között, annak érdekében, hogy ki lehessen küszöbölni a következetlenségeket és a párhuzamos erőfeszítéseket, mint például korábban Bosznia-Hercegovinában, ahol ellentétek alakultak ki az EUFOR Althea és az EUPM között a szervezett bűnözés elleni harc megbízatását illetően;

| — | a KBVP-missziók és az Unió egyéb szereplői és eszközei között, különösen Palesztinában és az afrikai missziók esetében; |
| --- | --- |

—

a KBVP-missziók és az Unió egyéb szereplői és eszközei között, különösen Palesztinában és az afrikai missziók esetében;

| — | a KKBP részeként a fejlesztési együttműködési projektek és a KBVP-missziók között; |
| --- | --- |

—

a KKBP részeként a fejlesztési együttműködési projektek és a KBVP-missziók között;

| — | az EU és az ugyanazon területen fellépő nemzetközi szervezetek között annak érdekében, hogy optimalizálják az együttműködés minőségét mind stratégiai (mint például az afgán biztonsági erők kiképzése esetében, amely az EU, az Egyesült Államok és a NATO között oszlik meg), mind operatív szinten (különösen azon megállapodásokat illetően, amelyek a helyszíni fellépéseket szabályozzák, lehetővé teszik a minősített információk cseréjét, valamint az európai személyi állomány NATO-csapatok általi védelmével kapcsolatosak); |
| --- | --- |

—

az EU és az ugyanazon területen fellépő nemzetközi szervezetek között annak érdekében, hogy optimalizálják az együttműködés minőségét mind stratégiai (mint például az afgán biztonsági erők kiképzése esetében, amely az EU, az Egyesült Államok és a NATO között oszlik meg), mind operatív szinten (különösen azon megállapodásokat illetően, amelyek a helyszíni fellépéseket szabályozzák, lehetővé teszik a minősített információk cseréjét, valamint az európai személyi állomány NATO-csapatok általi védelmével kapcsolatosak);

| 73. | javasolja az ATHENA mechanizmus áttekintését, amely révén lehetővé válna a közös költségek arányának (jelenleg 10 % körüli) racionalizálása és növelése a katonai terhek méltányosabb elosztása érdekében, ugyanis e terhek további gazdasági terhet jelentenek a résztvevő országok számára, amelyeknek a jelenlegi helyzetben már így is jelentős kockázatot és költségeket kell vállalniuk; |
| --- | --- |

73.

javasolja az ATHENA mechanizmus áttekintését, amely révén lehetővé válna a közös költségek arányának (jelenleg 10 % körüli) racionalizálása és növelése a katonai terhek méltányosabb elosztása érdekében, ugyanis e terhek további gazdasági terhet jelentenek a résztvevő országok számára, amelyeknek a jelenlegi helyzetben már így is jelentős kockázatot és költségeket kell vállalniuk;

| 74. | üdvözli azt az eredményt, amelyet a Madridi Megállapodás keretében az EKSZ-szel kapcsolatban elért, amely révén a KBVP legfontosabb missziói (EULEX Kosovo, EUPOL Afghanistan, EUMM Georgia), külön költségvetési tételként fognak szerepelni a nagyobb átláthatóság, valamint a költségek hatékonyabb parlament általi ellenőrzésének biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy egy költségvetési sort kell rendelni minden egyes KBVP-misszióhoz; kijelenti, hogy kész együttműködni a PBB új, állandó elnökségével annak érdekében, hogy a KKBP közös konzultációs értekezletei – az alelnöknek/főképviselőnek a politikai felelősségre vonhatóságról szóló madridi nyilatkozatával összhangban – eredményesebbek és hatékonyabbak legyenek; érdeklődését fejezi ki aziránt, hogy tanuljon az Egyesült Államok Kongresszusától és más nemzeti parlamentektől a biztonság- és védelempolitika felügyeletének eljárásait és módszereit illetően; |
| --- | --- |

74.

üdvözli azt az eredményt, amelyet a Madridi Megállapodás keretében az EKSZ-szel kapcsolatban elért, amely révén a KBVP legfontosabb missziói (EULEX Kosovo, EUPOL Afghanistan, EUMM Georgia), külön költségvetési tételként fognak szerepelni a nagyobb átláthatóság, valamint a költségek hatékonyabb parlament általi ellenőrzésének biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy egy költségvetési sort kell rendelni minden egyes KBVP-misszióhoz; kijelenti, hogy kész együttműködni a PBB új, állandó elnökségével annak érdekében, hogy a KKBP közös konzultációs értekezletei – az alelnöknek/főképviselőnek a politikai felelősségre vonhatóságról szóló madridi nyilatkozatával összhangban – eredményesebbek és hatékonyabbak legyenek; érdeklődését fejezi ki aziránt, hogy tanuljon az Egyesült Államok Kongresszusától és más nemzeti parlamentektől a biztonság- és védelempolitika felügyeletének eljárásait és módszereit illetően;

| 75. | kéri, hogy – a Lisszaboni Szerződéssel összhangban – az ATHENA mechanizmus felülvizsgálatára irányuló javaslat keretében hozzanak létre egy induló alapot a katonai műveleti előkészítő tevékenységekre a pénzösszegek felszabadításának felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

75.

kéri, hogy – a Lisszaboni Szerződéssel összhangban – az ATHENA mechanizmus felülvizsgálatára irányuló javaslat keretében hozzanak létre egy induló alapot a katonai műveleti előkészítő tevékenységekre a pénzösszegek felszabadításának felgyorsítása érdekében;

| 76. | kiemeli, hogy a beavatkozás leggyakoribb formáinak bizonyult polgári missziók esetében szembe kell nézni a szakemberek felvételével kapcsolatos nehézségekkel (mint a EULEX Kosovo és az EUPOL Afghanistan missziók esetében), és hogy meg kell hozni a szükséges intézkedéseket a gyors bevetés és a fenntarthatóság érdekében; |
| --- | --- |

76.

kiemeli, hogy a beavatkozás leggyakoribb formáinak bizonyult polgári missziók esetében szembe kell nézni a szakemberek felvételével kapcsolatos nehézségekkel (mint a EULEX Kosovo és az EUPOL Afghanistan missziók esetében), és hogy meg kell hozni a szükséges intézkedéseket a gyors bevetés és a fenntarthatóság érdekében;

| 77. | javasolja, hogy az ENSZ BT 1325-ös, a nemek közötti esélyegyenlőségről szóló határozatának megfelelően, valamint a polgári és katonai missziók nagyobb hatékonysága érdekében a válságkezelés minden szintjén tegyék lehetővé a nők megfelelő részvételét a missziókban; hangsúlyozza, hogy a nőknek helyet kell kapniuk a felső szintű döntéshozatali tisztségekben, rendszeres konzultációt kell folytatni a civil társadalommal, beleértve a női szervezeteket is, és a missziókban fokozni kell a nemi kérdésekkel foglalkozó kapacitásokat; kéri, hogy hozzanak létre megfelelő nyilvános panasztételi eljárásokat a KBVP-missziók keretében, amelyek segítséget nyújtanak különösen a szexuális és nemi alapú erőszak bejelentésekor; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy a KBVP-missziókról hathavonta készített értékelésben készítsen részletes jelentést a nőkről, a békéről és a biztonságról; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU küldjön sokkal több rendőr- és katonanőt a KVBP-missziókba; e tekintetben modellnek tekinthető az ENSZ Libériában működő békefenntartó állományában szolgáló rendőrnők aránya; |
| --- | --- |

77.

javasolja, hogy az ENSZ BT 1325-ös, a nemek közötti esélyegyenlőségről szóló határozatának megfelelően, valamint a polgári és katonai missziók nagyobb hatékonysága érdekében a válságkezelés minden szintjén tegyék lehetővé a nők megfelelő részvételét a missziókban; hangsúlyozza, hogy a nőknek helyet kell kapniuk a felső szintű döntéshozatali tisztségekben, rendszeres konzultációt kell folytatni a civil társadalommal, beleértve a női szervezeteket is, és a missziókban fokozni kell a nemi kérdésekkel foglalkozó kapacitásokat; kéri, hogy hozzanak létre megfelelő nyilvános panasztételi eljárásokat a KBVP-missziók keretében, amelyek segítséget nyújtanak különösen a szexuális és nemi alapú erőszak bejelentésekor; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy a KBVP-missziókról hathavonta készített értékelésben készítsen részletes jelentést a nőkről, a békéről és a biztonságról; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU küldjön sokkal több rendőr- és katonanőt a KVBP-missziókba; e tekintetben modellnek tekinthető az ENSZ Libériában működő békefenntartó állományában szolgáló rendőrnők aránya;

| 78. | felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy hozzon megfelelő intézkedéseket a polgári missziókhoz szükséges lehetséges uniós erőforrások és képességek optimálisabb kihasználása érdekében, és emellett aggodalommal veszi tudomásul az EUJUST LEX Iraq és az EUPOL Afghanistan missziók biztonsági magáncégekre bízott biztonsági intézkedéseinek magas költségeit; |
| --- | --- |

78.

felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy hozzon megfelelő intézkedéseket a polgári missziókhoz szükséges lehetséges uniós erőforrások és képességek optimálisabb kihasználása érdekében, és emellett aggodalommal veszi tudomásul az EUJUST LEX Iraq és az EUPOL Afghanistan missziók biztonsági magáncégekre bízott biztonsági intézkedéseinek magas költségeit;

| 79. | szükségesnek tartja erőteljesebb hivatalos, intézményesített eljárások létrehozását, melyek lehetővé teszik, hogy rendszeres időközönként, mindenki által elfogadott kritériumok alapján a helyszínen értékeljék a missziók lefolyását; úgy véli, hogy ezáltal lehetővé válik a tapasztalatokkal kapcsolatos visszajelzések politikai-stratégiai és technikai, illetve jogi és operatív szempontú hasznosítása, amely hosszú távon megfelelő alapot teremthet a folyamatban lévő fellépések javításához, valamint olyan szempontokat biztosít, amelyeket a kialakuló válsághelyzetek esetén alkalmazni lehet a stratégiai érdekek és a rendelkezésre álló erőforrások legmegfelelőbb mérlegelésére; |
| --- | --- |

79.

szükségesnek tartja erőteljesebb hivatalos, intézményesített eljárások létrehozását, melyek lehetővé teszik, hogy rendszeres időközönként, mindenki által elfogadott kritériumok alapján a helyszínen értékeljék a missziók lefolyását; úgy véli, hogy ezáltal lehetővé válik a tapasztalatokkal kapcsolatos visszajelzések politikai-stratégiai és technikai, illetve jogi és operatív szempontú hasznosítása, amely hosszú távon megfelelő alapot teremthet a folyamatban lévő fellépések javításához, valamint olyan szempontokat biztosít, amelyeket a kialakuló válsághelyzetek esetén alkalmazni lehet a stratégiai érdekek és a rendelkezésre álló erőforrások legmegfelelőbb mérlegelésére;

Biztonság a partnerségben

| 80. | fenntartja, hogy a nemzetközi rendszer többpólusú fejlődésének és a stratégiai partnerségek létrehozásának aktívan hozzá kell járulnia a többoldalú kapcsolatok – mint a jogállamiság egyetemes tiszteletben tartásával, az EU sajátos jellegével és a globalizációs folyamatokat egyre inkább jellemző kölcsönös függőséggel leginkább összhangban lévő dimenzió – előmozdításához; |
| --- | --- |

80.

fenntartja, hogy a nemzetközi rendszer többpólusú fejlődésének és a stratégiai partnerségek létrehozásának aktívan hozzá kell járulnia a többoldalú kapcsolatok – mint a jogállamiság egyetemes tiszteletben tartásával, az EU sajátos jellegével és a globalizációs folyamatokat egyre inkább jellemző kölcsönös függőséggel leginkább összhangban lévő dimenzió – előmozdításához;

| 81. | megismétli, hogy az EU teljes mértékben tiszteletben tartja az Egyesült Nemzetek Alapokmányának rendelkezéseit és elveit, és elismeri, hogy a világban a nemzetközi béke és biztonság fenntartásával kapcsolatos elsődleges felelősség az ENSZ Biztonsági Tanácsára hárul; |
| --- | --- |

81.

megismétli, hogy az EU teljes mértékben tiszteletben tartja az Egyesült Nemzetek Alapokmányának rendelkezéseit és elveit, és elismeri, hogy a világban a nemzetközi béke és biztonság fenntartásával kapcsolatos elsődleges felelősség az ENSZ Biztonsági Tanácsára hárul;

| 82. | kiemeli, hogy a Lisszaboni Szerződés kötelezi az Európai Uniót a többoldalú megoldások előmozdítására, különösen az Egyesült Nemzetek keretein belül, és hogy az Unió nemzetközi fellépése az ENSZ Alapokmányában megfogalmazott elveken, a nemzetközi jogon és az EU elvein és értékein alapul; |
| --- | --- |

82.

kiemeli, hogy a Lisszaboni Szerződés kötelezi az Európai Uniót a többoldalú megoldások előmozdítására, különösen az Egyesült Nemzetek keretein belül, és hogy az Unió nemzetközi fellépése az ENSZ Alapokmányában megfogalmazott elveken, a nemzetközi jogon és az EU elvein és értékein alapul;

| 83. | elismeri, hogy jogi szempontból a Lisszaboni Szerződés túllépett az uniós és közösségi politikák korábbi kettősségén azáltal, hogy egyedi jogi személyiséget adományozott, és megerősítette az uniós jogrend autonómiáját a nemzetközi jog terén, még olyan esetben is, ha a nemzetközi biztonság forog kockán, amint a Bíróság joggyakorlata a Kadi-ügyben már kimondta (amely szerint „a nemzetközi jog az uniós jogrendet csak a Közösség alkotmányos elvei által meghatározott feltételek szerint hathatja át”); |
| --- | --- |

83.

elismeri, hogy jogi szempontból a Lisszaboni Szerződés túllépett az uniós és közösségi politikák korábbi kettősségén azáltal, hogy egyedi jogi személyiséget adományozott, és megerősítette az uniós jogrend autonómiáját a nemzetközi jog terén, még olyan esetben is, ha a nemzetközi biztonság forog kockán, amint a Bíróság joggyakorlata a Kadi-ügyben már kimondta (amely szerint „a nemzetközi jog az uniós jogrendet csak a Közösség alkotmányos elvei által meghatározott feltételek szerint hathatja át”);

| 84. | felkéri azokat a tagállamokat, amelyek tagjai az ENSZ Biztonsági Tanácsának, hogy védjék meg az Unió közös álláspontját és érdekeit, valamint hogy tegyenek erőfeszítéseket az ENSZ reformja érdekében, hogy az EU mint szervezet, állandó taggá válhasson; |
| --- | --- |

84.

felkéri azokat a tagállamokat, amelyek tagjai az ENSZ Biztonsági Tanácsának, hogy védjék meg az Unió közös álláspontját és érdekeit, valamint hogy tegyenek erőfeszítéseket az ENSZ reformja érdekében, hogy az EU mint szervezet, állandó taggá válhasson;

| 85. | megerősíti az EU és az ENSZ közötti együttműködés megerősítésének szükségességét a válságkezelés terén, mégpedig a válságok korai szakaszában és a válság utáni újjáépítésben, szorosan kapcsolódva az újonnan létrehozott EKSZ megfelelő struktúráihoz; |
| --- | --- |

85.

megerősíti az EU és az ENSZ közötti együttműködés megerősítésének szükségességét a válságkezelés terén, mégpedig a válságok korai szakaszában és a válság utáni újjáépítésben, szorosan kapcsolódva az újonnan létrehozott EKSZ megfelelő struktúráihoz;

| 86. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy racionalizálják az EU eredményes részvételét az ENSZ Közgyűlésének ülésein; |
| --- | --- |

86.

felszólítja a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy racionalizálják az EU eredményes részvételét az ENSZ Közgyűlésének ülésein;

| 87. | elismeri, hogy továbbra is a NATO jelenti a közös védelem alapját a NATO-tagországok számára és túlmutat a tagállamain; emlékeztet az Unió és a NATO közötti jó együttműködés fontosságára, különösen abban az esetben, ha a két szervezet egyazon műveleti területen lép fel; várja a főképviselő javaslatait, amelyekre az Európai Tanács 2010. szeptemberi következtetései adtak megbízást az EU–NATO válságkezelési együttműködésre utalva; |
| --- | --- |

87.

elismeri, hogy továbbra is a NATO jelenti a közös védelem alapját a NATO-tagországok számára és túlmutat a tagállamain; emlékeztet az Unió és a NATO közötti jó együttműködés fontosságára, különösen abban az esetben, ha a két szervezet egyazon műveleti területen lép fel; várja a főképviselő javaslatait, amelyekre az Európai Tanács 2010. szeptemberi következtetései adtak megbízást az EU–NATO válságkezelési együttműködésre utalva;

| 88. | üdvözli az EU–NATO stratégiai partnerség további erősítéséről való egyetértést a NATO új stratégiai koncepciójában; megerősíti, hogy az új stratégiai koncepcióban azonosított fenyegetettségek többsége az EU-t is érinti, és hangsúlyozza a válságkezelés terén folytatott EU–NATO együttműködés fokozásának fontosságát a kölcsönös támogatás szellemében, ugyanakkor tiszteletben tartva a döntéshozatal függetlenségét; felhívja a figyelmet arra, hogy kerülni kell az erőfeszítések és az erőforrások közötti szükségtelen átfedéseket, és felkéri az EU-t és a NATO-t, hogy saját eszközeik segítségével mélyítsék el az együttműködést azon válságokkal szembeni átfogó megközelítés tekintetében, amelyeknek kezelésében mindketten szerepet vállalnak a helyszínen; sürgeti a NATO-t, hogy a párhuzamosság elkerülése érdekében korlátozza szigorúan a polgári képességek fejlesztését; |
| --- | --- |

88.

üdvözli az EU–NATO stratégiai partnerség további erősítéséről való egyetértést a NATO új stratégiai koncepciójában; megerősíti, hogy az új stratégiai koncepcióban azonosított fenyegetettségek többsége az EU-t is érinti, és hangsúlyozza a válságkezelés terén folytatott EU–NATO együttműködés fokozásának fontosságát a kölcsönös támogatás szellemében, ugyanakkor tiszteletben tartva a döntéshozatal függetlenségét; felhívja a figyelmet arra, hogy kerülni kell az erőfeszítések és az erőforrások közötti szükségtelen átfedéseket, és felkéri az EU-t és a NATO-t, hogy saját eszközeik segítségével mélyítsék el az együttműködést azon válságokkal szembeni átfogó megközelítés tekintetében, amelyeknek kezelésében mindketten szerepet vállalnak a helyszínen; sürgeti a NATO-t, hogy a párhuzamosság elkerülése érdekében korlátozza szigorúan a polgári képességek fejlesztését;

| 89. | rámutat az afrikai kontinens alapvető fontosságára az Unió biztonsága, a békefenntartás és a konfliktusok megelőzése szempontjából; támogatja az EU és az Afrikai Unió közötti szoros együttműködést a közös EU–Afrika stratégia „béke és biztonság” partnersége keretében; kívánatosnak tartja az Afrikai Unió felelősségvállalását és határozottabb bevonását különösen a válságkezelésbe, és kiemeli, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak konkrét intézkedésekkel kellene fellépniük a kézi- és könnyűfegyverek kereskedelme és elterjedése ellen; támogatja a Tripoli Nyilatkozatban tett kötelezettségvállalást a béke és biztonság afrikai struktúrájának teljes mértékű kiépítésére; |
| --- | --- |

89.

rámutat az afrikai kontinens alapvető fontosságára az Unió biztonsága, a békefenntartás és a konfliktusok megelőzése szempontjából; támogatja az EU és az Afrikai Unió közötti szoros együttműködést a közös EU–Afrika stratégia „béke és biztonság” partnersége keretében; kívánatosnak tartja az Afrikai Unió felelősségvállalását és határozottabb bevonását különösen a válságkezelésbe, és kiemeli, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak konkrét intézkedésekkel kellene fellépniük a kézi- és könnyűfegyverek kereskedelme és elterjedése ellen; támogatja a Tripoli Nyilatkozatban tett kötelezettségvállalást a béke és biztonság afrikai struktúrájának teljes mértékű kiépítésére;

| 90. | különösen ajánlja az afrikai korai előrejelzési és konfliktusmegelőzési képességek fejlesztését, a „bölcsek tanácsa” közvetítői képességeinek megerősítését, illetve az afrikai békefenntartó missziók finanszírozásáról szóló Prodi-jelentésben megfogalmazott ajánlások alkalmazhatóságának a megvizsgálását; sürgeti az együttműködésen alapuló kapcsolatok kialakítását és a szubregionális afrikai szervezetek képességeinek megerősítését; |
| --- | --- |

90.

különösen ajánlja az afrikai korai előrejelzési és konfliktusmegelőzési képességek fejlesztését, a „bölcsek tanácsa” közvetítői képességeinek megerősítését, illetve az afrikai békefenntartó missziók finanszírozásáról szóló Prodi-jelentésben megfogalmazott ajánlások alkalmazhatóságának a megvizsgálását; sürgeti az együttműködésen alapuló kapcsolatok kialakítását és a szubregionális afrikai szervezetek képességeinek megerősítését;

| 91. | emlékeztet arra, hogy a más nemzetközi szervezetekkel, mint például az ENSZ-szel, a NATO-val és az AU-val való partnerségek mellett az egyes harmadik országokkal való együttműködést is erősíteni kell a KBVP keretében. megállapítja, hogy a tapasztalatok azt mutatják, hogy a harmadik országok fontos eszközökkel, emberi erőforrásokkal és szakértelemmel járulhatnak hozzá a KBVP-missziókhoz, mint például az EUFOR Chad/CAR esetében, ahol Oroszország szállította a szükséges helikoptereket, vagy az EUFOR Althea esetében, ahol Törökország és Marokkó jelentős csapatkontingensekkel működött közre. véleménye szerint a harmadik országok bevonása emellett erősítheti a KBVP-műveletek legitimitását, és elősegítheti a fontos partnerekkel való, szélesebb körű biztonsági párbeszéd elindítását, miközben fenntartja az elkötelezettséget az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásának előmozdítása mellett; |
| --- | --- |

91.

emlékeztet arra, hogy a más nemzetközi szervezetekkel, mint például az ENSZ-szel, a NATO-val és az AU-val való partnerségek mellett az egyes harmadik országokkal való együttműködést is erősíteni kell a KBVP keretében. megállapítja, hogy a tapasztalatok azt mutatják, hogy a harmadik országok fontos eszközökkel, emberi erőforrásokkal és szakértelemmel járulhatnak hozzá a KBVP-missziókhoz, mint például az EUFOR Chad/CAR esetében, ahol Oroszország szállította a szükséges helikoptereket, vagy az EUFOR Althea esetében, ahol Törökország és Marokkó jelentős csapatkontingensekkel működött közre. véleménye szerint a harmadik országok bevonása emellett erősítheti a KBVP-műveletek legitimitását, és elősegítheti a fontos partnerekkel való, szélesebb körű biztonsági párbeszéd elindítását, miközben fenntartja az elkötelezettséget az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásának előmozdítása mellett;

| 92. | úgy véli, hogy e párbeszédnek foglalkoznia kell a megfelelő fenyegetésértékeléssel, (adott esetben) tartalmaznia kell a harmadik országok részvételét az uniós gyakorlatokban és képzési tevékenységekben, és összességében szorosabb kölcsönös részvételt kell eredményeznie; úgy véli, hogy foglalkozni kell az eljárási akadályokkal a harmadik országokkal való együttműködés megkönnyítése, és az egyes hozzájárulásokról szóló tárgyalásokból eredő esetleges késések elkerülése érdekében; véleménye szerint e célból néhány harmadik országgal keretmegállapodásokat és egységes eljárásokat lehetne kialakítani közreműködésük megkönnyítésére; |
| --- | --- |

92.

úgy véli, hogy e párbeszédnek foglalkoznia kell a megfelelő fenyegetésértékeléssel, (adott esetben) tartalmaznia kell a harmadik országok részvételét az uniós gyakorlatokban és képzési tevékenységekben, és összességében szorosabb kölcsönös részvételt kell eredményeznie; úgy véli, hogy foglalkozni kell az eljárási akadályokkal a harmadik országokkal való együttműködés megkönnyítése, és az egyes hozzájárulásokról szóló tárgyalásokból eredő esetleges késések elkerülése érdekében; véleménye szerint e célból néhány harmadik országgal keretmegállapodásokat és egységes eljárásokat lehetne kialakítani közreműködésük megkönnyítésére;

| 93. | hangsúlyozza a KBVP területén az EU szomszédaival folytatott együttműködés fontosságát, amelynek regionálisan kiegyensúlyozottnak kell lennie, és lehetőségek széles körét kell biztosítania, amelyek katalizálják a biztonsági ágazat reformját a partnerállamokban, és nemcsak az Unió keleti és déli partnereinek KBVP-missziókban való részvételét lehetővé tévő polgári és katonai képességek megteremtését segítené elő, hanem erőteljesebb támogatást is nyújtana a regionális biztonság kezelésében; |
| --- | --- |

93.

hangsúlyozza a KBVP területén az EU szomszédaival folytatott együttműködés fontosságát, amelynek regionálisan kiegyensúlyozottnak kell lennie, és lehetőségek széles körét kell biztosítania, amelyek katalizálják a biztonsági ágazat reformját a partnerállamokban, és nemcsak az Unió keleti és déli partnereinek KBVP-missziókban való részvételét lehetővé tévő polgári és katonai képességek megteremtését segítené elő, hanem erőteljesebb támogatást is nyújtana a regionális biztonság kezelésében;

*

* *

| 94. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, az alelnöknek/főképviselőnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, a NATO Parlamenti Közgyűlésnek és az ENSZ és a NATO főtitkárainak. |
| --- | --- |

94.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, az alelnöknek/főképviselőnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, a NATO Parlamenti Közgyűlésnek és az ENSZ és a NATO főtitkárainak.

---

(1)  HL L 201., 2010.8.3., 30. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0419.

(3)  HL C 349. E, 2010.12.22., 63. o.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/66 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/66

---

2011. május 11., szerdaAz EU mint globális szereplő: a multilaterális szervezetekben betöltött szerepe

P7_TA(2011)0229

Az Európai Parlament 2011. május 11-i állásfoglalása az Unióról mint globális szereplőről: a multilaterális szervezetekben betöltött szerepe (2010/2298(INI))

2012/C 377 E/08

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A nemzetközi szervezetek új irányításáért” című véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A nemzetközi szervezetek új irányításáért” című véleményére (1),

| — | tekintettel az Unió és a tagállamok közötti, az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében kifejezésre juttatott lojális együttműködés elvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió és a tagállamok közötti, az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében kifejezésre juttatott lojális együttműködés elvére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkének (1) bekezdésére és (2) bekezdésének h) pontjára, amely felhívja az Uniót különösen az Egyesült Nemzetek keretében a közös problémák többoldalú megoldásának elősegítésére, valamint egy erősebb többoldalú együttműködésen és a világ felelős kormányzásán alapuló nemzetközi rendszer létrejöttének előmozdítására irányuló magas szintű együttműködés kialakítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkének (1) bekezdésére és (2) bekezdésének h) pontjára, amely felhívja az Uniót különösen az Egyesült Nemzetek keretében a közös problémák többoldalú megoldásának elősegítésére, valamint egy erősebb többoldalú együttműködésen és a világ felelős kormányzásán alapuló nemzetközi rendszer létrejöttének előmozdítására irányuló magas szintű együttműködés kialakítására,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2011. május 3-án elfogadott határozatára az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2011. május 3-án elfogadott határozatára az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről (2),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek 65. Közgyűlésére vonatkozó, a Tanács által 2010. május 25-én elfogadott uniós prioritásokra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek 65. Közgyűlésére vonatkozó, a Tanács által 2010. május 25-én elfogadott uniós prioritásokra (3),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2010. szeptemberi ülése által meghatározott, az Európai Unió külső politikáinak egy integráltabb megközelítés révén történő javítására irányuló belső szabályozásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2010. szeptemberi ülése által meghatározott, az Európai Unió külső politikáinak egy integráltabb megközelítés révén történő javítására irányuló belső szabályozásra (4),

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én„Biztonságos Európa egy jobb világban” címmel elfogadott európai biztonsági stratégiára, és annak a „A biztonság megteremtése a változó világban” című, 2008. december 12-i tanácsi végrehajtási jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én„Biztonságos Európa egy jobb világban” címmel elfogadott európai biztonsági stratégiára, és annak a „A biztonság megteremtése a változó világban” című, 2008. december 12-i tanácsi végrehajtási jelentésére,

| — | tekintettel „Az Európai Unió és az Egyesült Nemzetek: A multilateralizmus választása” című, a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2003)0526), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió és az Egyesült Nemzetek: A multilateralizmus választása” című, a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2003)0526),

| — | tekintettel az EBESZ megerősítéséről és az EU ebben betöltött szerepéről szóló, 2010. november 11-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ megerősítéséről és az EU ebben betöltött szerepéről szóló, 2010. november 11-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „A stabilitási keret és az Unió gazdasági irányításának javítása, különösen az euróövezetben” című, a Bizottságnak szóló ajánlásokkal ellátott 2010. október 20-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A stabilitási keret és az Unió gazdasági irányításának javítása, különösen az euróövezetben” című, a Bizottságnak szóló ajánlásokkal ellátott 2010. október 20-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására irányuló megállapodás intézményi vonzatairól szóló, 2010. május 19-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására irányuló megállapodás intézményi vonzatairól szóló, 2010. május 19-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett, 2010. március 25-i ajánlására az ENSZ Közgyűlése 65. ülésszakáról (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett, 2010. március 25-i ajánlására az ENSZ Közgyűlése 65. ülésszakáról (8),

| — | tekintettel a NATO-nak az Európai Unió biztonsági szerkezetében játszott szerepről szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a NATO-nak az Európai Unió biztonsági szerkezetében játszott szerepről szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a Nemzetközi Valutaalap stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2006. március 14-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Valutaalap stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2006. március 14-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0181/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0181/2011),

| A. | mivel a globalizációs folyamatok a globális kormányzás tekintetében lehetőségek, kihívások és veszélyek széles körét rejtik, miközben rávilágítanak a szociális háló hiányosságaira és kudarcaira, többek között a pénzügyi piacok, az energiabiztonság, a szegénység elleni küzdelem, az éghajlat-politika és az emberi jogsértések terén; mivel a globális kihívások és veszélyek leküzdéséhez világszintű együttműködésre és közös fellépésre, valamint hatékony intézményekre és legitim szabályokra van szükség; mivel ahhoz, hogy a nemzetközi szervezetek legitimek és hatékonyak legyenek, a többpólusú világ valamennyi államának érdekeit kell tükrözniük, |
| --- | --- |

A.

mivel a globalizációs folyamatok a globális kormányzás tekintetében lehetőségek, kihívások és veszélyek széles körét rejtik, miközben rávilágítanak a szociális háló hiányosságaira és kudarcaira, többek között a pénzügyi piacok, az energiabiztonság, a szegénység elleni küzdelem, az éghajlat-politika és az emberi jogsértések terén; mivel a globális kihívások és veszélyek leküzdéséhez világszintű együttműködésre és közös fellépésre, valamint hatékony intézményekre és legitim szabályokra van szükség; mivel ahhoz, hogy a nemzetközi szervezetek legitimek és hatékonyak legyenek, a többpólusú világ valamennyi államának érdekeit kell tükrözniük,

| B. | mivel az Uniónak a hatékony multilateralizmus iránti, a 2003. évi európai biztonsági stratégiában rögzített elkötelezettsége Európa külső fellépéseinek vezérelvét alkotja; mivel a nemzetek és intézmények közötti együttműködéssel, a szabályokon alapuló renddel és a többszintű multilateralizmussal kapcsolatos belső tapasztalataiból merítve az Unió globális felelősséggel bír, melyet továbbra is fenn kellene tartania; mivel az Unió rendelkezik a többoldalú rendszerek megerősítéséhez szükséges értékrenddel – mint például az emberi jogok tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a testvériség és a jogállamiság – és politikai eszköztárral, például azzal, hogy egyetlen jogi személyként tud fellépni; |
| --- | --- |

B.

mivel az Uniónak a hatékony multilateralizmus iránti, a 2003. évi európai biztonsági stratégiában rögzített elkötelezettsége Európa külső fellépéseinek vezérelvét alkotja; mivel a nemzetek és intézmények közötti együttműködéssel, a szabályokon alapuló renddel és a többszintű multilateralizmussal kapcsolatos belső tapasztalataiból merítve az Unió globális felelősséggel bír, melyet továbbra is fenn kellene tartania; mivel az Unió rendelkezik a többoldalú rendszerek megerősítéséhez szükséges értékrenddel – mint például az emberi jogok tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a testvériség és a jogállamiság – és politikai eszköztárral, például azzal, hogy egyetlen jogi személyként tud fellépni;

| C. | mivel az EU multilaterális szervezetekben való tagsága által nyújtott hozzáadott érték azokon a területeken rejlik, ahol az Unió kizárólagos vagy megosztott hatáskörökkel rendelkezik: a gazdasági és kereskedelmi ügyekben, a környezetvédelmi politikában, a fejlesztési segélyek, valamint a biztonság- és védelempolitika terén; mivel az EU hozzáadott értéket képviselhet azon multilaterális szervezetekben vagy csúcstalálkozókon, ahol nem minden tagja rendelkezik képviselettel, |
| --- | --- |

C.

mivel az EU multilaterális szervezetekben való tagsága által nyújtott hozzáadott érték azokon a területeken rejlik, ahol az Unió kizárólagos vagy megosztott hatáskörökkel rendelkezik: a gazdasági és kereskedelmi ügyekben, a környezetvédelmi politikában, a fejlesztési segélyek, valamint a biztonság- és védelempolitika terén; mivel az EU hozzáadott értéket képviselhet azon multilaterális szervezetekben vagy csúcstalálkozókon, ahol nem minden tagja rendelkezik képviselettel,

| D. | mivel a Lisszaboni Szerződés az Unió jogi személyiségének megteremtésével bővíti az Unió lehetőségeit arra, hogy különböző nemzetközi szervezetekhez csatlakozzon, külső fellépései terén tágabb hatáskörökkel ruházza fel, egyértelműbb és határozottabb egységes fellépést biztosít az Uniónak a világban, nevezetesen a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője tisztségének létrehozásával, valamint az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) elindításával, továbbá ösztönzi a fontos nemzetközi és regionális szervezetekkel, valamint országcsoportokkal történő, valamennyi fél számára előnyös uniós együttműködés minden formáját, és mivel lehetővé teszi az Unió számára, hogy oly módon szerveződjön, amelynek révén tényleges globális szereplővé válhat, |
| --- | --- |

D.

mivel a Lisszaboni Szerződés az Unió jogi személyiségének megteremtésével bővíti az Unió lehetőségeit arra, hogy különböző nemzetközi szervezetekhez csatlakozzon, külső fellépései terén tágabb hatáskörökkel ruházza fel, egyértelműbb és határozottabb egységes fellépést biztosít az Uniónak a világban, nevezetesen a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője tisztségének létrehozásával, valamint az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) elindításával, továbbá ösztönzi a fontos nemzetközi és regionális szervezetekkel, valamint országcsoportokkal történő, valamennyi fél számára előnyös uniós együttműködés minden formáját, és mivel lehetővé teszi az Unió számára, hogy oly módon szerveződjön, amelynek révén tényleges globális szereplővé válhat,

| E. | mivel az Uniónak az EUSZ 21. cikke (2) bekezdésének h) pontjával összhangban elő kell mozdítania egy erősebb többoldalú együttműködésen és a világ felelős kormányzásán alapuló nemzetközi rendszer létrejöttét, és mivel az EUSZ 32. cikke alapján a tagállamoknak egy irányba mutató fellépésük útján biztosítaniuk kell, hogy az Unió képes legyen érdekeinek és értékeinek nemzetközi szinten való érvényesítésére; mivel az Unió elkötelezettsége amellett, hogy globális szereplővé váljon, megköveteli a nemzetközi szervezetek és fórumok mélyreható reformjaira irányuló képességet, valamint a hajlandóságot, hogy javaslatot tegyen ezekre, |
| --- | --- |

E.

mivel az Uniónak az EUSZ 21. cikke (2) bekezdésének h) pontjával összhangban elő kell mozdítania egy erősebb többoldalú együttműködésen és a világ felelős kormányzásán alapuló nemzetközi rendszer létrejöttét, és mivel az EUSZ 32. cikke alapján a tagállamoknak egy irányba mutató fellépésük útján biztosítaniuk kell, hogy az Unió képes legyen érdekeinek és értékeinek nemzetközi szinten való érvényesítésére; mivel az Unió elkötelezettsége amellett, hogy globális szereplővé váljon, megköveteli a nemzetközi szervezetek és fórumok mélyreható reformjaira irányuló képességet, valamint a hajlandóságot, hogy javaslatot tegyen ezekre,

| F. | mivel a Lisszaboni Szerződés új, állandó struktúrákat hozott létre az Unió külső képviselete tekintetében, és rendelkezett arról, hogy a korábban az Unió soros elnöksége által ellátott feladatköröket ezen új uniós képviselők vegyék át, és mivel az EKSZ létrehozása lehetőséget nyújt a hatékony multilaterális diplomácia gyakorlására, |
| --- | --- |

F.

mivel a Lisszaboni Szerződés új, állandó struktúrákat hozott létre az Unió külső képviselete tekintetében, és rendelkezett arról, hogy a korábban az Unió soros elnöksége által ellátott feladatköröket ezen új uniós képviselők vegyék át, és mivel az EKSZ létrehozása lehetőséget nyújt a hatékony multilaterális diplomácia gyakorlására,

| G. | mivel az Unió és tagállamai többoldalú szervezetekben, informális csúcstalálkozókon és nemzetközi rendszerekben megvalósuló képviselete töredezett, gyakran nem hatékony, és továbbra is jelentősen ingadozik; mivel az Unió külső képviseletének kialakulása szétszórt, következetlen és meglehetősen ad hoc jelleggel zajlott; mivel a külső képviselet rendkívüli töredezettsége nagy valószínűséggel hátráltatja az Unió üzenetének átadását és a hatékony multilateralizmus és globális kormányzás iránti elkötelezettségét, és mivel a gyenge uniós hatáskörök és a nem hatékony koordinációs mechanizmusok megakadályozhatják, hogy a nemzetközi színtéren az Unió egységes hangon szólaljon fel, ezzel behatárolva annak döntésképességét és gyengítve hitelességét; mivel a Szerződés teljes potenciáljának kihasználása a nemzetközi színtéren a tagállamok részéről erős politikai akaratot és rugalmasságot fog igényelni képviseletük szempontjából, és mivel az EU jogállása a nemzetközi szervezetekben gyakorta elmarad az uniós hatáskörök fejlődése mögött, |
| --- | --- |

G.

mivel az Unió és tagállamai többoldalú szervezetekben, informális csúcstalálkozókon és nemzetközi rendszerekben megvalósuló képviselete töredezett, gyakran nem hatékony, és továbbra is jelentősen ingadozik; mivel az Unió külső képviseletének kialakulása szétszórt, következetlen és meglehetősen ad hoc jelleggel zajlott; mivel a külső képviselet rendkívüli töredezettsége nagy valószínűséggel hátráltatja az Unió üzenetének átadását és a hatékony multilateralizmus és globális kormányzás iránti elkötelezettségét, és mivel a gyenge uniós hatáskörök és a nem hatékony koordinációs mechanizmusok megakadályozhatják, hogy a nemzetközi színtéren az Unió egységes hangon szólaljon fel, ezzel behatárolva annak döntésképességét és gyengítve hitelességét; mivel a Szerződés teljes potenciáljának kihasználása a nemzetközi színtéren a tagállamok részéről erős politikai akaratot és rugalmasságot fog igényelni képviseletük szempontjából, és mivel az EU jogállása a nemzetközi szervezetekben gyakorta elmarad az uniós hatáskörök fejlődése mögött,

| H. | mivel az Uniónak a többoldalú kapcsolatok terén megvalósuló külső képviselete számos formát ölthet: léteznek olyan szervek, amelyekben valamennyi tagállam teljes jogú tag, az Unió pedig megfigyelő (pl. a Nemzetközi Monetáris és Pénzügyi Bizottság (IMFC), a Fejlesztési Bizottság, az Európa Tanács), olyanok, amelyekben az összes tagállam és az Unió egyaránt teljes jogú tag (pl. a FAO és a WTO) vagy teljes jogú résztvevő (pl. a G8 vagy a G20), illetve olyanok, amelyekben egyes uniós tagállamok teljes jogú tagként vesznek részt, az Unió pedig semmilyen státusszal nem rendelkezik (például az ENSZ Biztonsági Tanácsa és egyes nemzetközi pénzügyi intézmények); mivel a legösszetettebb helyzetek akkor alakulnak ki, amikor az Unió és a tagállamok megosztott hatáskörrel bírnak, vagy részben kizárólagos, részben megosztott hatáskörrel rendelkeznek, |
| --- | --- |

H.

mivel az Uniónak a többoldalú kapcsolatok terén megvalósuló külső képviselete számos formát ölthet: léteznek olyan szervek, amelyekben valamennyi tagállam teljes jogú tag, az Unió pedig megfigyelő (pl. a Nemzetközi Monetáris és Pénzügyi Bizottság (IMFC), a Fejlesztési Bizottság, az Európa Tanács), olyanok, amelyekben az összes tagállam és az Unió egyaránt teljes jogú tag (pl. a FAO és a WTO) vagy teljes jogú résztvevő (pl. a G8 vagy a G20), illetve olyanok, amelyekben egyes uniós tagállamok teljes jogú tagként vesznek részt, az Unió pedig semmilyen státusszal nem rendelkezik (például az ENSZ Biztonsági Tanácsa és egyes nemzetközi pénzügyi intézmények); mivel a legösszetettebb helyzetek akkor alakulnak ki, amikor az Unió és a tagállamok megosztott hatáskörrel bírnak, vagy részben kizárólagos, részben megosztott hatáskörrel rendelkeznek,

| I. | mivel a globális pénzügyi válság felgyorsította azt a folyamatot, melyben a fejlett gazdaságok jelentőségének csökkenésével nő a felemelkedő gazdaságok relatív gazdasági súlya, és mivel ilyen előzmények után az EU világszinten csak akkor tud erőteljesebben és hathatósabban fellépni, ha egységes, |
| --- | --- |

I.

mivel a globális pénzügyi válság felgyorsította azt a folyamatot, melyben a fejlett gazdaságok jelentőségének csökkenésével nő a felemelkedő gazdaságok relatív gazdasági súlya, és mivel ilyen előzmények után az EU világszinten csak akkor tud erőteljesebben és hathatósabban fellépni, ha egységes,

| J. | mivel az uniós tagállamok prioritásként kezelik az ENSZ megreformálását és megerősítését, melynek célja, hogy igazságosabb földrajzi képviseletet biztosítson, megjelenítse a Biztonsági Tanács összetételében a geopolitikai valóság jelenlegi változásait, valamint képessé tegye a szervezetet feladatainak ellátására és arra, hogy hatékonyan lépjen fel a globális kihívásokra adott megoldások nyújtásával, illetve hogy reagáljon a kulcsfontosságú fenyegetésekre; mivel az EU biztosítja az ENSZ rendes költségvetésének több mint egyharmadát, az ENSZ békeműveleteire fordított költségvetés több mint kétötödét, valamint az ENSZ-alapokra és -programokra szánt valamennyi hozzájárulás körülbelül felét, és mivel ezért a pénzügyi kötelezettségvállalásának összhangban kell lennie a politikai súlyával, |
| --- | --- |

J.

mivel az uniós tagállamok prioritásként kezelik az ENSZ megreformálását és megerősítését, melynek célja, hogy igazságosabb földrajzi képviseletet biztosítson, megjelenítse a Biztonsági Tanács összetételében a geopolitikai valóság jelenlegi változásait, valamint képessé tegye a szervezetet feladatainak ellátására és arra, hogy hatékonyan lépjen fel a globális kihívásokra adott megoldások nyújtásával, illetve hogy reagáljon a kulcsfontosságú fenyegetésekre; mivel az EU biztosítja az ENSZ rendes költségvetésének több mint egyharmadát, az ENSZ békeműveleteire fordított költségvetés több mint kétötödét, valamint az ENSZ-alapokra és -programokra szánt valamennyi hozzájárulás körülbelül felét, és mivel ezért a pénzügyi kötelezettségvállalásának összhangban kell lennie a politikai súlyával,

| K. | mivel az intézményi mechanizmusok – például az uniós tagállamok közötti, minden eddiginél szorosabb és eredményesebb koordináció – az Unió és tagállamai közös külső képviseletének célkitűzése felé mutató útnak tekinthetők, és mivel a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament között a KKBP/KBVP terén folyó konzultációk e célból katalizátorrá válhatnak, |
| --- | --- |

K.

mivel az intézményi mechanizmusok – például az uniós tagállamok közötti, minden eddiginél szorosabb és eredményesebb koordináció – az Unió és tagállamai közös külső képviseletének célkitűzése felé mutató útnak tekinthetők, és mivel a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament között a KKBP/KBVP terén folyó konzultációk e célból katalizátorrá válhatnak,

| L. | mivel a Nemzetközi Valutaalap és a Világbank 2010-es kvóta- és szavazati reformja következtében nőtt a feltörekvő piacgazdaságok és a fejlődő országok súlya és képviselete a nemzetközi pénzügyi intézményekben, amit európai közreműködéssel értek el, mivel az Unió által betöltött szerep – az ezen intézmények tőkéjéhez történő hozzájárulás mértéke ellenére – nem felel meg teljes mértékben a világgazdaságban és a világkereskedelemben képviselt súlyának, és mivel a külső képviselet jelenlegi struktúrája magas tranzakciós és koordinációs költségekkel jár, |
| --- | --- |

L.

mivel a Nemzetközi Valutaalap és a Világbank 2010-es kvóta- és szavazati reformja következtében nőtt a feltörekvő piacgazdaságok és a fejlődő országok súlya és képviselete a nemzetközi pénzügyi intézményekben, amit európai közreműködéssel értek el, mivel az Unió által betöltött szerep – az ezen intézmények tőkéjéhez történő hozzájárulás mértéke ellenére – nem felel meg teljes mértékben a világgazdaságban és a világkereskedelemben képviselt súlyának, és mivel a külső képviselet jelenlegi struktúrája magas tranzakciós és koordinációs költségekkel jár,

| M. | mivel az EU és a NATO közös, a „stratégiai partnerség” megvalósítására irányuló célkitűzésének gondoskodnia kellene a két szervezet hatékonyabb szinergiáiról és eszközeinek nagyobb mértékű kihasználásáról, valamint biztosítania kellene a hatékony együttműködést; mivel a válságra adható lehető legjobb válasz meghatározása érdekében az Uniónak és a NATO-nak hatékony válságkezelést kellene kialakítania, valóban koordinált módon fellépve és a legteljesebb mértékig kihasználva mindkét szervezet szakértelmét és erőforrásait, a NATO 1999-es washingtoni csúcstalálkozóján és az Európai Tanács 2002-es nizzai ülésén levont következtetéseknek, valamint a 2002. december 16-i EU–NATO közös nyilatkozatnak megfelelően, és figyelembe véve a NATO 2010. novemberi lisszaboni csúcstalálkozójának eredményeit, |
| --- | --- |

M.

mivel az EU és a NATO közös, a „stratégiai partnerség” megvalósítására irányuló célkitűzésének gondoskodnia kellene a két szervezet hatékonyabb szinergiáiról és eszközeinek nagyobb mértékű kihasználásáról, valamint biztosítania kellene a hatékony együttműködést; mivel a válságra adható lehető legjobb válasz meghatározása érdekében az Uniónak és a NATO-nak hatékony válságkezelést kellene kialakítania, valóban koordinált módon fellépve és a legteljesebb mértékig kihasználva mindkét szervezet szakértelmét és erőforrásait, a NATO 1999-es washingtoni csúcstalálkozóján és az Európai Tanács 2002-es nizzai ülésén levont következtetéseknek, valamint a 2002. december 16-i EU–NATO közös nyilatkozatnak megfelelően, és figyelembe véve a NATO 2010. novemberi lisszaboni csúcstalálkozójának eredményeit,

| N. | mivel a nemzetközi csúcstalálkozók keretében megvalósuló diplomáciának erősítenie kellene potenciálját arra, hogy ösztönözze a szélesebb körű többoldalú együttműködést, abból a célból, hogy kiépüljön a globális biztonság a millenniumi fejlesztési célok elérésén és a humán biztonság fokozásán keresztül, |
| --- | --- |

N.

mivel a nemzetközi csúcstalálkozók keretében megvalósuló diplomáciának erősítenie kellene potenciálját arra, hogy ösztönözze a szélesebb körű többoldalú együttműködést, abból a célból, hogy kiépüljön a globális biztonság a millenniumi fejlesztési célok elérésén és a humán biztonság fokozásán keresztül,

| O. | mivel a az EU-ban és azon kívül jelenleg zajló drámai demográfiai változások következményekkel járnak majd a multilateralizmusra nézve, hiszen az új helyzet megköveteli a többoldalú szervezetek tagságának, tagszámának és szavazati jogainak megfelelő kiigazítását; mivel ennek megfelelően az Uniónak, képviselete újbóli kiegyensúlyozása keretében, amely mindenképpen jelentős hatással lesz az uniós tagállamokra, diplomáciai eszközeinek teljes körű kihasználása révén meg kell követelnie, hogy a feltörekvő gazdaságok kötelezzék el magukat amellett, hogy építő jelleggel és átlátható módon vegyenek részt az alakuló multilaterális rendszerben, nevezetesen a fenntartható fejlődés, a szegénység felszámolása, a terrorizmus és a nemzetközi szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint az éghajlatváltozás területein; mivel a globális kormányzás jelenleg kialakulóban lévő rendszereiben való uniós részvétel, valamint az új szabályokról és elvekről szóló tárgyalások megegyezést igényelnek majd azokkal az országokkal és új szereplőkkel, akik igyekeznek hallatni a hangjukat a nemzetközi színtéren, |
| --- | --- |

O.

mivel a az EU-ban és azon kívül jelenleg zajló drámai demográfiai változások következményekkel járnak majd a multilateralizmusra nézve, hiszen az új helyzet megköveteli a többoldalú szervezetek tagságának, tagszámának és szavazati jogainak megfelelő kiigazítását; mivel ennek megfelelően az Uniónak, képviselete újbóli kiegyensúlyozása keretében, amely mindenképpen jelentős hatással lesz az uniós tagállamokra, diplomáciai eszközeinek teljes körű kihasználása révén meg kell követelnie, hogy a feltörekvő gazdaságok kötelezzék el magukat amellett, hogy építő jelleggel és átlátható módon vegyenek részt az alakuló multilaterális rendszerben, nevezetesen a fenntartható fejlődés, a szegénység felszámolása, a terrorizmus és a nemzetközi szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint az éghajlatváltozás területein; mivel a globális kormányzás jelenleg kialakulóban lévő rendszereiben való uniós részvétel, valamint az új szabályokról és elvekről szóló tárgyalások megegyezést igényelnek majd azokkal az országokkal és új szereplőkkel, akik igyekeznek hallatni a hangjukat a nemzetközi színtéren,

| P. | mivel az EU valamennyi külső fellépésének a demokrácia és az emberi jogok – különösen a nők és gyermekek jogai, valamint a szólásszabadság –, a jogállamiság, a biztonság erősítése, a demokratikus stabilitás, a jólét, továbbá a társadalomban a jövedelem, a vagyon és a lehetőségek igazságos elosztása köré kell felépülnie; mivel a nemzetközi büntetőjogi rendszer további erősítésének, az elszámoltathatóság előmozdításának és a büntetlenség megszüntetésének, valamint a Nemzetközi Büntetőbíróság – mint az egyetlen állandó és független igazságügyi intézmény – fontos munkája előmozdításának az Unió összes külső fellépésének szerves részét kell képeznie, |
| --- | --- |

P.

mivel az EU valamennyi külső fellépésének a demokrácia és az emberi jogok – különösen a nők és gyermekek jogai, valamint a szólásszabadság –, a jogállamiság, a biztonság erősítése, a demokratikus stabilitás, a jólét, továbbá a társadalomban a jövedelem, a vagyon és a lehetőségek igazságos elosztása köré kell felépülnie; mivel a nemzetközi büntetőjogi rendszer további erősítésének, az elszámoltathatóság előmozdításának és a büntetlenség megszüntetésének, valamint a Nemzetközi Büntetőbíróság – mint az egyetlen állandó és független igazságügyi intézmény – fontos munkája előmozdításának az Unió összes külső fellépésének szerves részét kell képeznie,

Az EU szerepének megerősítése a multilaterális rendszerben

| 1. | megállapítja, a konszenzusépítésre és az összehangolt fellépésre irányuló uniós mechanizmusoknak köszönhetően az Unió a szabályokon alapuló nemzetközi rend példaképévé vált, és ezért hangsúlyozza, hogy az Uniónak együtt kell működnie a vezető regionális hatalmakkal, és tevékenyen részt kell vennie egy olyan nemzetközi környezet kialakításában és fejlesztésében, amely lehetővé teszi az Unió számára, hogy a Szerződésben előírtak szerint előmozdítsa értékeit és érdekeit; tekintettel arra, hogy az Unió törekszik arra, és igénye van arra, hogy hatékony globális szereplő legyen és megóvja pozícióját, alapvető fontosságúnak tartja – különösen azokon a területeken, ahol kizárólagos vagy megosztott hatáskörökkel rendelkezik – az egységes fellépéshez szükséges belső koordináció erősítését és azt, hogy az Unió képes legyen a többoldalú együttműködés alakítására és a nemzetközi, elsősorban a védelmi felelősség elvéből és a globális biztonság megvalósítása eszközeként az emberi biztonság fokozásából eredő kihívások kezelésére irányuló közös fellépések irányítására, |
| --- | --- |

1.

megállapítja, a konszenzusépítésre és az összehangolt fellépésre irányuló uniós mechanizmusoknak köszönhetően az Unió a szabályokon alapuló nemzetközi rend példaképévé vált, és ezért hangsúlyozza, hogy az Uniónak együtt kell működnie a vezető regionális hatalmakkal, és tevékenyen részt kell vennie egy olyan nemzetközi környezet kialakításában és fejlesztésében, amely lehetővé teszi az Unió számára, hogy a Szerződésben előírtak szerint előmozdítsa értékeit és érdekeit; tekintettel arra, hogy az Unió törekszik arra, és igénye van arra, hogy hatékony globális szereplő legyen és megóvja pozícióját, alapvető fontosságúnak tartja – különösen azokon a területeken, ahol kizárólagos vagy megosztott hatáskörökkel rendelkezik – az egységes fellépéshez szükséges belső koordináció erősítését és azt, hogy az Unió képes legyen a többoldalú együttműködés alakítására és a nemzetközi, elsősorban a védelmi felelősség elvéből és a globális biztonság megvalósítása eszközeként az emberi biztonság fokozásából eredő kihívások kezelésére irányuló közös fellépések irányítására,

| 2. | hangsúlyozza, hogy a világon jelentős mértékben megnőtt a politikai és humanitárius válságok száma, ami az EU részéről jobb és megelőzőbb jellegű multilaterális fellépést tesz szükségessé; ezért kiemeli, hogy az Uniónak meg kell ragadnia a lehetőségeket, és jobban ki kell használnia külpolitikai eszközeit annak érdekében, hogy biztosíthassa a nemzetközi szervezetekben meglévő befolyásának jobb kihasználását, és hogy eredményesebben tölthesse be a vezető szerepet az aktuális és jövőbeni nemzetközi válságok kezelésében; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a világon jelentős mértékben megnőtt a politikai és humanitárius válságok száma, ami az EU részéről jobb és megelőzőbb jellegű multilaterális fellépést tesz szükségessé; ezért kiemeli, hogy az Uniónak meg kell ragadnia a lehetőségeket, és jobban ki kell használnia külpolitikai eszközeit annak érdekében, hogy biztosíthassa a nemzetközi szervezetekben meglévő befolyásának jobb kihasználását, és hogy eredményesebben tölthesse be a vezető szerepet az aktuális és jövőbeni nemzetközi válságok kezelésében;

| 3. | úgy véli, hogy a nem állami szereplőket jobban be kell vonni a multilaterális politikai döntéshozatalba, hogy előmozdítsák és elősegítsék a civil társadalmi szervezetekkel és szociális partnerekkel a nemzetközi szervezetek jövőbeni irányítási struktúrái tekintetében folytatott megfelelőbb konzultációt; elismeri, hogy e nem állami szereplők szakértelme, erőforrásai és befolyása a multilaterális együttműködés legitimációjának és eredményességének növelése szempontjából kulcsfontosságú elemek; emlékeztet arra, hogy a válsághelyzetek kezeléséhez alulról felfelé irányuló megközelítésre van szükség; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a nem állami szereplőket jobban be kell vonni a multilaterális politikai döntéshozatalba, hogy előmozdítsák és elősegítsék a civil társadalmi szervezetekkel és szociális partnerekkel a nemzetközi szervezetek jövőbeni irányítási struktúrái tekintetében folytatott megfelelőbb konzultációt; elismeri, hogy e nem állami szereplők szakértelme, erőforrásai és befolyása a multilaterális együttműködés legitimációjának és eredményességének növelése szempontjából kulcsfontosságú elemek; emlékeztet arra, hogy a válsághelyzetek kezeléséhez alulról felfelé irányuló megközelítésre van szükség;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak – az együttműködés fokozása, az intézmények fejlesztése és az érintettek bevonása révén – aktív és vezető szerepet kellene betöltenie a globális kormányzás reformjában, melynek célja, hogy a nemzetközi intézmények és szervezetek legitimebbek és hatékonyabbak legyenek, valamint jobban elősegítsék a felelősség megosztását, ugyanakkor az Uniónak e folyamat során erősíteni kell pozícióját, törekednie kell célkitűzései és prioritásai megvalósítására, valamint elvei, értékei és érdekei előmozdítására; kitart amellett, hogy az alelnöknek/főképviselőnek, illetve a Bizottságnak az Európai Parlamenttel szoros együttműködésben időszakonként értékelnie kellene a globális kormányzás reformjához történő hozzájárulást, valamint azt, hogy a reformok miként teremthetnének előnyöket az EU számára abban, hogy határozottabb szerepet jelöljön ki és építsen ki magának; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak – az együttműködés fokozása, az intézmények fejlesztése és az érintettek bevonása révén – aktív és vezető szerepet kellene betöltenie a globális kormányzás reformjában, melynek célja, hogy a nemzetközi intézmények és szervezetek legitimebbek és hatékonyabbak legyenek, valamint jobban elősegítsék a felelősség megosztását, ugyanakkor az Uniónak e folyamat során erősíteni kell pozícióját, törekednie kell célkitűzései és prioritásai megvalósítására, valamint elvei, értékei és érdekei előmozdítására; kitart amellett, hogy az alelnöknek/főképviselőnek, illetve a Bizottságnak az Európai Parlamenttel szoros együttműködésben időszakonként értékelnie kellene a globális kormányzás reformjához történő hozzájárulást, valamint azt, hogy a reformok miként teremthetnének előnyöket az EU számára abban, hogy határozottabb szerepet jelöljön ki és építsen ki magának;

| 5. | úgy véli, hogy az uniós tagállamoknak az önállóan el nem érhető célkitűzéseik elérése tekintetében egyre inkább erősokszorozó tényezőként kellene tekinteniük az Unióra, valamint hogy az Unió egységes hangon való felszólalása nemcsak növeli az esélyeket a sikerre, hanem fokozza az Unió mint jelentős nemzetközi szereplő legitimitását és hitelességét a kialakuló interpoláris világban; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az uniós tagállamoknak az önállóan el nem érhető célkitűzéseik elérése tekintetében egyre inkább erősokszorozó tényezőként kellene tekinteniük az Unióra, valamint hogy az Unió egységes hangon való felszólalása nemcsak növeli az esélyeket a sikerre, hanem fokozza az Unió mint jelentős nemzetközi szereplő legitimitását és hitelességét a kialakuló interpoláris világban;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a külső képviselet tekintetében stratégiai megközelítést és következetes indokokat kell alkalmazni oly módon, hogy minden egyes többoldalú szervezet tekintetében ki kell dolgozni egy személyre szabott uniós stratégiát, melynek célja az EU szerepének fokozása és pozíciójának megerősítése; felkéri a Bizottság alelnökét/a főképviselőt és a Bizottságot, hogy dolgozzon ki fehér könyvet az EU multilaterális szervezetekben játszott szerepéről, amely egészen 2020-ig mind rövid, mind középtávra átfogó és stratégiai megközelítést terjeszt elő; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a külső képviselet tekintetében stratégiai megközelítést és következetes indokokat kell alkalmazni oly módon, hogy minden egyes többoldalú szervezet tekintetében ki kell dolgozni egy személyre szabott uniós stratégiát, melynek célja az EU szerepének fokozása és pozíciójának megerősítése; felkéri a Bizottság alelnökét/a főképviselőt és a Bizottságot, hogy dolgozzon ki fehér könyvet az EU multilaterális szervezetekben játszott szerepéről, amely egészen 2020-ig mind rövid, mind középtávra átfogó és stratégiai megközelítést terjeszt elő;

| 7. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság alelnöke/a főképviselő szerepe az, hogy képviselje és megszólaltassa az európai uniós diplomáciát, és ezért a multilaterális szervezetekben meg kell erősíteni pozícióját; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság alelnöke/a főképviselő szerepe az, hogy képviselje és megszólaltassa az európai uniós diplomáciát, és ezért a multilaterális szervezetekben meg kell erősíteni pozícióját;

| 8. | felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy szisztematikusan és stratégiailag vizsgálják felül az Unió többoldalú szervezetekben betöltött szerepének és intézményi képviseletének jelenlegi rendszerét, és találják meg a módjait annak, hogy az Unió külső képviseletét annak hatásköreivel és a Lisszaboni Szerződés intézményi újításaival összhangban fokozatosan megerősítsék, az uniós intézmények és a tagállamok közötti új egyensúly kialakításával; sürgeti továbbá az Uniót és tagállamait, hogy azonosítsák azokat a szerveket, amelyekben a jelenlegi helyzet elavult, szabálytalan vagy nem hatékony, és azt újra kell gondolni és meg kell változtatni; hangsúlyozza ezért – intézménylogikai kérdésként – a multilaterális szervezetekben és szerződési rendszerekben fennálló különféle uniós jogállások nagyobb következetességének szükségességét, és felhívja a Tanácsot egyértelmű keretrendszer megfogalmazására; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy szisztematikusan és stratégiailag vizsgálják felül az Unió többoldalú szervezetekben betöltött szerepének és intézményi képviseletének jelenlegi rendszerét, és találják meg a módjait annak, hogy az Unió külső képviseletét annak hatásköreivel és a Lisszaboni Szerződés intézményi újításaival összhangban fokozatosan megerősítsék, az uniós intézmények és a tagállamok közötti új egyensúly kialakításával; sürgeti továbbá az Uniót és tagállamait, hogy azonosítsák azokat a szerveket, amelyekben a jelenlegi helyzet elavult, szabálytalan vagy nem hatékony, és azt újra kell gondolni és meg kell változtatni; hangsúlyozza ezért – intézménylogikai kérdésként – a multilaterális szervezetekben és szerződési rendszerekben fennálló különféle uniós jogállások nagyobb következetességének szükségességét, és felhívja a Tanácsot egyértelmű keretrendszer megfogalmazására;

| 9. | úgy véli, hogy a pénzügyi szigorításokkal és költségvetési megszorításokkal jellemezhető jelenlegi helyzetben az európai együttműködés nem csupán lehetőség, hanem szükség; üdvözli a méretgazdaságosságot, melynek célja a tagállamok közös diplomáciájának az EKSZ-en, a Bizottságon és az uniós küldöttségeken keresztül történő korszerűsítése, racionalizálása és koncentrálása a felesleges eljárási komplikációk, valamint a számos nemzetközi fórumon való költséges kettős jelenlét felszámolása érdekében; e tekintetben elengedhetetlennek tartja, hogy e kísérlethez megnyerje a többoldalú szervezetek többi tagjának támogatását is, ami alapos előkészületeket igényel; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a pénzügyi szigorításokkal és költségvetési megszorításokkal jellemezhető jelenlegi helyzetben az európai együttműködés nem csupán lehetőség, hanem szükség; üdvözli a méretgazdaságosságot, melynek célja a tagállamok közös diplomáciájának az EKSZ-en, a Bizottságon és az uniós küldöttségeken keresztül történő korszerűsítése, racionalizálása és koncentrálása a felesleges eljárási komplikációk, valamint a számos nemzetközi fórumon való költséges kettős jelenlét felszámolása érdekében; e tekintetben elengedhetetlennek tartja, hogy e kísérlethez megnyerje a többoldalú szervezetek többi tagjának támogatását is, ami alapos előkészületeket igényel;

| 10. | úgy véli, hogy – általános szabályként és a Lisszaboni Szerződés szellemében – a kizárólagos uniós hatáskörök esetében az Uniónak kell lennie a legfontosabb szereplőnek, az adott többoldalú szervezet teljes körű tagságát élvezve, míg a tagállamok tagként szintén – de nem feltétlenül – jelen lehetnek, azonban általában független szerep nélkül; úgy véli, hogy amennyiben a tagállamok megtartják nemzeti képviseletüket azokban a szervezetekben, amelyekben az Unió kizárólagos hatáskört élvez, támogatniuk kell az őket képviselő Unió által kifejezésre juttatott álláspontot; továbbá úgy véli, hogy azokban az esetekben, ahol megosztott uniós hatáskörök állnak fenn, az Uniónak és a tagállamoknak egyaránt tagoknak kellene lenniük, egyidejűleg kerülve az EU és az egyes tagállamok eltérő szavazási magatartását; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy – általános szabályként és a Lisszaboni Szerződés szellemében – a kizárólagos uniós hatáskörök esetében az Uniónak kell lennie a legfontosabb szereplőnek, az adott többoldalú szervezet teljes körű tagságát élvezve, míg a tagállamok tagként szintén – de nem feltétlenül – jelen lehetnek, azonban általában független szerep nélkül; úgy véli, hogy amennyiben a tagállamok megtartják nemzeti képviseletüket azokban a szervezetekben, amelyekben az Unió kizárólagos hatáskört élvez, támogatniuk kell az őket képviselő Unió által kifejezésre juttatott álláspontot; továbbá úgy véli, hogy azokban az esetekben, ahol megosztott uniós hatáskörök állnak fenn, az Uniónak és a tagállamoknak egyaránt tagoknak kellene lenniük, egyidejűleg kerülve az EU és az egyes tagállamok eltérő szavazási magatartását;

| 11. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy – az uniós tagállamok észak-afrikai és közel-keleti politikai zavargásokra adott, megkésett és szerteágazó reakciójára figyelemmel – a Lisszaboni Szerződés intézményi újításait nagyobb mértékben kell hasznosítani a gyorsabb és egységesebb fellépés érdekében; ezen felül rámutat annak szükségességére, hogy az Unió a jövőbeni válságok proaktív kezelése érdekében javítsa konfliktusmegelőzési és válságkezelési készségeit; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy – az uniós tagállamok észak-afrikai és közel-keleti politikai zavargásokra adott, megkésett és szerteágazó reakciójára figyelemmel – a Lisszaboni Szerződés intézményi újításait nagyobb mértékben kell hasznosítani a gyorsabb és egységesebb fellépés érdekében; ezen felül rámutat annak szükségességére, hogy az Unió a jövőbeni válságok proaktív kezelése érdekében javítsa konfliktusmegelőzési és válságkezelési készségeit;

| 12. | elismeri az Uniónak a kalózkodás elleni ATALANTA misszióban betöltött kulcsszerepét, amelyben az EU tengeri erői multilaterális összefüggésben vezető szerepet töltenek be az Afrikai Unió missziójának (AMISOM) támogatása, valamint a NATO-val és a nemzeti tengerészetekkel folytatott helyszíni együttműködés révén; |
| --- | --- |

12.

elismeri az Uniónak a kalózkodás elleni ATALANTA misszióban betöltött kulcsszerepét, amelyben az EU tengeri erői multilaterális összefüggésben vezető szerepet töltenek be az Afrikai Unió missziójának (AMISOM) támogatása, valamint a NATO-val és a nemzeti tengerészetekkel folytatott helyszíni együttműködés révén;

| 13. | rámutat arra, hogy az egyszerre több nemzetközi szervezetben – például New Yorkban, Genfben, Párizsban, Rómában, Bécsben és Nairobiban – tevékenykedő uniós küldöttségeket a többi uniós küldöttség sérelme nélkül különösen meg kell erősíteni a képzett emberi erőforrás tekintetében annak érdekében, hogy sikeresen és hatékonyan képviseljék az uniós érdekeket; hangsúlyozza továbbá az EKSZ-központokon belüli kiegészítő erőforrások szükségességét, különösen válságkezelési struktúráiban és a globális és multilaterális kérdésekkel foglalkozó főigazgatóságon; |
| --- | --- |

13.

rámutat arra, hogy az egyszerre több nemzetközi szervezetben – például New Yorkban, Genfben, Párizsban, Rómában, Bécsben és Nairobiban – tevékenykedő uniós küldöttségeket a többi uniós küldöttség sérelme nélkül különösen meg kell erősíteni a képzett emberi erőforrás tekintetében annak érdekében, hogy sikeresen és hatékonyan képviseljék az uniós érdekeket; hangsúlyozza továbbá az EKSZ-központokon belüli kiegészítő erőforrások szükségességét, különösen válságkezelési struktúráiban és a globális és multilaterális kérdésekkel foglalkozó főigazgatóságon;

Az EU szerepe az ENSZ rendszerében

| 14. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy – mivel az ENSZ az egyetlen olyan nemzetközi szervezet, amelyben a világ összes állama képviseltetve van, valamint az az elsődleges fórum, amelyen belül megvalósulhat a hatékony multilateralizmus – törekedjenek az Unió szerepének fokozására e globális többoldalú kereten belül; hangsúlyozza, hogy az EU-nak az ENSZ számára nyújtott stratégiai támogatását gyakorlati cselekvésbe kell átültetnie, különösen ami a politikáját és fellépési eszközeit illeti a humanitárius területen (a válságokra és vészhelyzetekre adott válasz, a fejlesztési segély, a szegénység elleni küzdelem, a vészhelyzeti támogatás és az erőforrások mobilizálása természeti katasztrófák esetén) és a konfliktusok megoldásában; felszólítja az EU-t, hogy következetesen lépjen fel az Egyesült Nemzetek polgári eszközeinek megerősítése és a nemzetközi közjog valamennyi állam, államcsoport és többoldalú partnerségek általi szigorú tiszteletben tartása és alkalmazása érdekében; |
| --- | --- |

14.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy – mivel az ENSZ az egyetlen olyan nemzetközi szervezet, amelyben a világ összes állama képviseltetve van, valamint az az elsődleges fórum, amelyen belül megvalósulhat a hatékony multilateralizmus – törekedjenek az Unió szerepének fokozására e globális többoldalú kereten belül; hangsúlyozza, hogy az EU-nak az ENSZ számára nyújtott stratégiai támogatását gyakorlati cselekvésbe kell átültetnie, különösen ami a politikáját és fellépési eszközeit illeti a humanitárius területen (a válságokra és vészhelyzetekre adott válasz, a fejlesztési segély, a szegénység elleni küzdelem, a vészhelyzeti támogatás és az erőforrások mobilizálása természeti katasztrófák esetén) és a konfliktusok megoldásában; felszólítja az EU-t, hogy következetesen lépjen fel az Egyesült Nemzetek polgári eszközeinek megerősítése és a nemzetközi közjog valamennyi állam, államcsoport és többoldalú partnerségek általi szigorú tiszteletben tartása és alkalmazása érdekében;

| 15. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy mivel több ENSZ-programban és -konferencián (UNDP, UNCTAD, OHCHR, UNHRC) az EU egyszerű megfigyelő, annak ellenére, hogy fontos pénzügyi hozzájárulást teljesít és jelentős politikai érdekeltségei vannak, keressenek megoldást erre az ellentmondásra; |
| --- | --- |

15.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy mivel több ENSZ-programban és -konferencián (UNDP, UNCTAD, OHCHR, UNHRC) az EU egyszerű megfigyelő, annak ellenére, hogy fontos pénzügyi hozzájárulást teljesít és jelentős politikai érdekeltségei vannak, keressenek megoldást erre az ellentmondásra;

| 16. | kitart amellett, hogy új intézményi egyensúlyt kell kialakítani a G20, az ENSZ és ügynökségei, valamint a nemzetközi pénzügyi intézmények jelenleg formálódó szerepe között; ebben a tekintetben sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy fokozzák a globális kormányzást, és keressenek olyan megoldásokat, amelyekkel továbbfejleszthető a G-csoportok és az ENSZ rendszere közti koordináció, melyben e csoportok fednék le a gazdasági dimenziót, feltéve, hogy az ENSZ fenntartja központi szerepét és a globális cselekvés legitim szerve marad; miközben úgy véli, hogy a G8 és a G20 a globális szinten adott válaszok meghatározásának fontos fórumai, amelyekhez az Uniónak továbbra is összehangolt álláspontokkal kell hozzájárulnia, felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy törekedjenek a globális kormányzás olyan javítására, amely a legtöbbet hozza ki a szinergiákból és a komplementaritásból, és nem hordozza magában az ENSZ rendszerének gyengítését; |
| --- | --- |

16.

kitart amellett, hogy új intézményi egyensúlyt kell kialakítani a G20, az ENSZ és ügynökségei, valamint a nemzetközi pénzügyi intézmények jelenleg formálódó szerepe között; ebben a tekintetben sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy fokozzák a globális kormányzást, és keressenek olyan megoldásokat, amelyekkel továbbfejleszthető a G-csoportok és az ENSZ rendszere közti koordináció, melyben e csoportok fednék le a gazdasági dimenziót, feltéve, hogy az ENSZ fenntartja központi szerepét és a globális cselekvés legitim szerve marad; miközben úgy véli, hogy a G8 és a G20 a globális szinten adott válaszok meghatározásának fontos fórumai, amelyekhez az Uniónak továbbra is összehangolt álláspontokkal kell hozzájárulnia, felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy törekedjenek a globális kormányzás olyan javítására, amely a legtöbbet hozza ki a szinergiákból és a komplementaritásból, és nem hordozza magában az ENSZ rendszerének gyengítését;

Az ENSZ Közgyűlése

| 17. | az EU-nak az ENSZ Közgyűlésében betöltött megfigyelői státuszát fenntartva, valamint az ENSZ Alapokmányával és az ENSZ kormányközi jellegével összhangban sürgeti az EU-t, hogy – annak lehetővé tétele érdekében, hogy az Unió képviselői hatékonyan és kellő időben tudjanak felszólalni a globális témákról – gondoskodjon az ahhoz szükséges rendelkezésekről, hogy az Unió a regionális integrációs szervezeti jogállásából adódó összes hatáskört felhasználva hatékonyan vehessen részt az ENSZ Közgyűlésének munkájában, teljes körűen és átfogó módon konzultálva az ENSZ tagállamaival; |
| --- | --- |

17.

az EU-nak az ENSZ Közgyűlésében betöltött megfigyelői státuszát fenntartva, valamint az ENSZ Alapokmányával és az ENSZ kormányközi jellegével összhangban sürgeti az EU-t, hogy – annak lehetővé tétele érdekében, hogy az Unió képviselői hatékonyan és kellő időben tudjanak felszólalni a globális témákról – gondoskodjon az ahhoz szükséges rendelkezésekről, hogy az Unió a regionális integrációs szervezeti jogállásából adódó összes hatáskört felhasználva hatékonyan vehessen részt az ENSZ Közgyűlésének munkájában, teljes körűen és átfogó módon konzultálva az ENSZ tagállamaival;

| 18. | melegen üdvözli a 2011. május 3-án elfogadott, az EU-nak az ENSZ munkájában történő részvételéről szóló ENSZ közgyűlési határozatot, amely figyelembe veszi a Lisszaboni Szerződés által előidézett intézményi változásokat, valamint lehetővé teszi az EU képviselőinek az uniós küldöttségeket a felszólalás és a válaszadás jogával felruházó, illetve a szóbeli javaslatok és módosítások ismertetésére felhatalmazó szabályozás által, hogy kellő időben és hatékonyan ismertessék és népszerűsítsék az ENSZ-en belül az uniós álláspontokat; |
| --- | --- |

18.

melegen üdvözli a 2011. május 3-án elfogadott, az EU-nak az ENSZ munkájában történő részvételéről szóló ENSZ közgyűlési határozatot, amely figyelembe veszi a Lisszaboni Szerződés által előidézett intézményi változásokat, valamint lehetővé teszi az EU képviselőinek az uniós küldöttségeket a felszólalás és a válaszadás jogával felruházó, illetve a szóbeli javaslatok és módosítások ismertetésére felhatalmazó szabályozás által, hogy kellő időben és hatékonyan ismertessék és népszerűsítsék az ENSZ-en belül az uniós álláspontokat;

| 19. | figyelemmel a regionális csoportosulások megerősödött szerepére a nemzetközi ügyekben és teljes mértékben tiszteletben tartva az ENSZ kormányközi jellegét, felhívja a tagállamokat az ENSZ Közgyűlésében a tagsági struktúra megváltoztatásának előmozdítására, a fejlett integrációs szint (úgy mint önálló jogi személyiség) jellemezte regionális nemzetközi szervezetek jogállásának erősítése céljából, kiemelt megfigyelőkké téve azokat; |
| --- | --- |

19.

figyelemmel a regionális csoportosulások megerősödött szerepére a nemzetközi ügyekben és teljes mértékben tiszteletben tartva az ENSZ kormányközi jellegét, felhívja a tagállamokat az ENSZ Közgyűlésében a tagsági struktúra megváltoztatásának előmozdítására, a fejlett integrációs szint (úgy mint önálló jogi személyiség) jellemezte regionális nemzetközi szervezetek jogállásának erősítése céljából, kiemelt megfigyelőkké téve azokat;

Az ENSZ Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT)

| 20. | hangsúlyozza, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának átfogó reformjára van szükség, az első alkalommal létrejött tárgyalási szöveg és az ENSZ BT reformjának széles körű támogatottsága alapján, az ENSZ BT más ENSZ-szervezetekkel kapcsolatos hatásköreinek nagyobb fokú pontosítása és az ENSZ BT munkamódszereinek felülvizsgálata érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy erősíteni kell az ENSZ BT legitimitását, regionális képviseletét és hatékonyságát, és egységesebb álláspontot kell kidolgozni az uniós tagállamok körében ezekben a kérdésekben; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának átfogó reformjára van szükség, az első alkalommal létrejött tárgyalási szöveg és az ENSZ BT reformjának széles körű támogatottsága alapján, az ENSZ BT más ENSZ-szervezetekkel kapcsolatos hatásköreinek nagyobb fokú pontosítása és az ENSZ BT munkamódszereinek felülvizsgálata érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy erősíteni kell az ENSZ BT legitimitását, regionális képviseletét és hatékonyságát, és egységesebb álláspontot kell kidolgozni az uniós tagállamok körében ezekben a kérdésekben;

| 21. | a Lisszaboni Szerződésnek az uniós külpolitika, valamint az EU globális békében, biztonságban és szabályozásban betöltött szerepének erősítésére vonatkozó céljaival összhangban ismételten hangsúlyozza, hogy az Európai Unió központi, hosszú távú célja marad, hogy külön helyet kapjon a kibővített Biztonsági Tanácsban; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy e célból tegyen kezdeményezést a tagállamok közös álláspontjának kialakítására; e cél jövőbeni elérése érdekében javasolja az EU Tanácsában az ENSZ BT új tagjainak beiktatásával kapcsolatos álláspontok előzetes összehangolásának javítását, és az ENSZ BT döntéshozatali eljárásának a súlyozott minősített többségi döntéshozatal esetleges alkalmazásának irányába történő átalakítását; |
| --- | --- |

21.

a Lisszaboni Szerződésnek az uniós külpolitika, valamint az EU globális békében, biztonságban és szabályozásban betöltött szerepének erősítésére vonatkozó céljaival összhangban ismételten hangsúlyozza, hogy az Európai Unió központi, hosszú távú célja marad, hogy külön helyet kapjon a kibővített Biztonsági Tanácsban; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy e célból tegyen kezdeményezést a tagállamok közös álláspontjának kialakítására; e cél jövőbeni elérése érdekében javasolja az EU Tanácsában az ENSZ BT új tagjainak beiktatásával kapcsolatos álláspontok előzetes összehangolásának javítását, és az ENSZ BT döntéshozatali eljárásának a súlyozott minősített többségi döntéshozatal esetleges alkalmazásának irányába történő átalakítását;

| 22. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy a Külügyek Tanácsának elnökeként törekedjen az ENSZ BT-ben eldöntendő kérdésekben közös uniós álláspont kialakítására annak érdekében, hogy ez az álláspont közös szavazási gyakorlattal érvényesíthető legyen; szorgalmazza, hogy az alelnök/főképviselő, az EKSZ és az uniós tagállamok vállaljanak aktívabb szerepet azon együttműködési mechanizmusok kialakításában, amelyek célja, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsában helyet kapó uniós tagállamok a BT-n belül megvédjék a közös uniós álláspontot; |
| --- | --- |

22.

felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy a Külügyek Tanácsának elnökeként törekedjen az ENSZ BT-ben eldöntendő kérdésekben közös uniós álláspont kialakítására annak érdekében, hogy ez az álláspont közös szavazási gyakorlattal érvényesíthető legyen; szorgalmazza, hogy az alelnök/főképviselő, az EKSZ és az uniós tagállamok vállaljanak aktívabb szerepet azon együttműködési mechanizmusok kialakításában, amelyek célja, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsában helyet kapó uniós tagállamok a BT-n belül megvédjék a közös uniós álláspontot;

| 23. | felkéri az ENSZ Biztonsági Tanácsában részt vevő uniós tagállamokat, hogy álláspontjukról és tevékenységükről megfelelő módon tájékoztassák a többi tagállamot, valamint hogy osszák meg velük az ENSZ BT-n belüli fejleményekkel kapcsolatos információkat; üdvözli azt az újonnan bevezetett gyakorlatot, amelynek során általában meghívnak egy uniós képviselőt az ENSZ BT ütemezett üléseire, hogy korlátozott felszólalási joggal részt vegyen az ENSZ BT munkájában; |
| --- | --- |

23.

felkéri az ENSZ Biztonsági Tanácsában részt vevő uniós tagállamokat, hogy álláspontjukról és tevékenységükről megfelelő módon tájékoztassák a többi tagállamot, valamint hogy osszák meg velük az ENSZ BT-n belüli fejleményekkel kapcsolatos információkat; üdvözli azt az újonnan bevezetett gyakorlatot, amelynek során általában meghívnak egy uniós képviselőt az ENSZ BT ütemezett üléseire, hogy korlátozott felszólalási joggal részt vegyen az ENSZ BT munkájában;

Az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa

| 24. | hangsúlyozza, hogy össze kell hangolni az uniós tagállamok álláspontjait, és fokozni kell az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában való uniós fellépés összhangját, láthatóságát és hitelességét; üdvözli az EKSZ rendszerében az Emberi Jogok és Demokrácia Főigazgatóságának létrehozását, és sürgeti az alelnököt/főképviselőt annak biztosítására, hogy az új szabályozás növelje az Unió régiókon átnyúló fellépési képességét és a más csoportosulásokba tartozó országokkal a közös kezdeményezések terén folyó együttműködést; álláspontja szerint egyértelmű tagsági kritériumokat kell meghatározni az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa vonatkozásában, és azon országok számára, amelyekben az emberi jogi jogsértések gyakoriak és elterjedtek, nem szabad a tagságot lehetővé tenni ebben a szervezetben; szorgalmazza, hogy az EKSZ és az alelnök/főképviselő intézkedjen a korábbi genfi tanácsi és bizottsági küldöttségek összevonásának mielőbbi véglegesítéséről; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy össze kell hangolni az uniós tagállamok álláspontjait, és fokozni kell az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában való uniós fellépés összhangját, láthatóságát és hitelességét; üdvözli az EKSZ rendszerében az Emberi Jogok és Demokrácia Főigazgatóságának létrehozását, és sürgeti az alelnököt/főképviselőt annak biztosítására, hogy az új szabályozás növelje az Unió régiókon átnyúló fellépési képességét és a más csoportosulásokba tartozó országokkal a közös kezdeményezések terén folyó együttműködést; álláspontja szerint egyértelmű tagsági kritériumokat kell meghatározni az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa vonatkozásában, és azon országok számára, amelyekben az emberi jogi jogsértések gyakoriak és elterjedtek, nem szabad a tagságot lehetővé tenni ebben a szervezetben; szorgalmazza, hogy az EKSZ és az alelnök/főképviselő intézkedjen a korábbi genfi tanácsi és bizottsági küldöttségek összevonásának mielőbbi véglegesítéséről;

Az EU szerepe a nemzetközi pénzügyi intézményekben

| 25. | hangsúlyozza, hogy a világ egyik legnagyobb gazdasági hatalmaként elfoglalt helyének figyelembevételével felül kell vizsgálni a megállapodásokat az euróövezet/Európai Unió képviseletéről a gazdasági, monetáris és pénzügyi stabilitás terén tevékenykedő nemzetközi szervezetekben; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a világ egyik legnagyobb gazdasági hatalmaként elfoglalt helyének figyelembevételével felül kell vizsgálni a megállapodásokat az euróövezet/Európai Unió képviseletéről a gazdasági, monetáris és pénzügyi stabilitás terén tevékenykedő nemzetközi szervezetekben;

A Nemzetközi Valutaalap (IMF)

| 26. | tekintettel az EU gazdasági és monetáris hatásköreire, az euróövezet globális befolyására és megnövekedett felelősségére a globális gazdaság stabilitása tekintetében, kitart amellett, hogy a nemzetközi gazdasági és pénzügyi kormányzásban való közreműködés során egységes álláspontot kell képviselni; |
| --- | --- |

26.

tekintettel az EU gazdasági és monetáris hatásköreire, az euróövezet globális befolyására és megnövekedett felelősségére a globális gazdaság stabilitása tekintetében, kitart amellett, hogy a nemzetközi gazdasági és pénzügyi kormányzásban való közreműködés során egységes álláspontot kell képviselni;

| 27. | mivel jelenleg Németország, az Egyesült Királyság és Franciaország egy-egy saját hellyel rendelkezik az IMF-ben, a többi uniós tagállam pedig hét országcsoportba van szétosztva, sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy kezeljék az erőtlen külső gazdasági és pénzügyi képviselet problémáját, amely annak ellenére korlátozza az EU befolyását, hogy a tagállamok összesen az IMF-en belüli szavazatok 30 %-át adják; tekintettel arra, hogy a közös valutát alkalmazó tagállamok esetén a monetáris politika kizárólagos uniós hatáskörbe tartozik, sürgeti az Uniót és annak érintett tagállamait, hogy mihamarabb egyezzenek meg arról, hogy az IMF igazgatótanácsában közös helyet kapjanak és külön országcsoportot alkossanak, elsőként lehetőleg az euróövezet országaiból álló csoporttal, ezzel hosszú távon biztosítva az egységes európai képviseletet, amely az Európai Parlament ellenőrzése mellett magában foglalja a Bizottságot; |
| --- | --- |

27.

mivel jelenleg Németország, az Egyesült Királyság és Franciaország egy-egy saját hellyel rendelkezik az IMF-ben, a többi uniós tagállam pedig hét országcsoportba van szétosztva, sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy kezeljék az erőtlen külső gazdasági és pénzügyi képviselet problémáját, amely annak ellenére korlátozza az EU befolyását, hogy a tagállamok összesen az IMF-en belüli szavazatok 30 %-át adják; tekintettel arra, hogy a közös valutát alkalmazó tagállamok esetén a monetáris politika kizárólagos uniós hatáskörbe tartozik, sürgeti az Uniót és annak érintett tagállamait, hogy mihamarabb egyezzenek meg arról, hogy az IMF igazgatótanácsában közös helyet kapjanak és külön országcsoportot alkossanak, elsőként lehetőleg az euróövezet országaiból álló csoporttal, ezzel hosszú távon biztosítva az egységes európai képviseletet, amely az Európai Parlament ellenőrzése mellett magában foglalja a Bizottságot;

| 28. | emlékezteti az EU-t és tagállamait, hogy használják ki ésszerűsítésre az IMF ügyvezető igazgatóinak 2012-ben esedékes következő rendes választását, és törekedjenek az összes tagállam összehangolt fellépésére, hogy a monetáris unióhoz tartozó tagállamok egy közös euróövezeti helyet kapjanak, az euróval nem rendelkező többi tagállam pedig egy országcsoportba kerüljön összevonásra; |
| --- | --- |

28.

emlékezteti az EU-t és tagállamait, hogy használják ki ésszerűsítésre az IMF ügyvezető igazgatóinak 2012-ben esedékes következő rendes választását, és törekedjenek az összes tagállam összehangolt fellépésére, hogy a monetáris unióhoz tartozó tagállamok egy közös euróövezeti helyet kapjanak, az euróval nem rendelkező többi tagállam pedig egy országcsoportba kerüljön összevonásra;

| 29. | tekintettel arra, hogy sem a Bizottság, sem a soros elnökség, sem pedig az euróövezet pénzügyminiszteri csoportja nem rendelkezik hivatalos képviselettel az IMF igazgatótanácsában, az EKB pedig csupán a számára fontos napirendi pontok esetén kap megfigyelői státuszt, rámutat arra, hogy az IMF-ben való képviselet elégtelenségének kezelése érdekében a Bizottság és az EKB mint az Unió monetáris és gazdaságpolitikájáért felelős szervei számára teljes körű megfigyelői státuszt kell biztosítani az IMF igazgatótanácsában; |
| --- | --- |

29.

tekintettel arra, hogy sem a Bizottság, sem a soros elnökség, sem pedig az euróövezet pénzügyminiszteri csoportja nem rendelkezik hivatalos képviselettel az IMF igazgatótanácsában, az EKB pedig csupán a számára fontos napirendi pontok esetén kap megfigyelői státuszt, rámutat arra, hogy az IMF-ben való képviselet elégtelenségének kezelése érdekében a Bizottság és az EKB mint az Unió monetáris és gazdaságpolitikájáért felelős szervei számára teljes körű megfigyelői státuszt kell biztosítani az IMF igazgatótanácsában;

A Világbank és a főbb multilaterális fejlesztési bankok

| 30. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy partnereivel egyetértésben kezeljék azt az intézményi rendellenességet, mely szerint annak ellenére, hogy az Unió nagymértékben járul hozzá a Világbank vagyonkezelő alapjaihoz, történetesen nagyobb segélyező, mint bármelyik tagállam, továbbá operatív partnerségei a Világbankkal az európai és az afrikai régiókban jelentősek, még megfigyelői státusszal sem rendelkezik a Világbank igazgatótanácsában (csupán annak miniszteri szakpolitikai bizottságában); hangsúlyozza az EU mint világszinten összességében a legnagyobb adományozó fontosságát, és rámutat az Unió által támogatási programjai koordinálása, egyeztetése és felaprózódásuk csökkentése érdekében tett erőfeszítésekre, legfőképp a segélyek hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozat és a fejlesztési politika terén kialakított európai konszenzus révén; ennek fényében elismeri azon erőfeszítések jelentőségét, amelyek arra irányulnak, hogy az Unió megfigyelői státuszt kapjon az igazgatótanácsban, valamint annak fontosságát, hogy átalakítsák a politikailag elavult országcsoportokat, azonos országcsoportba osztva az uniós tagállamokat; emlékeztet arra, hogy a tagállamok egy uniós országcsoportba osztása elvének vonatkoznia kell a főbb multilaterális fejlesztési bankokra is, konkrétan az Ázsiai Fejlesztési Bankra, az Amerika-közi Fejlesztési Bankra és az Afrikai Fejlesztési Bankra; |
| --- | --- |

30.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy partnereivel egyetértésben kezeljék azt az intézményi rendellenességet, mely szerint annak ellenére, hogy az Unió nagymértékben járul hozzá a Világbank vagyonkezelő alapjaihoz, történetesen nagyobb segélyező, mint bármelyik tagállam, továbbá operatív partnerségei a Világbankkal az európai és az afrikai régiókban jelentősek, még megfigyelői státusszal sem rendelkezik a Világbank igazgatótanácsában (csupán annak miniszteri szakpolitikai bizottságában); hangsúlyozza az EU mint világszinten összességében a legnagyobb adományozó fontosságát, és rámutat az Unió által támogatási programjai koordinálása, egyeztetése és felaprózódásuk csökkentése érdekében tett erőfeszítésekre, legfőképp a segélyek hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozat és a fejlesztési politika terén kialakított európai konszenzus révén; ennek fényében elismeri azon erőfeszítések jelentőségét, amelyek arra irányulnak, hogy az Unió megfigyelői státuszt kapjon az igazgatótanácsban, valamint annak fontosságát, hogy átalakítsák a politikailag elavult országcsoportokat, azonos országcsoportba osztva az uniós tagállamokat; emlékeztet arra, hogy a tagállamok egy uniós országcsoportba osztása elvének vonatkoznia kell a főbb multilaterális fejlesztési bankokra is, konkrétan az Ázsiai Fejlesztési Bankra, az Amerika-közi Fejlesztési Bankra és az Afrikai Fejlesztési Bankra;

A Nemzetközi Fizetések Bankja (BIS)

| 31. | megállapítva, hogy a BIS egy olyan nemzetközi pénzügyi szervezet, amely a legfejlettebb országok központi bankjait tömöríti, amelyhez később csatlakozott Kína, Brazília és India is, és mivel az EKB a monetáris politika terén kizárólagos hatáskörrel rendelkezik, javasolja, hogy az EKB legyen az euróövezet egyetlen képviselője a BIS igazgatóságában, és hogy a Bizottság legyen az EU egyetlen képviselője a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságban; |
| --- | --- |

31.

megállapítva, hogy a BIS egy olyan nemzetközi pénzügyi szervezet, amely a legfejlettebb országok központi bankjait tömöríti, amelyhez később csatlakozott Kína, Brazília és India is, és mivel az EKB a monetáris politika terén kizárólagos hatáskörrel rendelkezik, javasolja, hogy az EKB legyen az euróövezet egyetlen képviselője a BIS igazgatóságában, és hogy a Bizottság legyen az EU egyetlen képviselője a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságban;

Az EU szerepe a többoldalú biztonsági szervezetekben

Az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (NATO)

| 32. | felszólítja az EU-t és a NATO-t, hogy – mivel már valamennyi szinten rendszeresen tartanak üléseket, illetve már létrejöttek állandó katonai kapcsolattartási megállapodások, és esetenként az Unió Politikai és Biztonsági Bizottsága (PSC) és a NATO Észak-atlanti Tanácsa (NAC) közös üléseket tartott – kettőzzék meg az integrált együttműködés kereteinek kialakítására irányuló erőfeszítéseiket, beleértve az együttműködést célzó állandó rendszerek létrehozását is; rendszeres kapcsolattartást kér a NATO főtitkára és az alelnök/főképviselő között; javasolja, hogy az együttműködési megállapodásoknak a Lisszaboni Szerződés szellemében történő javítása érdekében, valamint a NATO új stratégiai koncepciójának elfogadását követően, illetve az EU–NATO stratégiai partnerség kialakítására irányuló törekvésekre tekintettel az Észak-atlanti Tanács és a Politikai és Biztonsági Bizottság szintjén vizsgálják meg a kölcsönös megfigyelői státusz kialakításának vonatkozásait; üdvözli ebből a szempontból az Európai Parlamenttel folytatott együttműködést és a NATO Parlamenti Bizottságában való részvételét; |
| --- | --- |

32.

felszólítja az EU-t és a NATO-t, hogy – mivel már valamennyi szinten rendszeresen tartanak üléseket, illetve már létrejöttek állandó katonai kapcsolattartási megállapodások, és esetenként az Unió Politikai és Biztonsági Bizottsága (PSC) és a NATO Észak-atlanti Tanácsa (NAC) közös üléseket tartott – kettőzzék meg az integrált együttműködés kereteinek kialakítására irányuló erőfeszítéseiket, beleértve az együttműködést célzó állandó rendszerek létrehozását is; rendszeres kapcsolattartást kér a NATO főtitkára és az alelnök/főképviselő között; javasolja, hogy az együttműködési megállapodásoknak a Lisszaboni Szerződés szellemében történő javítása érdekében, valamint a NATO új stratégiai koncepciójának elfogadását követően, illetve az EU–NATO stratégiai partnerség kialakítására irányuló törekvésekre tekintettel az Észak-atlanti Tanács és a Politikai és Biztonsági Bizottság szintjén vizsgálják meg a kölcsönös megfigyelői státusz kialakításának vonatkozásait; üdvözli ebből a szempontból az Európai Parlamenttel folytatott együttműködést és a NATO Parlamenti Bizottságában való részvételét;

| 33. | úgy véli, hogy erősíteni kell a NATO eszközeinek és kapacitásainak az EU által történő igénybevételét lehetővé tevő szabályokat; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a két szervezet átfogó válságkezelési megközelítést alakítson ki, amely gyakran sokoldalú civil-katonai válaszlépéseket igényel; újólag megerősíti azon meggyőződését, hogy ez utóbbi az állandó intézményesített együttműködésen és az Európai Védelmi Ügynökségen (EVÜ) keresztül összeegyeztethető azzal, hogy az autonóm Védelem Európáját veszik alapul; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy erősíteni kell a NATO eszközeinek és kapacitásainak az EU által történő igénybevételét lehetővé tevő szabályokat; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a két szervezet átfogó válságkezelési megközelítést alakítson ki, amely gyakran sokoldalú civil-katonai válaszlépéseket igényel; újólag megerősíti azon meggyőződését, hogy ez utóbbi az állandó intézményesített együttműködésen és az Európai Védelmi Ügynökségen (EVÜ) keresztül összeegyeztethető azzal, hogy az autonóm Védelem Európáját veszik alapul;

Az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ)

| 34. | az Unió és az EBESZ között létrejött hivatalos megállapodás kapcsán annak komoly megfontolására szólít fel, hogy az Unió hogyan vállalhatna nagyobb felelősséget, és hogyan vehetne részt hatékonyabban a közös célkitűzések megvalósításában, amelyhez megfelelő eszköz lehet az állandó párbeszédet lehetővé tevő mechanizmus megvalósítása, a közös kezdeményezésekről való megegyezés és a helyi tevékenységek összehangolása; felszólítja az Uniót és tagállamait, valamint az EBESZ Állandó Tanácsát, hogy dolgozzanak ki közösen olyan mechanizmust, melynek célja a két szervezet közötti együttműködés, koordináció és konzultáció fokozása; tekintettel továbbá arra, hogy az EUMSZ 220. cikkének (1) bekezdése kifejezetten említi az EBESZ-t azon nemzetközi szervezetek között, amelyekkel „megfelelő együttműködési formákat” kell kiépíteni, hangsúlyozza, hogy az alelnöknek/főképviselőnek össze kell hangolnia az EU-tagállamok álláspontját az EBESZ-szel kapcsolatos kérdésekben; hangsúlyozza, hogy hatékony együttműködési mechanizmusokat kell kialakítani az EBESZ Parlamenti Közgyűlése és az Európai Parlament között az egyes esetekben a választási megfigyelő küldetések kapcsán felmerülő nehézségek felszámolására; |
| --- | --- |

34.

az Unió és az EBESZ között létrejött hivatalos megállapodás kapcsán annak komoly megfontolására szólít fel, hogy az Unió hogyan vállalhatna nagyobb felelősséget, és hogyan vehetne részt hatékonyabban a közös célkitűzések megvalósításában, amelyhez megfelelő eszköz lehet az állandó párbeszédet lehetővé tevő mechanizmus megvalósítása, a közös kezdeményezésekről való megegyezés és a helyi tevékenységek összehangolása; felszólítja az Uniót és tagállamait, valamint az EBESZ Állandó Tanácsát, hogy dolgozzanak ki közösen olyan mechanizmust, melynek célja a két szervezet közötti együttműködés, koordináció és konzultáció fokozása; tekintettel továbbá arra, hogy az EUMSZ 220. cikkének (1) bekezdése kifejezetten említi az EBESZ-t azon nemzetközi szervezetek között, amelyekkel „megfelelő együttműködési formákat” kell kiépíteni, hangsúlyozza, hogy az alelnöknek/főképviselőnek össze kell hangolnia az EU-tagállamok álláspontját az EBESZ-szel kapcsolatos kérdésekben; hangsúlyozza, hogy hatékony együttműködési mechanizmusokat kell kialakítani az EBESZ Parlamenti Közgyűlése és az Európai Parlament között az egyes esetekben a választási megfigyelő küldetések kapcsán felmerülő nehézségek felszámolására;

| 35. | megismétli egy európai védelmi politika kialakítása iránti óhaját, ami egyre sürgetőbbé válik egy olyan világban, ahol nagymértékben nő a bizonytalanság és sokasodnak a fenyegető jelek; |
| --- | --- |

35.

megismétli egy európai védelmi politika kialakítása iránti óhaját, ami egyre sürgetőbbé válik egy olyan világban, ahol nagymértékben nő a bizonytalanság és sokasodnak a fenyegető jelek;

Az EU szerepe egyéb többoldalú szervezetekben

Az Európa Tanács (ET)

| 36. | annak érdekében, hogy az Unió és az ET számára is fontos területeken, például a jogállamiság, a demokrácia, az oktatás, az emberi jogok védelme, a szólásszabadság és a sajtószabadság, valamint a helyes kormányzás terén fokozni lehessen az EU és az Európa Tanács közötti többoldalú együttműködést, továbbá tekintettel arra, hogy az Unió az Európa Tanáccsal közösen szervezett operatív programok legnagyobb támogatója, hangsúlyozza, hogy meg kell reformálni az EU jelenlétét és megfigyelői státuszát az Európa Tanácsban; javasolja az EU-nak, hogy jobban hangolja össze munkáját az ET-vel a jogállamiság, a demokrácia és az emberi jogok területén a két intézmény hatékonyságának a fent említett területeken való fokozása céljából; különös tekintettel az EU-nak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez (EJEE) való, küszöbön álló csatlakozására, hangsúlyozza az Unió jogát arra, hogy szavazati joggal részt vegyen az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának ülésein, amikor a bizottság többek között az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítéletek végrehajtásának ellenőrzési feladatát látja el; továbbá hangsúlyozza az EU jogát arra, hogy képviselve legyen az Emberi Jogi Igazgatótanácsban – különösen az EJEE-hez való csatlakozása után, amelynek általános jogot kell biztosítania az EU számára az Európa Tanács Miniszteri Bizottságában való teljes körű részvételre és szavazásra –, azt a jogát, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságába bírót jelöljön, valamint az Európai Parlament jogát arra, hogy bírák megválasztásakor részt vegyen az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésében; hangsúlyozza, hogy az EU-nak a páneurópai szintű emberi jogok terén eredményességének fokozása érdekében csatlakoznia kellene az Európa Tanács más szervezeteihez is, úgy mint a kínzás megelőzésével foglalkozó bizottsághoz (CPT), a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottsághoz (ECRI) és az Igazságszolgáltatás Eredményességével Foglalkozó Európai Bizottsághoz (CEPEJ); |
| --- | --- |

36.

annak érdekében, hogy az Unió és az ET számára is fontos területeken, például a jogállamiság, a demokrácia, az oktatás, az emberi jogok védelme, a szólásszabadság és a sajtószabadság, valamint a helyes kormányzás terén fokozni lehessen az EU és az Európa Tanács közötti többoldalú együttműködést, továbbá tekintettel arra, hogy az Unió az Európa Tanáccsal közösen szervezett operatív programok legnagyobb támogatója, hangsúlyozza, hogy meg kell reformálni az EU jelenlétét és megfigyelői státuszát az Európa Tanácsban; javasolja az EU-nak, hogy jobban hangolja össze munkáját az ET-vel a jogállamiság, a demokrácia és az emberi jogok területén a két intézmény hatékonyságának a fent említett területeken való fokozása céljából; különös tekintettel az EU-nak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez (EJEE) való, küszöbön álló csatlakozására, hangsúlyozza az Unió jogát arra, hogy szavazati joggal részt vegyen az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának ülésein, amikor a bizottság többek között az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítéletek végrehajtásának ellenőrzési feladatát látja el; továbbá hangsúlyozza az EU jogát arra, hogy képviselve legyen az Emberi Jogi Igazgatótanácsban – különösen az EJEE-hez való csatlakozása után, amelynek általános jogot kell biztosítania az EU számára az Európa Tanács Miniszteri Bizottságában való teljes körű részvételre és szavazásra –, azt a jogát, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságába bírót jelöljön, valamint az Európai Parlament jogát arra, hogy bírák megválasztásakor részt vegyen az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésében; hangsúlyozza, hogy az EU-nak a páneurópai szintű emberi jogok terén eredményességének fokozása érdekében csatlakoznia kellene az Európa Tanács más szervezeteihez is, úgy mint a kínzás megelőzésével foglalkozó bizottsághoz (CPT), a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottsághoz (ECRI) és az Igazságszolgáltatás Eredményességével Foglalkozó Európai Bizottsághoz (CEPEJ);

A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD)

| 37. | elismeri, hogy az EUMSZ 220. cikkének (1) bekezdése fényében, amely az OECD-vel kapcsolatosan „megfelelő együttműködési formák” kiépítésére szólít fel, törekedni kell az Unió OECD-ben betöltött jelenlegi megfigyelői státuszának a teljes jogú tagsággal történő felváltására, tekintettel arra, hogy az EU az OECD majdnem valamennyi bizottságában jelentős kizárólagos és megosztott hatáskörrel rendelkezik; |
| --- | --- |

37.

elismeri, hogy az EUMSZ 220. cikkének (1) bekezdése fényében, amely az OECD-vel kapcsolatosan „megfelelő együttműködési formák” kiépítésére szólít fel, törekedni kell az Unió OECD-ben betöltött jelenlegi megfigyelői státuszának a teljes jogú tagsággal történő felváltására, tekintettel arra, hogy az EU az OECD majdnem valamennyi bizottságában jelentős kizárólagos és megosztott hatáskörrel rendelkezik;

A Kereskedelmi Világszervezet (WTO)

| 38. | úgy véli, hogy az Unió kereskedelmi világszervezetbeli szerepe mintaként szolgál az Unió más nemzetközi szervezetekben (például az UNCTAD-ban és az OECD-ben) folytatott tevékenységéhez, mivel kizárólagos hatáskörének köszönhetően az Unió a WTO teljes jogú tagja, és az összes EU-tagállam nevében tárgyal, ugyanakkor valamennyi tagállam saját jogon is tagja a WTO-nak, és együtt dolgozik azon, hogy egységesen lépjen fel; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy az Unió kereskedelmi világszervezetbeli szerepe mintaként szolgál az Unió más nemzetközi szervezetekben (például az UNCTAD-ban és az OECD-ben) folytatott tevékenységéhez, mivel kizárólagos hatáskörének köszönhetően az Unió a WTO teljes jogú tagja, és az összes EU-tagállam nevében tárgyal, ugyanakkor valamennyi tagállam saját jogon is tagja a WTO-nak, és együtt dolgozik azon, hogy egységesen lépjen fel;

| 39. | azon az állásponton van, hogy a Lisszaboni Szerződés következtében Genfben létrehozott, a WTO-ba és az ENSZ-be delegált két külön uniós küldöttségnek meg kell erősítenie az Unió koordinációs képességét, jelenlétét és láthatóságát, ám hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a két küldöttség tevékenységének összehangolását a duplán elvégzett munka elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

39.

azon az állásponton van, hogy a Lisszaboni Szerződés következtében Genfben létrehozott, a WTO-ba és az ENSZ-be delegált két külön uniós küldöttségnek meg kell erősítenie az Unió koordinációs képességét, jelenlétét és láthatóságát, ám hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a két küldöttség tevékenységének összehangolását a duplán elvégzett munka elkerülése érdekében;

| 40. | felkéri az Uniót, hogy a WTO-n belül vegye figyelembe és védje a specifikusan európai érdekeket; úgy véli, hogy meg kell követelnie többek között, hogy különleges figyelmet szenteljenek a mezőgazdasági kérdéseknek, és ügyelnie kell bizonyos érzékeny európai régiók vagy ágazatok védelmére, valamint a fenntartható fejlődést elősegítő tisztességes kereskedelem előmozdítására; |
| --- | --- |

40.

felkéri az Uniót, hogy a WTO-n belül vegye figyelembe és védje a specifikusan európai érdekeket; úgy véli, hogy meg kell követelnie többek között, hogy különleges figyelmet szenteljenek a mezőgazdasági kérdéseknek, és ügyelnie kell bizonyos érzékeny európai régiók vagy ágazatok védelmére, valamint a fenntartható fejlődést elősegítő tisztességes kereskedelem előmozdítására;

| 41. | kéri a nem kereskedelmi szempontok jobb kezelése kérdésének alapos megfontolását a WTO-szabályok alkalmazási körében, lehetővé téve a tagok számára legitim politikai célok követését, ugyanakkor védve a piaci hozzáférést; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a kereskedelmi politika más uniós politikákkal és a nemzetközi joggal való összeegyeztethetőségét, valamint azt, hogy a WTO tevékenysége összhangban legyen az egyéb nemzetközi szervezetek tevékenységével, és ezek kölcsönösen erősítsék egymást; |
| --- | --- |

41.

kéri a nem kereskedelmi szempontok jobb kezelése kérdésének alapos megfontolását a WTO-szabályok alkalmazási körében, lehetővé téve a tagok számára legitim politikai célok követését, ugyanakkor védve a piaci hozzáférést; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a kereskedelmi politika más uniós politikákkal és a nemzetközi joggal való összeegyeztethetőségét, valamint azt, hogy a WTO tevékenysége összhangban legyen az egyéb nemzetközi szervezetek tevékenységével, és ezek kölcsönösen erősítsék egymást;

| 42. | úgy véli, hogy a WTO-nak a vitarendező testülete által megteremtett végrehajtási hatáskörei a szervezet sikere szempontjából kulcsfontosságúak; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a WTO-nak a vitarendező testülete által megteremtett végrehajtási hatáskörei a szervezet sikere szempontjából kulcsfontosságúak;

Az EU szerepe a csúcstalálkozókon megvalósuló diplomáciában – törekvések a G8-ban és a G20-ban

| 43. | tekintettel az Unió globális gazdasági és pénzügyi súlyára, továbbá arra, hogy az Unió stratégiai érdekeit meg kell védeni a nemzetközi színtéren, valamint arra a tényre, hogy a G8-csoport csúcstalálkozóinak ütemterve jelentős mértékben kibővült, hogy számos olyan politikai-biztonsági kérdéssel foglalkozzon, mint az emberi jogok, a regionális biztonság vagy a fegyverzeti ellenőrzés, azon a véleményen van, hogy az Uniónak teljes körűen részt kell vennie a G7/G8-folyamatban, és teljes körűen képviseltetnie kell magát a G7-csoport pénzügyminiszteri találkozóin; rámutat arra, hogy a G7- és a G8-csoport találkozói előtt fokozott uniós koordinációra van szükség, különösen az Európai Parlament szoros bevonásának biztosításával; |
| --- | --- |

43.

tekintettel az Unió globális gazdasági és pénzügyi súlyára, továbbá arra, hogy az Unió stratégiai érdekeit meg kell védeni a nemzetközi színtéren, valamint arra a tényre, hogy a G8-csoport csúcstalálkozóinak ütemterve jelentős mértékben kibővült, hogy számos olyan politikai-biztonsági kérdéssel foglalkozzon, mint az emberi jogok, a regionális biztonság vagy a fegyverzeti ellenőrzés, azon a véleményen van, hogy az Uniónak teljes körűen részt kell vennie a G7/G8-folyamatban, és teljes körűen képviseltetnie kell magát a G7-csoport pénzügyminiszteri találkozóin; rámutat arra, hogy a G7- és a G8-csoport találkozói előtt fokozott uniós koordinációra van szükség, különösen az Európai Parlament szoros bevonásának biztosításával;

| 44. | tekintettel az Unió kizárólagos vagy megosztott hatásköreire azon területeken, amelyeken a G20 jelentős és egyre növekvő befolyással rendelkezik (például a pénzpiaci szabályozás, a gazdaságpolitikai koordináció, beleértve az árfolyamok kérdését, a nemzetközi monetáris rendszer, a fejlesztési segély, a többoldalú kereskedelmi kérdések, a terrorizmus finanszírozása és a pénzmosás elleni küzdelem, valamint a környezet és az energiabiztonság), felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy működjenek együtt partnereikkel annak érdekében, hogy elérjék a teljes koordinációt és az üzenetek összhangját a G20 tárgyalóasztalnál ülő öt európai ország és az EU-képviselő között annak biztosítása érdekében, hogy az EU hatékonyan vegyen részt a G20-csoport miniszteri találkozóin; |
| --- | --- |

44.

tekintettel az Unió kizárólagos vagy megosztott hatásköreire azon területeken, amelyeken a G20 jelentős és egyre növekvő befolyással rendelkezik (például a pénzpiaci szabályozás, a gazdaságpolitikai koordináció, beleértve az árfolyamok kérdését, a nemzetközi monetáris rendszer, a fejlesztési segély, a többoldalú kereskedelmi kérdések, a terrorizmus finanszírozása és a pénzmosás elleni küzdelem, valamint a környezet és az energiabiztonság), felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy működjenek együtt partnereikkel annak érdekében, hogy elérjék a teljes koordinációt és az üzenetek összhangját a G20 tárgyalóasztalnál ülő öt európai ország és az EU-képviselő között annak biztosítása érdekében, hogy az EU hatékonyan vegyen részt a G20-csoport miniszteri találkozóin;

| 45. | tudomásul veszi a sajátos válsághelyzetekhez kapcsolódó „minilaterális” fórumokon folyó fokozott együttműködést, a G8-tól a Balkáni Kapcsolattartó Csoportig, a közel-keleti négyestől az Iránnal foglalkozó 5+1-ig; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió a tagjai közötti szolidaritásra épül, ezért a tagállamoknak konzultálniuk kell a partnereikkel az olyan közös érdekeket érintő döntések tekintetében, amelyek végül hatékony és összehangolt többoldalú megoldásokat nyújtanak az összes érintett fél megelégedésére; felhívja ezért az alelnököt/főképviselőt, hogy foglalkozzon a hatékony multilateralizmus aktuális kihívásaival, és meggyőződése, hogy az e kérdéskörre vonatkozó felülvizsgált stratégia céljának az EU számára a nagyobb láthatóság és befolyás elérésének kell lennie, beleértve a „minicsoportok” kötelezettségét az uniós partnerekkel folytatandó konzultációra, valamint és az EU-tól megbízás kérésére; |
| --- | --- |

45.

tudomásul veszi a sajátos válsághelyzetekhez kapcsolódó „minilaterális” fórumokon folyó fokozott együttműködést, a G8-tól a Balkáni Kapcsolattartó Csoportig, a közel-keleti négyestől az Iránnal foglalkozó 5+1-ig; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió a tagjai közötti szolidaritásra épül, ezért a tagállamoknak konzultálniuk kell a partnereikkel az olyan közös érdekeket érintő döntések tekintetében, amelyek végül hatékony és összehangolt többoldalú megoldásokat nyújtanak az összes érintett fél megelégedésére; felhívja ezért az alelnököt/főképviselőt, hogy foglalkozzon a hatékony multilateralizmus aktuális kihívásaival, és meggyőződése, hogy az e kérdéskörre vonatkozó felülvizsgált stratégia céljának az EU számára a nagyobb láthatóság és befolyás elérésének kell lennie, beleértve a „minicsoportok” kötelezettségét az uniós partnerekkel folytatandó konzultációra, valamint és az EU-tól megbízás kérésére;

*

* *

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az alelnöknek/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió tagállamainak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

46.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az alelnöknek/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió tagállamainak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 354., 2010.12.28., 43. o.

(2)  Az ENSZ Közgyűlésének határozata, A/RES/65/276: az Európai Unió részvétele az ENSZ munkájában

(3)  Az Európai Unió Tanácsa 10170/10.

(4)  EUCO 21/01/10 REV 1, I. melléklet

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0399.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0377.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0184.

(8)  HL C 4. E, 2011.1.7., 49. o..

(9)  HL C 76. E, 2010.3.25., 69. o.

(10)  HL C 291. E, 2006.11.30., 118. o.

---

2011. május 12., csütörtök

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/77 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/77

---

2011. május 12., csütörtökMozgásban az ifjúság – az európai oktatási és képzési rendszerek javításának kerete

P7_TA(2011)0230

Az Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a „Mozgásban az ifjúság: Európa oktatási és képzési rendszerének javítását szolgáló keretprogram”-ról (2010/2307(INI))

2012/C 377 E/09

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az „Új lendület az európai szakképzési együttműködésnek az Európa 2020 stratégia támogatására” című, 2010. június 9-i bizottsági közleményre (COM(2010)0296), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új lendület az európai szakképzési együttműködésnek az Európa 2020 stratégia támogatására” című, 2010. június 9-i bizottsági közleményre (COM(2010)0296),

| — | tekintettel a „Mozgásban az ifjúság: Kezdeményezés a fiatalokban rejlő potenciál felszabadítására az Európai Unióban megvalósítandó intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés érdekében” című, 2010. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mozgásban az ifjúság: Kezdeményezés a fiatalokban rejlő potenciál felszabadítására az Európai Unióban megvalósítandó intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés érdekében” című, 2010. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2010)0477),

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel „Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése” című, 2010. május 18-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése” című, 2010. május 18-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai évéről szóló, 2009. november 27-i tanácsi állásfoglalásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai évéről szóló, 2009. november 27-i tanácsi állásfoglalásra (2),

| — | tekintettel a Tanács 2009. május 12-i következtetéseire az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2009. május 12-i következtetéseire az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) (3),

| — | tekintettel az oktatás és a képzés szociális dimenziójáról és az egész életen át tartó tanulást támogató kompetenciákról és az „új munkahelyekhez szükséges új készségek” elnevezésű kezdeményezésről szóló, 2010. május 11-i tanácsi következtetésekre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás és a képzés szociális dimenziójáról és az egész életen át tartó tanulást támogató kompetenciákról és az „új munkahelyekhez szükséges új készségek” elnevezésű kezdeményezésről szóló, 2010. május 11-i tanácsi következtetésekre (4),

| — | tekintettel a foglalkoztatást és a növekedést célzó új európai stratégiáról szóló, 2010. június 17-i tanácsi következtetésekre, nevezetesen arra a részre, amely megerősíti a képzettségi szint javítására vonatkozó kiemelt célokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatást és a növekedést célzó új európai stratégiáról szóló, 2010. június 17-i tanácsi következtetésekre, nevezetesen arra a részre, amely megerősíti a képzettségi szint javítására vonatkozó kiemelt célokat,

| — | tekintettel a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezésről szóló, 2010. november 19-i tanácsi következtetésekre (5), amely elismeri az integráltabb, több ágazatra kiterjedő megközelítés fontosságát a fiatalok előtt álló kihívásokra való válaszadásban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezésről szóló, 2010. november 19-i tanácsi következtetésekre (5), amely elismeri az integráltabb, több ágazatra kiterjedő megközelítés fontosságát a fiatalok előtt álló kihívásokra való válaszadásban,

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2011. január 28-i véleményére (6), valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezésről szóló, 2011. március 15-i véleményére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2011. január 28-i véleményére (6), valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezésről szóló, 2011. március 15-i véleményére (7),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. és 166. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. és 166. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Foglakoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0169/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Foglakoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0169/2011),

| A. | mivel az Európa 2020 stratégiával összefüggésben a fiatalok ismeretei és készségei alapvető fontosságúak az intelligens, inkluzív és fenntartható növekedés célkitűzéseinek eléréséhez, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európa 2020 stratégiával összefüggésben a fiatalok ismeretei és készségei alapvető fontosságúak az intelligens, inkluzív és fenntartható növekedés célkitűzéseinek eléréséhez,

| B. | mivel a „Mozgásban az ifjúság”, az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezése azt célozza, hogy a meglévő európai programok hatékonyabb kihasználása révén növelje a felsőoktatás vonzerejét Európában, javítsa az összes oktatási és képzési szint általános színvonalát, valamint fellendítse a hallgatói és munkavállalói mobilitást, |
| --- | --- |

B.

mivel a „Mozgásban az ifjúság”, az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezése azt célozza, hogy a meglévő európai programok hatékonyabb kihasználása révén növelje a felsőoktatás vonzerejét Európában, javítsa az összes oktatási és képzési szint általános színvonalát, valamint fellendítse a hallgatói és munkavállalói mobilitást,

| C. | mivel az Európa 2020 stratégia kimondja, hogy „2020-ra minden európai fiatalnak lehetőséget kell biztosítani, hogy tanulmányai egy részét külföldön végezze”, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európa 2020 stratégia kimondja, hogy „2020-ra minden európai fiatalnak lehetőséget kell biztosítani, hogy tanulmányai egy részét külföldön végezze”,

| D. | mivel a fiataloknak meghatározó szerepe van a 2020-ra kitűzött öt uniós kiemelt cél – foglalkoztatás, kutatás és innováció, éghajlat és energia, oktatás, a szegénység elleni küzdelem – megvalósításában, |
| --- | --- |

D.

mivel a fiataloknak meghatározó szerepe van a 2020-ra kitűzött öt uniós kiemelt cél – foglalkoztatás, kutatás és innováció, éghajlat és energia, oktatás, a szegénység elleni küzdelem – megvalósításában,

| E. | mivel a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés megerősíti a meglévő uniós ifjúsági stratégiát (COM(2009)0200) azáltal, hogy a fiatalokat felruházza a munkához és az élethez szükséges ismeretekkel, készségekkel és kompetenciákkal, |
| --- | --- |

E.

mivel a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés megerősíti a meglévő uniós ifjúsági stratégiát (COM(2009)0200) azáltal, hogy a fiatalokat felruházza a munkához és az élethez szükséges ismeretekkel, készségekkel és kompetenciákkal,

| F. | mivel a fiatalok különösen megszenvedték a válság hatásait, és az EU-ban a munkanélküliség aránya a fiatalok körében meghaladja a 20 %-ot, ami kétszerese a felnőttek körében tapasztalt átlagos munkanélküliségi szintnek, egyes országokban pedig ez az arány meghaladja a 40 %-ot, |
| --- | --- |

F.

mivel a fiatalok különösen megszenvedték a válság hatásait, és az EU-ban a munkanélküliség aránya a fiatalok körében meghaladja a 20 %-ot, ami kétszerese a felnőttek körében tapasztalt átlagos munkanélküliségi szintnek, egyes országokban pedig ez az arány meghaladja a 40 %-ot,

| G. | mivel a fiatalok körében tapasztalható, csaknem 21 %-os munkanélküliség Európa legsürgetőbb kihívásainak egyikét képezi, |
| --- | --- |

G.

mivel a fiatalok körében tapasztalható, csaknem 21 %-os munkanélküliség Európa legsürgetőbb kihívásainak egyikét képezi,

| H. | mivel a gazdasági válság miatt a tagállamok csökkentik az oktatásra és képzésre fordított befektetéseiket, ami közvetlenül érinti a fiatalok jövőbeni kilátásait, miközben Európa egyre nagyobb demográfiai kihívással néz szembe a szükséges növekedés elérése terén, |
| --- | --- |

H.

mivel a gazdasági válság miatt a tagállamok csökkentik az oktatásra és képzésre fordított befektetéseiket, ami közvetlenül érinti a fiatalok jövőbeni kilátásait, miközben Európa egyre nagyobb demográfiai kihívással néz szembe a szükséges növekedés elérése terén,

| I. | mivel a rossz oktatási teljesítmény gazdasági költségei lényegesen magasabbak, mint a pénzügyi válság költségei, |
| --- | --- |

I.

mivel a rossz oktatási teljesítmény gazdasági költségei lényegesen magasabbak, mint a pénzügyi válság költségei,

| J. | mivel a válság nyomatékosította gazdaságaink és társadalmaink reformjának szükségességét, valamint annak rendkívüli fontosságát, hogy a magas színvonalú szakképzési rendszerek támogassák e reformokat, hogy Európa felkészültebben nézhessen szembe a jelenlegi és jövőbeni kihívásokkal, |
| --- | --- |

J.

mivel a válság nyomatékosította gazdaságaink és társadalmaink reformjának szükségességét, valamint annak rendkívüli fontosságát, hogy a magas színvonalú szakképzési rendszerek támogassák e reformokat, hogy Európa felkészültebben nézhessen szembe a jelenlegi és jövőbeni kihívásokkal,

| K. | mivel – tekintettel az egyetemekre fordított fokozatosan csökkenő közberuházásokra és a tandíjak ezzel párhuzamos emelkedésére és/vagy a szociális juttatások és tanulmányi ösztöndíjak csökkentésére – egyre több hallgató hagyja el az egyetemi rendszert, ami tovább mélyíti a társadalmi szakadékot, |
| --- | --- |

K.

mivel – tekintettel az egyetemekre fordított fokozatosan csökkenő közberuházásokra és a tandíjak ezzel párhuzamos emelkedésére és/vagy a szociális juttatások és tanulmányi ösztöndíjak csökkentésére – egyre több hallgató hagyja el az egyetemi rendszert, ami tovább mélyíti a társadalmi szakadékot,

| L. | mivel a humántőke alapvető stratégiai eszköz társadalmaink gazdasági és szociális fejlődésének biztosításához, |
| --- | --- |

L.

mivel a humántőke alapvető stratégiai eszköz társadalmaink gazdasági és szociális fejlődésének biztosításához,

| M. | mivel az Europass adatai szerint egyre több fiatal ad hangot annak a vágyának, hogy az Európai Unión belül utazhasson tanulmányi vagy munkavállalási céllal, |
| --- | --- |

M.

mivel az Europass adatai szerint egyre több fiatal ad hangot annak a vágyának, hogy az Európai Unión belül utazhasson tanulmányi vagy munkavállalási céllal,

| N. | mivel az oktatás alapvető fontosságú a fiatalok kreativitásának és innovatív potenciáljának erősítéséhez; mivel az oktatás biztosítja a szellemi fejlődéshez, a munkaerőpiacra való belépéshez, a személyes kibontakozáshoz, valamint a társadalmi és polgári szerepek betöltéséhez szükséges eszközöket, |
| --- | --- |

N.

mivel az oktatás alapvető fontosságú a fiatalok kreativitásának és innovatív potenciáljának erősítéséhez; mivel az oktatás biztosítja a szellemi fejlődéshez, a munkaerőpiacra való belépéshez, a személyes kibontakozáshoz, valamint a társadalmi és polgári szerepek betöltéséhez szükséges eszközöket,

| O. | mivel kutatások bizonyítják, hogy a mobilitás hozzájárul az európai polgárság érzéséhez és a demokratikus folyamatokban való részvételhez, |
| --- | --- |

O.

mivel kutatások bizonyítják, hogy a mobilitás hozzájárul az európai polgárság érzéséhez és a demokratikus folyamatokban való részvételhez,

| P. | mivel a mobilitást nem csupán az egyetemi hallgatók számára kell biztosítani, hanem az alacsonyan képzett fiatalok számára is, tekintettel arra, hogy ez bővítheti a munkaerő-piaci lehetőségeket, |
| --- | --- |

P.

mivel a mobilitást nem csupán az egyetemi hallgatók számára kell biztosítani, hanem az alacsonyan képzett fiatalok számára is, tekintettel arra, hogy ez bővítheti a munkaerő-piaci lehetőségeket,

| Q. | mivel a mobilitási programoknak hozzáférhetőknek kell lenniük valamennyi fiatal számára, függetlenül az általuk választott oktatás típusától, |
| --- | --- |

Q.

mivel a mobilitási programoknak hozzáférhetőknek kell lenniük valamennyi fiatal számára, függetlenül az általuk választott oktatás típusától,

| R. | mivel nem növekszik megfelelő mértékben azon fiatalok száma, akik mindenekelőtt uniós programok keretében tanulás és munkavállalás céljából külföldre utazhatnak, |
| --- | --- |

R.

mivel nem növekszik megfelelő mértékben azon fiatalok száma, akik mindenekelőtt uniós programok keretében tanulás és munkavállalás céljából külföldre utazhatnak,

| S. | mivel a bolognai folyamat az első tíz évében sok nehézségbe ütközött az európai felsőoktatás fejlesztésére irányuló céljai végrehajtása során, |
| --- | --- |

S.

mivel a bolognai folyamat az első tíz évében sok nehézségbe ütközött az európai felsőoktatás fejlesztésére irányuló céljai végrehajtása során,

| T. | mivel a lemorzsolódás csökkentése kulcsfontosságú egyrészről annak megelőzéséhez, hogy a fiatalok ki legyenek téve a társadalmi kirekesztés és a szegénység veszélyének, másrészről pedig a fiatalok munkaerő-piaci hozzáférésének javításához és megkönnyítéséhez, |
| --- | --- |

T.

mivel a lemorzsolódás csökkentése kulcsfontosságú egyrészről annak megelőzéséhez, hogy a fiatalok ki legyenek téve a társadalmi kirekesztés és a szegénység veszélyének, másrészről pedig a fiatalok munkaerő-piaci hozzáférésének javításához és megkönnyítéséhez,

| U. | mivel az oktatásból és képzésből a munka világába való átmenet jelentős kihívás elé állítja a fiatalokat, |
| --- | --- |

U.

mivel az oktatásból és képzésből a munka világába való átmenet jelentős kihívás elé állítja a fiatalokat,

| V. | mivel az önkéntesség fontos lehetőséget kínál a kompetenciák bővítésére a kötetlen és a nem formális tanuláson keresztül, továbbá a társadalmi felelősségvállalásra, az európai integráció jelentőségének megértésére, valamint az uniós polgárként való aktív szerepvállalásra számos területen, és mivel ezt a lehetőséget támogatni kell, különösen az önkéntesség 2011-es európai éve keretében, |
| --- | --- |

V.

mivel az önkéntesség fontos lehetőséget kínál a kompetenciák bővítésére a kötetlen és a nem formális tanuláson keresztül, továbbá a társadalmi felelősségvállalásra, az európai integráció jelentőségének megértésére, valamint az uniós polgárként való aktív szerepvállalásra számos területen, és mivel ezt a lehetőséget támogatni kell, különösen az önkéntesség 2011-es európai éve keretében,

| W. | mivel az ifjúsági szervezetek az iskolarendszerű oktatást kiegészítő nem iskolarendszerű oktatás egyik legfontosabb biztosítói, ami alapvető fontosságú a fiatalok olyan készségekkel és kompetenciákkal való felruházása szempontjából, amelyek révén aktív polgárokká válhatnak, és könnyebben beléphetnek a munkaerőpiacra; mivel az ifjúsági szervezetek így hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósításához, |
| --- | --- |

W.

mivel az ifjúsági szervezetek az iskolarendszerű oktatást kiegészítő nem iskolarendszerű oktatás egyik legfontosabb biztosítói, ami alapvető fontosságú a fiatalok olyan készségekkel és kompetenciákkal való felruházása szempontjából, amelyek révén aktív polgárokká válhatnak, és könnyebben beléphetnek a munkaerőpiacra; mivel az ifjúsági szervezetek így hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósításához,

| X. | mivel kulcsfontosságú a fiatalok és az őket képviselő különféle ifjúsági szervezetek bevonása a döntéshozatalba, hogy ráébredjenek a felelősségvállalás érzésére, és biztosítva legyen, hogy véleményükkel aktívan hozzájárulnak az ifjúsági stratégiához, |
| --- | --- |

X.

mivel kulcsfontosságú a fiatalok és az őket képviselő különféle ifjúsági szervezetek bevonása a döntéshozatalba, hogy ráébredjenek a felelősségvállalás érzésére, és biztosítva legyen, hogy véleményükkel aktívan hozzájárulnak az ifjúsági stratégiához,

| Y. | mivel a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés egyik központi célja az európai kohézió erősítése, és olyan polgárok nevelése, akik tudatában vannak európai identitásuknak, |
| --- | --- |

Y.

mivel a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés egyik központi célja az európai kohézió erősítése, és olyan polgárok nevelése, akik tudatában vannak európai identitásuknak,

Általános észrevételek és pénzügyi támogatás

| 1. | üdvözli a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezést mint az ifjúságot célzó, meglévő oktatási, mobilitási és foglalkoztatási programokat tápláló politikai kezdeményezést, illetve mint ösztönzést a tagállamok számára az EU 2020 stratégia céljainak eléréséhez; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezést mint az ifjúságot célzó, meglévő oktatási, mobilitási és foglalkoztatási programokat tápláló politikai kezdeményezést, illetve mint ösztönzést a tagállamok számára az EU 2020 stratégia céljainak eléréséhez;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a „Mozgásban az ifjúság” arra ösztönzi a felsőoktatási intézményeket, hogy javítsák a minőséget a világ többi szervezeteivel folytatott együttműködés fokozása által, és kiemeli, hogy ezen a téren különösen eredményes lehet az USA-beli szervezetekkel folytatott együttműködés; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a „Mozgásban az ifjúság” arra ösztönzi a felsőoktatási intézményeket, hogy javítsák a minőséget a világ többi szervezeteivel folytatott együttműködés fokozása által, és kiemeli, hogy ezen a téren különösen eredményes lehet az USA-beli szervezetekkel folytatott együttműködés;

| 3. | rámutat, hogy az oktatásra fordított befektetés kétségkívül alapvető fontosságú a fenntartható növekedéshez és fejlődéshez, valamint hogy az ifjúsági programok és az oktatás finanszírozását még gazdasági válság idején sem szabad jelen idejű költségnek tekinteni, hanem az Európa jövőjére fordított befektetésként kell felfogni; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy az oktatásra fordított befektetés kétségkívül alapvető fontosságú a fenntartható növekedéshez és fejlődéshez, valamint hogy az ifjúsági programok és az oktatás finanszírozását még gazdasági válság idején sem szabad jelen idejű költségnek tekinteni, hanem az Európa jövőjére fordított befektetésként kell felfogni;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a fiatalokra irányuló valamennyi kezdeményezésnek azt kell céloznia, hogy útmutatásként szolgáljon minden fiatal számára a társadalomba való sikeres beilleszkedésük tekintetében, és folyamatosan felkészítse őket a jövő Európájára, ami azt jelenti, hogy biztosítani kell számukra a lehetőséget arra, hogy társadalmi tevékenységekben vegyenek részt, és hozzájáruljanak a társadalom alakításához, továbbá valamennyi fiatal számára lehetővé kell tenni, hogy kihasználja a modern, versenyképes, befogadó és fenntartható társadalom követelményeinek való megfelelésre összpontosító köz- és felsőoktatást, iskolarendszeren kívüli oktatást, szakképzést és továbbképzést, a munkaerőpiacra való könnyebb bekerülés érdekében; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a fiatalokra irányuló valamennyi kezdeményezésnek azt kell céloznia, hogy útmutatásként szolgáljon minden fiatal számára a társadalomba való sikeres beilleszkedésük tekintetében, és folyamatosan felkészítse őket a jövő Európájára, ami azt jelenti, hogy biztosítani kell számukra a lehetőséget arra, hogy társadalmi tevékenységekben vegyenek részt, és hozzájáruljanak a társadalom alakításához, továbbá valamennyi fiatal számára lehetővé kell tenni, hogy kihasználja a modern, versenyképes, befogadó és fenntartható társadalom követelményeinek való megfelelésre összpontosító köz- és felsőoktatást, iskolarendszeren kívüli oktatást, szakképzést és továbbképzést, a munkaerőpiacra való könnyebb bekerülés érdekében;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a válság nem szolgálhat ürügyül az oktatási kiadások csökkentésére, hiszen a válság hatásainak leküzdése érdekében szükség van a fiatalok magasabb szintű képzésére; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a válság nem szolgálhat ürügyül az oktatási kiadások csökkentésére, hiszen a válság hatásainak leküzdése érdekében szükség van a fiatalok magasabb szintű képzésére;

| 6. | sajnálja, hogy a Bizottság szerint a tagállamok által az Európa 2020 stratégia oktatási célkitűzéseinek megvalósításához való további hozzájárulásként kidolgozott nemzeti programok nem megfelelőek, |
| --- | --- |

6.

sajnálja, hogy a Bizottság szerint a tagállamok által az Európa 2020 stratégia oktatási célkitűzéseinek megvalósításához való további hozzájárulásként kidolgozott nemzeti programok nem megfelelőek,

| 7. | elismeri, hogy a diákok foglalkoztathatóságának a felsőoktatás egyik célkitűzésének kell lennie, azonban hangsúlyozza, hogy a felsőoktatásnak a fiatalok kreativitását és innovációs képességét kell serkentenie, és pozitív módon kell munkálkodnia szellemi és társadalmi kiteljesülésük érdekében; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy a diákok foglalkoztathatóságának a felsőoktatás egyik célkitűzésének kell lennie, azonban hangsúlyozza, hogy a felsőoktatásnak a fiatalok kreativitását és innovációs képességét kell serkentenie, és pozitív módon kell munkálkodnia szellemi és társadalmi kiteljesülésük érdekében;

| 8. | elismeri, hogy a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés sikere nagymértékben attól függ, hogy a tagállamok hogyan hajtják végre a kulcstevékenységeit; felkéri ezért a Bizottságot, hogy a végrehajtás során gondosan figyelje és elemezze a kulcsfontosságú elemeket, a tagállamoknak való segítségnyújtás és a köztük kialakuló együttműködés javításának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

elismeri, hogy a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés sikere nagymértékben attól függ, hogy a tagállamok hogyan hajtják végre a kulcstevékenységeit; felkéri ezért a Bizottságot, hogy a végrehajtás során gondosan figyelje és elemezze a kulcsfontosságú elemeket, a tagállamoknak való segítségnyújtás és a köztük kialakuló együttműködés javításának biztosítása érdekében;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be a Parlamentnek a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés kulcstevékenységeinek hatékonyságáról és a tagállamok által elért haladásról; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be a Parlamentnek a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés kulcstevékenységeinek hatékonyságáról és a tagállamok által elért haladásról;

| 10. | sürgeti, hogy az európai intézmények alakítsanak ki strukturális párbeszédet az oktatás terén az „Oktatás és képzés 2020” keretrendszeren belül, és teljes mértékben vonják be az ifjúsági szervezeteket és más érdekelteket az oktatási intézkedések végrehajtásába, annak érdekében, hogy a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezést a fiatalok bevonásával kövessék nyomon, és hogy megvitassák a fiatalokat érintő prioritásokat és fellépéseket, erőteljesebb szerepet biztosítva a fiatalok számára az őket érintő kérdésekkel kapcsolatos döntéshozatalban; |
| --- | --- |

10.

sürgeti, hogy az európai intézmények alakítsanak ki strukturális párbeszédet az oktatás terén az „Oktatás és képzés 2020” keretrendszeren belül, és teljes mértékben vonják be az ifjúsági szervezeteket és más érdekelteket az oktatási intézkedések végrehajtásába, annak érdekében, hogy a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezést a fiatalok bevonásával kövessék nyomon, és hogy megvitassák a fiatalokat érintő prioritásokat és fellépéseket, erőteljesebb szerepet biztosítva a fiatalok számára az őket érintő kérdésekkel kapcsolatos döntéshozatalban;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy az új többéves pénzügyi keretre (TPK) irányuló javaslatában fokozatosan növelje az olyan mobilitási és ifjúsági programokba irányuló befektetéseket, mint például az egész életen át tartó tanulás programja (Erasmus, Leonardo da Vinci, Comenius, Grundtvig), a Marie Curie, az Erasmus Mundus és a „Fiatalok lendületben” program –jelenlegi formájukban –, és szintén fokozza az Európai Önkéntes Szolgálat támogatását; kéri e programok hatékonyabb előmozdítását, és az általuk kínált lehetőségek nagyobb mértékű tudatosítását a célcsoportjaik körében; felhív a tagjelölt és a lehetséges tagjelölt országokkal folytatott együttműködésbe történő folyamatos befektetésre, és egy javaslat előterjesztésére a mobilitási és ifjúsági programok következő generációjával kapcsolatban, az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel összhangban; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy az új többéves pénzügyi keretre (TPK) irányuló javaslatában fokozatosan növelje az olyan mobilitási és ifjúsági programokba irányuló befektetéseket, mint például az egész életen át tartó tanulás programja (Erasmus, Leonardo da Vinci, Comenius, Grundtvig), a Marie Curie, az Erasmus Mundus és a „Fiatalok lendületben” program –jelenlegi formájukban –, és szintén fokozza az Európai Önkéntes Szolgálat támogatását; kéri e programok hatékonyabb előmozdítását, és az általuk kínált lehetőségek nagyobb mértékű tudatosítását a célcsoportjaik körében; felhív a tagjelölt és a lehetséges tagjelölt országokkal folytatott együttműködésbe történő folyamatos befektetésre, és egy javaslat előterjesztésére a mobilitási és ifjúsági programok következő generációjával kapcsolatban, az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel összhangban;

| 12. | hangsúlyozza, hogy nem kerülhet ki a munka világából egy fiatal sem, aki különböző okok miatt problémákkal küzd iskolai tanulmányai során, hanem sokkal inkább célzott támogatást kell nyújtani az ilyen fiatalok számára; rámutat arra, hogy az oktatáshoz való hozzáférés nem lehet a szülők szociális vagy pénzügyi helyzetének kérdése; hangsúlyozza az oktatási szintek közötti horizontális átjárhatóság fontosságát mind a közoktatás, mind a szakképzés területén; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy nem kerülhet ki a munka világából egy fiatal sem, aki különböző okok miatt problémákkal küzd iskolai tanulmányai során, hanem sokkal inkább célzott támogatást kell nyújtani az ilyen fiatalok számára; rámutat arra, hogy az oktatáshoz való hozzáférés nem lehet a szülők szociális vagy pénzügyi helyzetének kérdése; hangsúlyozza az oktatási szintek közötti horizontális átjárhatóság fontosságát mind a közoktatás, mind a szakképzés területén;

| 13. | hangsúlyozza, hogy növelni kell a mobilitás vonzerejét, és hogy széles körű és elegendő pénzügyi támogatást kell nyújtani, külön figyelmet fordítva a leghátrányosabb helyzetben lévőkre; ismételten hangsúlyozza, hogy ennek az álláspontnak tükröződne kell a következő többéves pénzügyi keretben; a képzési mobilitás fellendítése érdekében felszólít a Leonardo programra elkülönített költségvetés növelésére; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy növelni kell a mobilitás vonzerejét, és hogy széles körű és elegendő pénzügyi támogatást kell nyújtani, külön figyelmet fordítva a leghátrányosabb helyzetben lévőkre; ismételten hangsúlyozza, hogy ennek az álláspontnak tükröződne kell a következő többéves pénzügyi keretben; a képzési mobilitás fellendítése érdekében felszólít a Leonardo programra elkülönített költségvetés növelésére;

| 14. | hangsúlyozza, hogy ambiciózus finanszírozásra van szükség azon cél megvalósításához, hogy mindenki előtt biztosítsák azt a lehetőséget, hogy oktatásának és képzésének egy részét külföldön végezze el; úgy véli, hogy az Európai Uniónak kiemelten kell kezelnie az oktatást és a képzést, és hogy e célkitűzést a következő többéves pénzügyi keretnek is tükröznie kell; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy ambiciózus finanszírozásra van szükség azon cél megvalósításához, hogy mindenki előtt biztosítsák azt a lehetőséget, hogy oktatásának és képzésének egy részét külföldön végezze el; úgy véli, hogy az Európai Uniónak kiemelten kell kezelnie az oktatást és a képzést, és hogy e célkitűzést a következő többéves pénzügyi keretnek is tükröznie kell;

| 15. | kéri, hogy a mobilitás előmozdítását célzó oktatási programokat hosszabbítsák meg a 2013. utáni időszakra is, továbbá felkéri a Bizottságot, hogy a jövőbeni keretprogramok kidolgozása során jelentősen növelje az erre a célra szánt pénzügyi forrásokat; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy a mobilitás előmozdítását célzó oktatási programokat hosszabbítsák meg a 2013. utáni időszakra is, továbbá felkéri a Bizottságot, hogy a jövőbeni keretprogramok kidolgozása során jelentősen növelje az erre a célra szánt pénzügyi forrásokat;

| 16. | felkéri az Európai Uniót, hogy saját pénzügyi eszközeivel tegyen lépéseket a fiatalok támogatása érdekében, jobban kihasználva az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap lehetőségeit; |
| --- | --- |

16.

felkéri az Európai Uniót, hogy saját pénzügyi eszközeivel tegyen lépéseket a fiatalok támogatása érdekében, jobban kihasználva az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap lehetőségeit;

| 17. | felkéri a tagállamokat, hogy erőteljesebben fektessenek be az oktatási és képzési rendszerek valamennyi szintjébe, nyújtsanak pénzügyi támogatást az uniós mobilitási programok nemzeti szintű végrehajtására, valamint általában szilárdítsák meg vagy javítsák az oktatás minőségét; |
| --- | --- |

17.

felkéri a tagállamokat, hogy erőteljesebben fektessenek be az oktatási és képzési rendszerek valamennyi szintjébe, nyújtsanak pénzügyi támogatást az uniós mobilitási programok nemzeti szintű végrehajtására, valamint általában szilárdítsák meg vagy javítsák az oktatás minőségét;

| 18. | meggyőződése, hogy a „Fiatalok lendületben” program alapvető fontosságú a fiatalok európai részvétele tekintetében, ezért ezt a programot meg kell erősíteni és folytatni kell; ezért felhívja a Bizottságot, hogy a következő többéves pénzügyi keretben tartson fenn egy külön „Fiatalok lendületben” programot; |
| --- | --- |

18.

meggyőződése, hogy a „Fiatalok lendületben” program alapvető fontosságú a fiatalok európai részvétele tekintetében, ezért ezt a programot meg kell erősíteni és folytatni kell; ezért felhívja a Bizottságot, hogy a következő többéves pénzügyi keretben tartson fenn egy külön „Fiatalok lendületben” programot;

| 19. | hangsúlyozza a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés jelentőségét, amely lényegesen hozzájárul a fiatalok társadalmi integrációjához, és felszólítja a Bizottságot, hogy használja fel a „Fiatalok lendületben” program során szerzett know-how-t; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés jelentőségét, amely lényegesen hozzájárul a fiatalok társadalmi integrációjához, és felszólítja a Bizottságot, hogy használja fel a „Fiatalok lendületben” program során szerzett know-how-t;

| 20. | ösztönzi a tagállamokat, hogy összesen legalább a GDP 2 %-ával megegyező mértékű beruházást tűzzenek ki célul a felsőoktatásban, amit a Bizottság az éves növekedési és foglalkoztatási jelentésben a szükséges minimumként javasolt a tudásintenzív gazdaságok számára; |
| --- | --- |

20.

ösztönzi a tagállamokat, hogy összesen legalább a GDP 2 %-ával megegyező mértékű beruházást tűzzenek ki célul a felsőoktatásban, amit a Bizottság az éves növekedési és foglalkoztatási jelentésben a szükséges minimumként javasolt a tudásintenzív gazdaságok számára;

| 21. | felhívja a figyelmet a párhuzamos munkavégzéssel összeegyeztethető, rugalmas oktatási programok fontosságára; |
| --- | --- |

21.

felhívja a figyelmet a párhuzamos munkavégzéssel összeegyeztethető, rugalmas oktatási programok fontosságára;

Ifjúság és mobilitás

| 22. | felszólít a fiatalok aktív bevonására az uniós programok valamennyi szakaszában, a kidolgozástól a végrehajtásig; |
| --- | --- |

22.

felszólít a fiatalok aktív bevonására az uniós programok valamennyi szakaszában, a kidolgozástól a végrehajtásig;

| 23. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fiatalokat a munkaerőpiac és a gazdaság mellett Európa jövőjének alakításába is bevonják; felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki zöld könyvet az ifjúság részvételéről; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fiatalokat a munkaerőpiac és a gazdaság mellett Európa jövőjének alakításába is bevonják; felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki zöld könyvet az ifjúság részvételéről;

| 24. | egyetért azzal, hogy korán kell fellépni a lemorzsolódás 10 % alá történő csökkentése érdekében, az EU 2020 stratégiában megállapítottaknak megfelelően, különös tekintettel a kedvezőtlen helyzetű térségekre; üdvözli a lemorzsolódási arány visszaszorítására irányuló tagállami erőfeszítések támogatásáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági javaslatot; |
| --- | --- |

24.

egyetért azzal, hogy korán kell fellépni a lemorzsolódás 10 % alá történő csökkentése érdekében, az EU 2020 stratégiában megállapítottaknak megfelelően, különös tekintettel a kedvezőtlen helyzetű térségekre; üdvözli a lemorzsolódási arány visszaszorítására irányuló tagállami erőfeszítések támogatásáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági javaslatot;

| 25. | hangsúlyozza a lemorzsolódás nagymértékű csökkentésének fontosságát, mivel köztudott, hogy az a foglalkoztatásból és a társadalomból való jövőbeni kirekesztődés kockázatát hordozza magában; hangsúlyozza, hogy ezt a jelenséget több oldalról kell megközelíteni, a hátrányos helyzetű területeken az oktatás és a képzés erősítésére irányuló szociális intézkedésekkel összekapcsolva; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza a lemorzsolódás nagymértékű csökkentésének fontosságát, mivel köztudott, hogy az a foglalkoztatásból és a társadalomból való jövőbeni kirekesztődés kockázatát hordozza magában; hangsúlyozza, hogy ezt a jelenséget több oldalról kell megközelíteni, a hátrányos helyzetű területeken az oktatás és a képzés erősítésére irányuló szociális intézkedésekkel összekapcsolva;

| 26. | figyelembe véve, hogy az ifjúsági mobilitás hozzájárulhat a demokratikus folyamatok támogatásához, felhívja az európai intézményeket, hogy teremtsék meg annak keretét, hogy aktívan bevonják az európai szomszédságpolitika (ENP) országainak fiataljait a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezésbe, ezáltal jobb tanulási lehetőségeket biztosítva mind az Európai Unió tagállamainak, mind pedig az ENPI országainak fiatalja számára; |
| --- | --- |

26.

figyelembe véve, hogy az ifjúsági mobilitás hozzájárulhat a demokratikus folyamatok támogatásához, felhívja az európai intézményeket, hogy teremtsék meg annak keretét, hogy aktívan bevonják az európai szomszédságpolitika (ENP) országainak fiataljait a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezésbe, ezáltal jobb tanulási lehetőségeket biztosítva mind az Európai Unió tagállamainak, mind pedig az ENPI országainak fiatalja számára;

| 27. | hangsúlyozza, hogy fontos a tanárok, valamint az ifjúság és az oktatás területén tevékenykedő munkavállalók mobilitásának támogatása is, mivel ők ösztönözhetik a felügyeletük alatt lévő fiatalokat; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy fontos a tanárok, valamint az ifjúság és az oktatás területén tevékenykedő munkavállalók mobilitásának támogatása is, mivel ők ösztönözhetik a felügyeletük alatt lévő fiatalokat;

| 28. | elismeri, hogy a regionális és a helyi kormányzatok jelentős mértékben hozzájárulnak a mobilitás ösztönzéséhez; |
| --- | --- |

28.

elismeri, hogy a regionális és a helyi kormányzatok jelentős mértékben hozzájárulnak a mobilitás ösztönzéséhez;

| 29. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy emellett fordítsanak külön figyelmet és támogatást a leginkább veszélyeztetettekre, a fiatalok azon csoportjaira, akik kevesebb lehetőséggel rendelkeznek, és azokra, akik „második esélyt” szeretnének, hogy újra bekerülhessenek az oktatásba; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy emellett fordítsanak külön figyelmet és támogatást a leginkább veszélyeztetettekre, a fiatalok azon csoportjaira, akik kevesebb lehetőséggel rendelkeznek, és azokra, akik „második esélyt” szeretnének, hogy újra bekerülhessenek az oktatásba;

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy nemzeti, regionális és helyi szinten gyűjtsön adatokat a mobilitás gyakorlati akadályairól,és tegye meg az összes szükséges intézkedést ezek megszüntetése érdekében, hogy a magas színvonalú mobilitás mindenki számára hozzáférhető legyen az oktatásban eltöltött teljes időszak során, ideértve a szakképzést is; úgy véli, hogy e célkitűzés megvalósítása tekintetében nagyon hasznos volna a Bizottság által javasolt „mobilitási eredménytábla”; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot, hogy nemzeti, regionális és helyi szinten gyűjtsön adatokat a mobilitás gyakorlati akadályairól,és tegye meg az összes szükséges intézkedést ezek megszüntetése érdekében, hogy a magas színvonalú mobilitás mindenki számára hozzáférhető legyen az oktatásban eltöltött teljes időszak során, ideértve a szakképzést is; úgy véli, hogy e célkitűzés megvalósítása tekintetében nagyon hasznos volna a Bizottság által javasolt „mobilitási eredménytábla”;

| 31. | ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen több kezdeményezést az ifjúság mobilitása érdekében, az EU-val szomszédos területeken is; |
| --- | --- |

31.

ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen több kezdeményezést az ifjúság mobilitása érdekében, az EU-val szomszédos területeken is;

| 32. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen sürgős lépéseket a mobilitás ösztönzése érdekében, az oktatás, a foglalkoztatás, illetve a szakmai képesítések elismerésének támogatása érdekében; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen sürgős lépéseket a mobilitás ösztönzése érdekében, az oktatás, a foglalkoztatás, illetve a szakmai képesítések elismerésének támogatása érdekében;

| 33. | rámutat az arra irányuló intézkedések fontosságára, hogy a fiatalok – beleértve a hátrányos helyzetű területeken élőket – oktatási életútjuk minden szakaszában mobilisak legyenek, és külföldi tartózkodásuk alatt garantálva legyen számukra az ösztöndíjak teljes mértékű hordozhatósága, valamint hogy részeredményeiket és végzettségeiket valamennyi tagállamban elismerjék, az európai képesítési keretrendszerben foglalt javaslatnak megfelelően; |
| --- | --- |

33.

rámutat az arra irányuló intézkedések fontosságára, hogy a fiatalok – beleértve a hátrányos helyzetű területeken élőket – oktatási életútjuk minden szakaszában mobilisak legyenek, és külföldi tartózkodásuk alatt garantálva legyen számukra az ösztöndíjak teljes mértékű hordozhatósága, valamint hogy részeredményeiket és végzettségeiket valamennyi tagállamban elismerjék, az európai képesítési keretrendszerben foglalt javaslatnak megfelelően;

| 34. | elismeri, hogy a fogyatékossággal élő, valamint a gyermeket nevelő fiatalok számára kiegészítő támogatást kell biztosítani annak érdekében, hogy részt tudjanak venni a jelenleg működő mobilitási programokban, és teljes mértékben ki tudják használni azokat, valamint hogy meg tudják teremteni az egyensúlyt a tanulás, a munka és a magánélet között; |
| --- | --- |

34.

elismeri, hogy a fogyatékossággal élő, valamint a gyermeket nevelő fiatalok számára kiegészítő támogatást kell biztosítani annak érdekében, hogy részt tudjanak venni a jelenleg működő mobilitási programokban, és teljes mértékben ki tudják használni azokat, valamint hogy meg tudják teremteni az egyensúlyt a tanulás, a munka és a magánélet között;

| 35. | emlékeztet arra, hogy a nemzetközi mobilitás mellett ösztönözni kell a nemzetközi környezet otthoni megtapasztalását, és támogatni kell nemzetközi együttműködési hálózatok kialakítását a hallgatók saját egyeteméből és országából kiindulva; hangsúlyozza a fiatalok virtuális mobilitásában rejlő lehetőséget, amely kiegészíti a földrajzi mobilitást; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet arra, hogy a nemzetközi mobilitás mellett ösztönözni kell a nemzetközi környezet otthoni megtapasztalását, és támogatni kell nemzetközi együttműködési hálózatok kialakítását a hallgatók saját egyeteméből és országából kiindulva; hangsúlyozza a fiatalok virtuális mobilitásában rejlő lehetőséget, amely kiegészíti a földrajzi mobilitást;

| 36. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elismerjék a tanulás minden formájából származó készségeket, ideértve a nem formális és a kötetlen tanulást, illetve ezen oktatási formák olyan fontos készségek és kompetenciák fejlesztésében betöltött szerepét, amelyek garantálják a munkaerőpiachoz való hozzáférést és a munkaerőpiac szükségleteihez való alkalmazkodást, és kéri, hogy az ilyen módon megszerzett képességeket és ismereteket tartalmazza a „mobilitási eredménytábla”; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elismerjék a tanulás minden formájából származó készségeket, ideértve a nem formális és a kötetlen tanulást, illetve ezen oktatási formák olyan fontos készségek és kompetenciák fejlesztésében betöltött szerepét, amelyek garantálják a munkaerőpiachoz való hozzáférést és a munkaerőpiac szükségleteihez való alkalmazkodást, és kéri, hogy az ilyen módon megszerzett képességeket és ismereteket tartalmazza a „mobilitási eredménytábla”;

| 37. | javasolja, hogy ösztönözzék az olyan projekteket, amelyek támogatják a tudás és a készségek nemzedékről nemzedékre történő átadását; felhívja a figyelmet a nemzetközileg mobilis egyetemi hallgatók tudásának és kulturális tőkéjének hasznosítására; |
| --- | --- |

37.

javasolja, hogy ösztönözzék az olyan projekteket, amelyek támogatják a tudás és a készségek nemzedékről nemzedékre történő átadását; felhívja a figyelmet a nemzetközileg mobilis egyetemi hallgatók tudásának és kulturális tőkéjének hasznosítására;

| 38. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő átfogó stratégiát a nem iskolarendszerű oktatás előmozdítására, és az ilyen oktatást biztosító szervezetek támogatására; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő átfogó stratégiát a nem iskolarendszerű oktatás előmozdítására, és az ilyen oktatást biztosító szervezetek támogatására;

| 39. | hangsúlyozza a mobilitás jelentőségét az európai polgárság érzésének megerősítésében, az európai kultúra és a kölcsönösen tiszteletben tartott európai értékek fellendítésében, a fiatalok demokratikus folyamatokban való részvételének kiszélesítésében, valamint abban, hogy a fiatalokban erőteljesebb európai szemlélet alakuljon ki; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a mobilitás jelentőségét az európai polgárság érzésének megerősítésében, az európai kultúra és a kölcsönösen tiszteletben tartott európai értékek fellendítésében, a fiatalok demokratikus folyamatokban való részvételének kiszélesítésében, valamint abban, hogy a fiatalokban erőteljesebb európai szemlélet alakuljon ki;

| 40. | emlékezteti a tagállamokat, hogy már korai életszakaszban és a koragyermekkori nevelésben vezessék be az anyanyelven kívül két másik nyelv tanítását; felhívja a figyelmet arra, hogy a második nyelvvel nem rendelkezők számára a mobilitás nem fog megvalósulni; rámutat a szomszédos országok által beszélt nyelvek elsajátításának fontosságára; |
| --- | --- |

40.

emlékezteti a tagállamokat, hogy már korai életszakaszban és a koragyermekkori nevelésben vezessék be az anyanyelven kívül két másik nyelv tanítását; felhívja a figyelmet arra, hogy a második nyelvvel nem rendelkezők számára a mobilitás nem fog megvalósulni; rámutat a szomszédos országok által beszélt nyelvek elsajátításának fontosságára;

| 41. | felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a tanulási és a foglalkoztatási mobilitást a következők által: a) a tudatosság növelése és az információk könnyen hozzáférhetővé tétele minden érdeklődő fiatal számára, b) a mobilitás hozzáadott értékének hangsúlyozása az oktatás korai szakaszától, c) a tagállamok közötti mobilitási tapasztalatokon alapuló tanulási eredmények hitelesítésének biztosítása, d) az adminisztratív terhek csökkentése, valamint az illetékes tagállami hatóságok közötti együttműködés serkentése; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a tanulási és a foglalkoztatási mobilitást a következők által: a) a tudatosság növelése és az információk könnyen hozzáférhetővé tétele minden érdeklődő fiatal számára, b) a mobilitás hozzáadott értékének hangsúlyozása az oktatás korai szakaszától, c) a tagállamok közötti mobilitási tapasztalatokon alapuló tanulási eredmények hitelesítésének biztosítása, d) az adminisztratív terhek csökkentése, valamint az illetékes tagállami hatóságok közötti együttműködés serkentése;

| 42. | felszólítja a Bizottságot a tanulási és a foglalkoztatási mobilitás előmozdítására a következők által: a) az EU oktatási és ifjúsági programjainak – például az Erasmus, a Leonardo, a Fiatalok lendületben – megerősítése, b) a meglévő európai jogszabályok és eszközök, például az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer (ECTS) és az Europass alkalmazásának javítása, c) a Bizottság által már tanulmányozott új eszközök kidolgozása, például a „Mozgásban az ifjúság” weboldal, a „Mozgásban az ifjúság” kártya, az európai készségútlevél és a „Az első EURES-állásod” kísérleti projekt; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a Bizottságot a tanulási és a foglalkoztatási mobilitás előmozdítására a következők által: a) az EU oktatási és ifjúsági programjainak – például az Erasmus, a Leonardo, a Fiatalok lendületben – megerősítése, b) a meglévő európai jogszabályok és eszközök, például az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer (ECTS) és az Europass alkalmazásának javítása, c) a Bizottság által már tanulmányozott új eszközök kidolgozása, például a „Mozgásban az ifjúság” weboldal, a „Mozgásban az ifjúság” kártya, az európai készségútlevél és a „Az első EURES-állásod” kísérleti projekt;

| 43. | üdvözli a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés legfontosabb új intézkedéseit, amilyen például az egységes, központi mobilitási honlap, a mobilitási kártya, amely kiegészíti és megerősíti a már meglévő ifjúsági és hallgatói kártyák sikerét, és az európai készségútlevél, amelyeknek az egész életen át tartó tanulás keretében egy online portfóliót kell alkotniuk, és amelyek kivétel nélkül már meglévő, hasznos mobilitási eszközök továbbfejlesztései; felszólít továbbá az összes jelenlegi és jövőbeni program láthatóságának javítására; |
| --- | --- |

43.

üdvözli a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés legfontosabb új intézkedéseit, amilyen például az egységes, központi mobilitási honlap, a mobilitási kártya, amely kiegészíti és megerősíti a már meglévő ifjúsági és hallgatói kártyák sikerét, és az európai készségútlevél, amelyeknek az egész életen át tartó tanulás keretében egy online portfóliót kell alkotniuk, és amelyek kivétel nélkül már meglévő, hasznos mobilitási eszközök továbbfejlesztései; felszólít továbbá az összes jelenlegi és jövőbeni program láthatóságának javítására;

Az európai felsőoktatás és a bolognai folyamat

| 44. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy új, konstruktívabb párbeszéd kezdődjön a bolognai folyamatban részt vevő összes érintett fél között, a folyamat sikereinek és nehézségeinek számbavétele alapján történő továbbfejlesztés érdekében; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy új, konstruktívabb párbeszéd kezdődjön a bolognai folyamatban részt vevő összes érintett fél között, a folyamat sikereinek és nehézségeinek számbavétele alapján történő továbbfejlesztés érdekében;

| 45. | felszólítja a Bizottságot, hogy szélesítse ki az egyetemek modernizálási menetrendjének hatáskörét, és frissítse a prioritásokat az új kihívásoknak való megfelelés érdekében (pl. a felsőoktatás szociális dimenziója), előmozdítva a diákközpontú tanulást, és támogatva a tagállamokat a 40 %-os referenciaérték megvalósítására irányuló erőfeszítéseikben; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a Bizottságot, hogy szélesítse ki az egyetemek modernizálási menetrendjének hatáskörét, és frissítse a prioritásokat az új kihívásoknak való megfelelés érdekében (pl. a felsőoktatás szociális dimenziója), előmozdítva a diákközpontú tanulást, és támogatva a tagállamokat a 40 %-os referenciaérték megvalósítására irányuló erőfeszítéseikben;

| 46. | határozottan hiszi, hogy az egyetemek autonómiájára szükség van, ugyanakkor hangsúlyozza az egyetemek társadalommal szemben fennálló felelősségét; felszólítja a tagállamokat, hogy fektessenek be a felsőoktatás reformjába és korszerűsítésébe; |
| --- | --- |

46.

határozottan hiszi, hogy az egyetemek autonómiájára szükség van, ugyanakkor hangsúlyozza az egyetemek társadalommal szemben fennálló felelősségét; felszólítja a tagállamokat, hogy fektessenek be a felsőoktatás reformjába és korszerűsítésébe;

| 47. | felhívja a figyelmet arra, hogy a jövőbeni társadalomhoz és gazdasághoz szükséges kompetenciákat és készségeket biztosító megfelelő tantervek révén meg kell találni az egyensúlyt egyrészről a felsőoktatási rendszerek, másrészről a gazdaság és a társadalom általános szükségletei között, valamint kölcsönös kapcsolódási pontokat kell közöttük létrehozni; |
| --- | --- |

47.

felhívja a figyelmet arra, hogy a jövőbeni társadalomhoz és gazdasághoz szükséges kompetenciákat és készségeket biztosító megfelelő tantervek révén meg kell találni az egyensúlyt egyrészről a felsőoktatási rendszerek, másrészről a gazdaság és a társadalom általános szükségletei között, valamint kölcsönös kapcsolódási pontokat kell közöttük létrehozni;

| 48. | felhívja a tagállami, regionális és helyi hatóságokat, hogy támogassák és erősítsék az egyetemek, a szakoktatási és szakképzési központok és a magánszféra közötti együttműködést, az egyetemek és vállalkozások közötti párbeszéd fokozása és a tudásháromszög három alkotóeleme – a kutatás, az oktatás és az innováció – jobb összehangolása érdekében; |
| --- | --- |

48.

felhívja a tagállami, regionális és helyi hatóságokat, hogy támogassák és erősítsék az egyetemek, a szakoktatási és szakképzési központok és a magánszféra közötti együttműködést, az egyetemek és vállalkozások közötti párbeszéd fokozása és a tudásháromszög három alkotóeleme – a kutatás, az oktatás és az innováció – jobb összehangolása érdekében;

| 49. | hangsúlyozza a kutatási és fejlesztési keretprogramon belüli, kutatást és innovációt finanszírozó programok és a kohéziós politika jelentőségét, valamint az oktatási kezdeményezésekkel való koordináció javításának fontosságát; úgy véli, hogy a határokon átnyúló együttműködés a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés sikerének lényeges eleme; ezért kéri, hogy a résztvevők teljes egészében aknázzák ki a kohéziós politika „területi együttműködés” célkitűzése keretében kínált lehetőségeket; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza a kutatási és fejlesztési keretprogramon belüli, kutatást és innovációt finanszírozó programok és a kohéziós politika jelentőségét, valamint az oktatási kezdeményezésekkel való koordináció javításának fontosságát; úgy véli, hogy a határokon átnyúló együttműködés a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés sikerének lényeges eleme; ezért kéri, hogy a résztvevők teljes egészében aknázzák ki a kohéziós politika „területi együttműködés” célkitűzése keretében kínált lehetőségeket;

| 50. | hangsúlyozza a rugalmas oktatási formák, mint például a szabadegyetemek megteremtésének és az online továbbképzési lehetőségek fokozott használatának jelentőségét annak érdekében, hogy valamennyi fiatal magas színvonalú képzésben részesülhessen, és abból egyikőjük se rekesztődjön ki távolság vagy kedvezőtlen órarend következtében; úgy véli, hogy a fiatalok munkaerőpiacra való kései belépése és a szociális biztonsági rendszerek fenntarthatóságával kapcsolatos problémák miatt rendkívül fontos a munka és a tanulás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek megteremtése; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza a rugalmas oktatási formák, mint például a szabadegyetemek megteremtésének és az online továbbképzési lehetőségek fokozott használatának jelentőségét annak érdekében, hogy valamennyi fiatal magas színvonalú képzésben részesülhessen, és abból egyikőjük se rekesztődjön ki távolság vagy kedvezőtlen órarend következtében; úgy véli, hogy a fiatalok munkaerőpiacra való kései belépése és a szociális biztonsági rendszerek fenntarthatóságával kapcsolatos problémák miatt rendkívül fontos a munka és a tanulás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek megteremtése;

| 51. | szorgalmazza, hogy az egyetemek programjaikkal és felépítésükkel igazodjanak jobban a munkaerőpiac sajátos szükségleteihez, tantervük kidolgozásakor mérlegeljék a vállalkozások igényeit, és a köz- és magánszféra közötti partnerségeket és szponzorálásokat ösztönözve alkalmazzanak új módszereket az állami és magánvállalatokkal való együttműködésre, ugyanakkor erősítsék és támogassák a fiatalok körében a vállalkozói szellemet; |
| --- | --- |

51.

szorgalmazza, hogy az egyetemek programjaikkal és felépítésükkel igazodjanak jobban a munkaerőpiac sajátos szükségleteihez, tantervük kidolgozásakor mérlegeljék a vállalkozások igényeit, és a köz- és magánszféra közötti partnerségeket és szponzorálásokat ösztönözve alkalmazzanak új módszereket az állami és magánvállalatokkal való együttműködésre, ugyanakkor erősítsék és támogassák a fiatalok körében a vállalkozói szellemet;

| 52. | rámutat annak szükségességére, hogy az egyetemek dolgozzanak ki programokat a diákok vállalkozói szellemének ösztönzésére, mégpedig képzési programokon keresztül, valamint azáltal, hogy kapcsolatot építenek ki az innovatív projektek finanszírozásában érdekelt pénzügyi szereplőkkel; |
| --- | --- |

52.

rámutat annak szükségességére, hogy az egyetemek dolgozzanak ki programokat a diákok vállalkozói szellemének ösztönzésére, mégpedig képzési programokon keresztül, valamint azáltal, hogy kapcsolatot építenek ki az innovatív projektek finanszírozásában érdekelt pénzügyi szereplőkkel;

| 53. | hangsúlyozza a vállalkozói kedv előmozdításának, illetve annak fontosságát, hogy segítsék a fiatalokat a saját vállalkozásuk elindításában, valamint hogy népszerűsítsék és kiterjesszék az „Erasmus – ifjú vállalkozók” programot; ezért javasolja, hogy hajtsanak végre uniós tájékoztatási kampányt az oktatási intézményekben, és ennek keretében nyújtsanak felvilágosítást olyan témákról, mint a vállalkozói készség, az induló tőke, az induló vállalkozások adózása, valamint a folyamatos képzési támogatás; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza a vállalkozói kedv előmozdításának, illetve annak fontosságát, hogy segítsék a fiatalokat a saját vállalkozásuk elindításában, valamint hogy népszerűsítsék és kiterjesszék az „Erasmus – ifjú vállalkozók” programot; ezért javasolja, hogy hajtsanak végre uniós tájékoztatási kampányt az oktatási intézményekben, és ennek keretében nyújtsanak felvilágosítást olyan témákról, mint a vállalkozói készség, az induló tőke, az induló vállalkozások adózása, valamint a folyamatos képzési támogatás;

| 54. | sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre adatbázist az innovatív projektekről, elősegítve ezáltal a helyes gyakorlatoknak a tagállamok és egyetemek által már kipróbált projektjei közötti cseréjét, a friss diplomások és a vállalkozások egymásra találásának segítése és a friss diplomások azonnali munkához jutásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

54.

sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre adatbázist az innovatív projektekről, elősegítve ezáltal a helyes gyakorlatoknak a tagállamok és egyetemek által már kipróbált projektjei közötti cseréjét, a friss diplomások és a vállalkozások egymásra találásának segítése és a friss diplomások azonnali munkához jutásának biztosítása érdekében;

| 55. | elismeri a magánvállalatok által a hallgatóknak nyújtott tanulmányi ösztöndíjak hasznosságát; |
| --- | --- |

55.

elismeri a magánvállalatok által a hallgatóknak nyújtott tanulmányi ösztöndíjak hasznosságát;

| 56. | javasolja, hogy az egyetemek globális rangsorolási rendszere helyett a Bizottság vezessen be egy új, az európai egyetemek programjaira vonatkozó információalapú rendszert, amelynek keretében többek között rendszeres jelentéseket tennének közzé az egyes programokat elvégző diákok foglalkoztathatóságáról és mobilitási lehetőségeiről; |
| --- | --- |

56.

javasolja, hogy az egyetemek globális rangsorolási rendszere helyett a Bizottság vezessen be egy új, az európai egyetemek programjaira vonatkozó információalapú rendszert, amelynek keretében többek között rendszeres jelentéseket tennének közzé az egyes programokat elvégző diákok foglalkoztathatóságáról és mobilitási lehetőségeiről;

| 57. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges erőfeszítést az Európai Kutatási Térség kiteljesítése érdekében a fiatal kutatók mobilitásához nyújtott fokozott támogatások révén, annak érdekében, hogy előmozdítsák az európai kiválóságot a kutatás terén; |
| --- | --- |

57.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges erőfeszítést az Európai Kutatási Térség kiteljesítése érdekében a fiatal kutatók mobilitásához nyújtott fokozott támogatások révén, annak érdekében, hogy előmozdítsák az európai kiválóságot a kutatás terén;

| 58. | úgy véli, hogy a tagállamoknak ösztöndíjrendszert kell biztosítaniuk, amely szavatolja az egyenlő feltételek melletti hozzáférést a felsőoktatáshoz a fiatal férfiak és nők számára, az egyenlőtlenségek újratermelődésének elkerülése érdekében, különös hangsúlyt helyezve a felsőfokú oktatásra; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy a tagállamoknak ösztöndíjrendszert kell biztosítaniuk, amely szavatolja az egyenlő feltételek melletti hozzáférést a felsőoktatáshoz a fiatal férfiak és nők számára, az egyenlőtlenségek újratermelődésének elkerülése érdekében, különös hangsúlyt helyezve a felsőfokú oktatásra;

Szakoktatás és szakképzés

| 59. | felszólítja a tagállamokat, hogy korszerűsítsék a szakoktatást és szakképzést, és növeljék a vonzerejét és színvonalát annak érdekében, hogy az jobban igazodjon a változó munkaerőpiac jelenlegi és jövőbeni szükségleteihez, ahol 2020-ra új ismeretekre és készségekre lesz szükség, olyan oklevelek alapján, amelyeket az összes tagállamban kölcsönösen el kell ismerni; ezzel összefüggésben rámutat a kettős oktatási rendszerek sikerére az érintett tagállamokban; |
| --- | --- |

59.

felszólítja a tagállamokat, hogy korszerűsítsék a szakoktatást és szakképzést, és növeljék a vonzerejét és színvonalát annak érdekében, hogy az jobban igazodjon a változó munkaerőpiac jelenlegi és jövőbeni szükségleteihez, ahol 2020-ra új ismeretekre és készségekre lesz szükség, olyan oklevelek alapján, amelyeket az összes tagállamban kölcsönösen el kell ismerni; ezzel összefüggésben rámutat a kettős oktatási rendszerek sikerére az érintett tagállamokban;

| 60. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség elleni küzdelemben kulcsfontosságú szerepet játszik az oktatási rendszereknek és a szakképzésnek a munkaerőpiac tényleges szükségleteihez való hozzáigazítása, és ezért jobban elő kell készíteni az oktatásból, szakképzésből vagy felsőoktatásból a keresőtevékenységet folytatók körébe történő, közvetlen átmenetet; úgy véli, hogy ösztönözni kell az oktatási intézmények, az ifjúsági szervezetek, valamint a különböző munkaerő-piaci ágazatok és munkáltatók közötti kapcsolatok javítását, például azáltal, hogy különböző területeken szakemberek előadásokat vagy szemináriumokat tartanak, hogy megismertessék a diákokat a jövőbeni munkájukkal; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség elleni küzdelemben kulcsfontosságú szerepet játszik az oktatási rendszereknek és a szakképzésnek a munkaerőpiac tényleges szükségleteihez való hozzáigazítása, és ezért jobban elő kell készíteni az oktatásból, szakképzésből vagy felsőoktatásból a keresőtevékenységet folytatók körébe történő, közvetlen átmenetet; úgy véli, hogy ösztönözni kell az oktatási intézmények, az ifjúsági szervezetek, valamint a különböző munkaerő-piaci ágazatok és munkáltatók közötti kapcsolatok javítását, például azáltal, hogy különböző területeken szakemberek előadásokat vagy szemináriumokat tartanak, hogy megismertessék a diákokat a jövőbeni munkájukkal;

| 61. | ezért hangsúlyozza az „európai ifjúsági garancia” kezdeményezés hatékony végrehajtásának és az aktív munkaerő-piaci integráció eszközévé tételének kiemelt fontosságát; hangsúlyozza, hogy a tagállamok eddig nem tettek semmilyen meggyőző kötelezettségvállalást az „európai ifjúsági garancia” kezdeményezés végrehajtására, és felszólítja őket ennek gyors megtételére; |
| --- | --- |

61.

ezért hangsúlyozza az „európai ifjúsági garancia” kezdeményezés hatékony végrehajtásának és az aktív munkaerő-piaci integráció eszközévé tételének kiemelt fontosságát; hangsúlyozza, hogy a tagállamok eddig nem tettek semmilyen meggyőző kötelezettségvállalást az „európai ifjúsági garancia” kezdeményezés végrehajtására, és felszólítja őket ennek gyors megtételére;

| 62. | véleménye szerint az új készségek megszerzését célzó mobilitás erőteljes eszköz a fiatalok számára a készségek és kompetenciák fejlesztéséhez, a személyes fejlődéshez és az aktív polgársághoz; úgy véli, hogy az oktatás, a szakképzés, a továbbképzés vagy felsőoktatás keretében megvalósuló önkéntes mobilitást – pénzügyi körülményeiktől, szociális vagy etnikai hátterüktől, az oktatás vagy képzés típusától, valamint fogyatékosságaiktól vagy egészségi problémáiktól és földrajzi helyzetüktől függetlenül – valamennyi fiatal esetében támogatni kell, és szakmai iránymutatással, valamint az egész folyamat során rendelkezésre álló tanácsadással kell ösztönözni; |
| --- | --- |

62.

véleménye szerint az új készségek megszerzését célzó mobilitás erőteljes eszköz a fiatalok számára a készségek és kompetenciák fejlesztéséhez, a személyes fejlődéshez és az aktív polgársághoz; úgy véli, hogy az oktatás, a szakképzés, a továbbképzés vagy felsőoktatás keretében megvalósuló önkéntes mobilitást – pénzügyi körülményeiktől, szociális vagy etnikai hátterüktől, az oktatás vagy képzés típusától, valamint fogyatékosságaiktól vagy egészségi problémáiktól és földrajzi helyzetüktől függetlenül – valamennyi fiatal esetében támogatni kell, és szakmai iránymutatással, valamint az egész folyamat során rendelkezésre álló tanácsadással kell ösztönözni;

| 63. | hangsúlyozza, hogy a mobilitás nem vezethet a szociális normák gyengüléséhez a fogadó országban; hangsúlyozza az EU-n belül iskolai és szakképzések során megszerzett képesítések, egyetemi diplomák és továbbképzések során megszerzett képesítések kölcsönös elismerésének jelentőségét a mobilitás fokozása szempontjából; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza, hogy a mobilitás nem vezethet a szociális normák gyengüléséhez a fogadó országban; hangsúlyozza az EU-n belül iskolai és szakképzések során megszerzett képesítések, egyetemi diplomák és továbbképzések során megszerzett képesítések kölcsönös elismerésének jelentőségét a mobilitás fokozása szempontjából;

| 64. | felszólít az európai szakképzési kreditrendszer (ECVET), az európai képesítési keretrendszer (EKKR), valamint az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer (ECTS) megfelelő megvalósítására; hangsúlyozza, hogy a kölcsönös elismerést az adott képesítés megszerzését követő 12 hónapon belül biztosítani kell; rámutat, hogy a mobilitásra vonatkozó mutatók segítségével a Parlament rendszeres tájékoztatást kap; |
| --- | --- |

64.

felszólít az európai szakképzési kreditrendszer (ECVET), az európai képesítési keretrendszer (EKKR), valamint az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer (ECTS) megfelelő megvalósítására; hangsúlyozza, hogy a kölcsönös elismerést az adott képesítés megszerzését követő 12 hónapon belül biztosítani kell; rámutat, hogy a mobilitásra vonatkozó mutatók segítségével a Parlament rendszeres tájékoztatást kap;

| 65. | hangsúlyozza a mobilitás támogatásának és további erősítésének fontosságát a szakoktatás és a szakképzés, többek között a tanulószerződéses gyakorlati képzések területén, amihez a szakoktatásban és szakképzésben részt vevő diákoknak és a gyakorlati képzésben részt vevőknek információt, tanácsadást, orientációs és fogadó struktúrákat kell biztosítani a külföldi tartózkodásuk idejére; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy partnerségeket kell létrehozni a képzési központokkal és a vállalkozói szervezetekkel a magas minőségű mobilitás biztosítása, valamint annak a képzési folyamatba való koherens beillesztése érdekében; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza a mobilitás támogatásának és további erősítésének fontosságát a szakoktatás és a szakképzés, többek között a tanulószerződéses gyakorlati képzések területén, amihez a szakoktatásban és szakképzésben részt vevő diákoknak és a gyakorlati képzésben részt vevőknek információt, tanácsadást, orientációs és fogadó struktúrákat kell biztosítani a külföldi tartózkodásuk idejére; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy partnerségeket kell létrehozni a képzési központokkal és a vállalkozói szervezetekkel a magas minőségű mobilitás biztosítása, valamint annak a képzési folyamatba való koherens beillesztése érdekében;

| 66. | felhívja a figyelmet a szakoktatásból és szakképzésből a felsőoktatásba való átlépés során tapasztalt nehézségekre, és hangsúlyozza, hogy a tanintézményeknek úgy kellene átalakulniuk, hogy megkönnyítsék ezt az átmenetet; |
| --- | --- |

66.

felhívja a figyelmet a szakoktatásból és szakképzésből a felsőoktatásba való átlépés során tapasztalt nehézségekre, és hangsúlyozza, hogy a tanintézményeknek úgy kellene átalakulniuk, hogy megkönnyítsék ezt az átmenetet;

| 67. | hangsúlyozza, hogy a szakoktatás és a szakképzés, illetve a felsőoktatás és a továbbképzés – azáltal, hogy ismeretekkel és készségekkel ruházza fel a fiatalokat – javíthatja a fiatalok motivációját és optimizmusát, és egyúttal segítheti őket önbecsülésük kialakulásában; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy a szakoktatás és a szakképzés, illetve a felsőoktatás és a továbbképzés – azáltal, hogy ismeretekkel és készségekkel ruházza fel a fiatalokat – javíthatja a fiatalok motivációját és optimizmusát, és egyúttal segítheti őket önbecsülésük kialakulásában;

Az oktatásból és képzésből a munka világába való átmenet

| 68. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az önkéntességet, olyan intézkedéseken keresztül, mint az önkéntesség szilárd jogalapjának megfogalmazása, valamint ledolgozott munkaidőként való elismerése, ezáltal biztosítva, hogy ez a lehetőség érdemi lehetőséggé váljék a fiatalok számára, különösen munkanélküliség esetén; |
| --- | --- |

68.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az önkéntességet, olyan intézkedéseken keresztül, mint az önkéntesség szilárd jogalapjának megfogalmazása, valamint ledolgozott munkaidőként való elismerése, ezáltal biztosítva, hogy ez a lehetőség érdemi lehetőséggé váljék a fiatalok számára, különösen munkanélküliség esetén;

| 69. | határozottan hangsúlyozza, hogy a fiatalok zökkenőmentes munkaerő-piaci beilleszkedése főként a szakoktatási és szakképzési intézmények, valamint az egyetemek – többek között tantervek tekintetében történő – modernizációjától függ, amely biztosítja, hogy a tanulmányi programok igazodjanak a munkaerőpiac szükségleteihez; |
| --- | --- |

69.

határozottan hangsúlyozza, hogy a fiatalok zökkenőmentes munkaerő-piaci beilleszkedése főként a szakoktatási és szakképzési intézmények, valamint az egyetemek – többek között tantervek tekintetében történő – modernizációjától függ, amely biztosítja, hogy a tanulmányi programok igazodjanak a munkaerőpiac szükségleteihez;

| 70. | hangsúlyozza, hogy fontos lenne rugalmasabbá tenni azon hallgatók egyetemi órarendjét, akik már dolgoznak és a munka mellett akarják folytatni tanulmányaikat; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy fontos lenne rugalmasabbá tenni azon hallgatók egyetemi órarendjét, akik már dolgoznak és a munka mellett akarják folytatni tanulmányaikat;

| 71. | hangsúlyozza, hogy hivatásuk gyakorlása során a fiatalok számára hozzáférhetővé kell tenni a szakképzést, lehetővé téve számukra különféle szakképesítések megszerzését a munkájuk során, és hogy a folyamatos képzést, az egész életen át tartó tanulást és a szakmai fejlődést a munkába állástól kezdve támogatni kell, és a tagállamokat fel kell szólítani, hogy a továbbképzés általánossá válásának biztosítása érdekében hozzanak létre független továbbképzési tanácsadási infrastruktúrát; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza, hogy hivatásuk gyakorlása során a fiatalok számára hozzáférhetővé kell tenni a szakképzést, lehetővé téve számukra különféle szakképesítések megszerzését a munkájuk során, és hogy a folyamatos képzést, az egész életen át tartó tanulást és a szakmai fejlődést a munkába állástól kezdve támogatni kell, és a tagállamokat fel kell szólítani, hogy a továbbképzés általánossá válásának biztosítása érdekében hozzanak létre független továbbképzési tanácsadási infrastruktúrát;

| 72. | hangsúlyozza, hogy a valamennyi szakmára és hivatásra kiterjedő, magas színvonalú oskolarendszerű oktatás és szakképzés növeli a fiatalok munkalehetőségeit és biztosítja a vállalkozások számára a képzett munkaerő-utánpótlást; felhívja a tagállamokat, hogy ezen oktatás és szakképzés biztosításának szavatolása érdekében hozzanak létre megfelelő ellenőrző szerveket; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy a valamennyi szakmára és hivatásra kiterjedő, magas színvonalú oskolarendszerű oktatás és szakképzés növeli a fiatalok munkalehetőségeit és biztosítja a vállalkozások számára a képzett munkaerő-utánpótlást; felhívja a tagállamokat, hogy ezen oktatás és szakképzés biztosításának szavatolása érdekében hozzanak létre megfelelő ellenőrző szerveket;

| 73. | határozottan támogatja azt az uniós célt, hogy a fiatalok 40 %-a végezzen felsőfokú vagy azzal egyenértékű (azaz felsőoktatási és szakmai) tanulmányokat; |
| --- | --- |

73.

határozottan támogatja azt az uniós célt, hogy a fiatalok 40 %-a végezzen felsőfokú vagy azzal egyenértékű (azaz felsőoktatási és szakmai) tanulmányokat;

| 74. | hangsúlyozza a fiataloknak szóló orientációs eszközök fontosságát, hogy az alapfokú iskolától a felsőbb oktatási és képzési szintekig segítsék az oktatási és szakmai választásaikat, és ezáltal jobban felkészítsék őket az aktív életbe való zökkenőmentes átmenetre; úgy gondolja, hogy a pályaválasztásra és az elhelyezkedésre való felkészítés tekintetében meg kell erősíteni a fiatalok családi és szociális környezetének és az iskolának a szerepét; rámutat, hogy ehhez sok esetben egyénileg kialakított, célzott támogatásra is szükség van a fiatalok pályaválasztással és munkába állással kapcsolatos segítése formájában; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza a fiataloknak szóló orientációs eszközök fontosságát, hogy az alapfokú iskolától a felsőbb oktatási és képzési szintekig segítsék az oktatási és szakmai választásaikat, és ezáltal jobban felkészítsék őket az aktív életbe való zökkenőmentes átmenetre; úgy gondolja, hogy a pályaválasztásra és az elhelyezkedésre való felkészítés tekintetében meg kell erősíteni a fiatalok családi és szociális környezetének és az iskolának a szerepét; rámutat, hogy ehhez sok esetben egyénileg kialakított, célzott támogatásra is szükség van a fiatalok pályaválasztással és munkába állással kapcsolatos segítése formájában;

| 75. | felkéri a felsőoktatási intézményeket, hogy tanulmányi programjaiknak adott esetben tegyék részévé a megfelelően fizetett, magas színvonalú szakmai gyakorlatot, hogy a fiatalok számára lehetővé tegyék a munkába állásra való felkészülést, és különösen a magas szintű képesítést megkívánó munkakörökhöz való hozzáférést; rámutat, hogy ezek a szakmai gyakorlatok nem léphetnek a tényleges állások helyébe, és megfelelő jövedelmet és jóléti ellátást kell nyújtaniuk, továbbá hangsúlyozza a szakmai gyakorlatok munkaerő-piaci elismerésének szükségességét; felkéri a tagállamokat a fiatalok alkalmazását támogató szakpolitikák kidolgozására; |
| --- | --- |

75.

felkéri a felsőoktatási intézményeket, hogy tanulmányi programjaiknak adott esetben tegyék részévé a megfelelően fizetett, magas színvonalú szakmai gyakorlatot, hogy a fiatalok számára lehetővé tegyék a munkába állásra való felkészülést, és különösen a magas szintű képesítést megkívánó munkakörökhöz való hozzáférést; rámutat, hogy ezek a szakmai gyakorlatok nem léphetnek a tényleges állások helyébe, és megfelelő jövedelmet és jóléti ellátást kell nyújtaniuk, továbbá hangsúlyozza a szakmai gyakorlatok munkaerő-piaci elismerésének szükségességét; felkéri a tagállamokat a fiatalok alkalmazását támogató szakpolitikák kidolgozására;

| 76. | felhívja a Bizottságot az arra irányuló kezdeményezések európai szintű támogatására, hogy a gyakornokként eltöltött időt társadalombiztosítási szempontból munkában töltött időszakként ismerjék el, mint ahogyan az egyes tagállamok már történik; |
| --- | --- |

76.

felhívja a Bizottságot az arra irányuló kezdeményezések európai szintű támogatására, hogy a gyakornokként eltöltött időt társadalombiztosítási szempontból munkában töltött időszakként ismerjék el, mint ahogyan az egyes tagállamok már történik;

| 77. | létfontosságúnak tartja a magánszektor fiatalokra irányuló azon kezdeményezéseinek támogatását, amelyek célja a munkahelyteremtés és a társadalmi integráció előmozdítása; |
| --- | --- |

77.

létfontosságúnak tartja a magánszektor fiatalokra irányuló azon kezdeményezéseinek támogatását, amelyek célja a munkahelyteremtés és a társadalmi integráció előmozdítása;

| 78. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az európai történelmet és az európai kultúrát az európai integráció elmélyítésének elsődleges eszközeként használják; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az európai történelmet és az európai kultúrát az európai integráció elmélyítésének elsődleges eszközeként használják;

| 79. | úgy véli, hogy a színvonalas felsőoktatási és képzési rendszerek segíthetnek növelni a fiatalok esélyeit arra, hogy olyan munkát találjanak, amelyet örömmel végeznek, ami végeredményben növelni fogja a jövőbe vetett bizalmukat, fokozza kreativitásukat, és ekképpen hozzájárul a társadalmi jóléthez; |
| --- | --- |

79.

úgy véli, hogy a színvonalas felsőoktatási és képzési rendszerek segíthetnek növelni a fiatalok esélyeit arra, hogy olyan munkát találjanak, amelyet örömmel végeznek, ami végeredményben növelni fogja a jövőbe vetett bizalmukat, fokozza kreativitásukat, és ekképpen hozzájárul a társadalmi jóléthez;

| 80. | elismeri a helyi és a regionális hatóságoknak a képzés és a mobilitás terén betöltött szerepét; úgy véli, hogy hatáskörükre és tapasztalatukra úgy kell tekinteni, mint amelyek kiegészítik az uniós fellépést; hangsúlyozza, hogy az EU-nak – céljai elérése érdekében – partnerségi megközelítést kell kialakítania, különösen a helyi és a regionális hatóságokkal; |
| --- | --- |

80.

elismeri a helyi és a regionális hatóságoknak a képzés és a mobilitás terén betöltött szerepét; úgy véli, hogy hatáskörükre és tapasztalatukra úgy kell tekinteni, mint amelyek kiegészítik az uniós fellépést; hangsúlyozza, hogy az EU-nak – céljai elérése érdekében – partnerségi megközelítést kell kialakítania, különösen a helyi és a regionális hatóságokkal;

A fiatalok foglalkoztatási helyzete

| 81. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok foglalkoztatási helyzete az általános gazdaságpolitikáktól függ; sürgeti a tagállamokat, hogy mozduljanak el a beruházások és a munkahelyteremtés irányába; rámutat, hogy a megszorító intézkedések – például az oktatási rendszert és a munkahelyteremtést érintő kiadáscsökkentések – nem segítik a fiatalokat, és hosszú távon akár kárt is okozhatnak a társadalomnak és a gazdaságnak; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza, hogy a fiatalok foglalkoztatási helyzete az általános gazdaságpolitikáktól függ; sürgeti a tagállamokat, hogy mozduljanak el a beruházások és a munkahelyteremtés irányába; rámutat, hogy a megszorító intézkedések – például az oktatási rendszert és a munkahelyteremtést érintő kiadáscsökkentések – nem segítik a fiatalokat, és hosszú távon akár kárt is okozhatnak a társadalomnak és a gazdaságnak;

| 82. | hangsúlyozza, hogy szoros kapcsolatot kell kialakítani a munkanélküliség leküzdésével foglalkozó kiemelt kezdeményezések, így például a „Mozgásban az ifjúság” és az „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” kezdeményezések között; véleménye szerint a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség csökkentésére irányuló fenntartható stratégia kidolgozásába be kell vonni a szociális partnereket, a vállalkozások képviselőit, a helyi és regionális hatóságokat, valamint az ifjúsági szervezeteket, a stratégián belül pedig az iskolarendszerű és iskolarendszeren kívüli oktatás, valamint kötetlen tanulás keretében megszerzett, az európai képesítési keretrendszernek (EKKR-nek) megfelelő hivatalos és nem hivatalos képesítéseket EU-szerte kölcsönösen és hivatalosan el kell ismerni; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy szoros kapcsolatot kell kialakítani a munkanélküliség leküzdésével foglalkozó kiemelt kezdeményezések, így például a „Mozgásban az ifjúság” és az „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” kezdeményezések között; véleménye szerint a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség csökkentésére irányuló fenntartható stratégia kidolgozásába be kell vonni a szociális partnereket, a vállalkozások képviselőit, a helyi és regionális hatóságokat, valamint az ifjúsági szervezeteket, a stratégián belül pedig az iskolarendszerű és iskolarendszeren kívüli oktatás, valamint kötetlen tanulás keretében megszerzett, az európai képesítési keretrendszernek (EKKR-nek) megfelelő hivatalos és nem hivatalos képesítéseket EU-szerte kölcsönösen és hivatalosan el kell ismerni;

| 83. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági és pénzügyi válság következtében a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség (melynek okai az ILO szerint nem a jövedelem- és nem bérjellegű költségek szintjével, a részvételi joggal és a szociális védelem szintjével magyarázhatók) EU-szerte óriási kihívást jelent, amelyet eddig sem az EU, sem pedig a tagállamok nem kezeltek megfelelően; hangsúlyozza, hogy a fiatalon megtapasztalt munkanélküliség hosszú távon nagy szegénységi kockázatot jelent az egyén számára; hangsúlyozza a minőségi munkahelyek szükségességét, annak megelőzése érdekében, hogy a fiatalok a dolgozó szegények csoportjába kerüljenek; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági és pénzügyi válság következtében a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség (melynek okai az ILO szerint nem a jövedelem- és nem bérjellegű költségek szintjével, a részvételi joggal és a szociális védelem szintjével magyarázhatók) EU-szerte óriási kihívást jelent, amelyet eddig sem az EU, sem pedig a tagállamok nem kezeltek megfelelően; hangsúlyozza, hogy a fiatalon megtapasztalt munkanélküliség hosszú távon nagy szegénységi kockázatot jelent az egyén számára; hangsúlyozza a minőségi munkahelyek szükségességét, annak megelőzése érdekében, hogy a fiatalok a dolgozó szegények csoportjába kerüljenek;

| 84. | hangsúlyozza, hogy a munkaszerződéseknek és a gyakornoki szerződéseknek az érvénybe lépésük napjától kezdve szociális jogokat kell biztosítaniuk mindenki számára; elutasítja az ezen elvtől való eltérésre vonatkozó javaslatokat; kiemeli, hogy nem alkalmazhatók rövidebb felmondási idők, a kollektív szerződésekben és törvényi rendelkezésekben előírtakat ugyanúgy kell alkalmazni, mint a rendes munkavállalók esetében, a részvételi jognak és az egyesülés szabadságának pedig az első munkanaptól kezdve korlátlanul érvényesülnie kell; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza, hogy a munkaszerződéseknek és a gyakornoki szerződéseknek az érvénybe lépésük napjától kezdve szociális jogokat kell biztosítaniuk mindenki számára; elutasítja az ezen elvtől való eltérésre vonatkozó javaslatokat; kiemeli, hogy nem alkalmazhatók rövidebb felmondási idők, a kollektív szerződésekben és törvényi rendelkezésekben előírtakat ugyanúgy kell alkalmazni, mint a rendes munkavállalók esetében, a részvételi jognak és az egyesülés szabadságának pedig az első munkanaptól kezdve korlátlanul érvényesülnie kell;

| 85. | felszólít az atipikus és bizonytalan állásokra vonatkozó jogokat és védintézkedéseket rögzítő uniós keret meghatározására, tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

85.

felszólít az atipikus és bizonytalan állásokra vonatkozó jogokat és védintézkedéseket rögzítő uniós keret meghatározására, tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét;

| 86. | hangsúlyozza, hogy a 2000/78/EK irányelv eredményes megvalósítása révén védelmet kell nyújtani a fiatalok számára a munkahelyi megkülönböztetés ellen, különösen, ami az életkoron és a szakmai tapasztalaton alapuló hátrányos megkülönböztetést illeti; felszólítja a tagállamokat olyan nemzeti stratégiák létrehozására, amelyek célja a fiatalok munkanélküliségének felszámolása; |
| --- | --- |

86.

hangsúlyozza, hogy a 2000/78/EK irányelv eredményes megvalósítása révén védelmet kell nyújtani a fiatalok számára a munkahelyi megkülönböztetés ellen, különösen, ami az életkoron és a szakmai tapasztalaton alapuló hátrányos megkülönböztetést illeti; felszólítja a tagállamokat olyan nemzeti stratégiák létrehozására, amelyek célja a fiatalok munkanélküliségének felszámolása;

| 87. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok számára az a legfontosabb, hogy függetlenek legyenek, egészségügyi ellátásban részesüljenek és elfogadható árú, rendes helyen lakjanak, továbbá tudjanak dolgozni, és tudják képezni, fejleszteni magukat; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy számolják fel az életkorhoz kapcsolódó hátrányos megkülönböztetést a szociális jóléti rendszerekhez való hozzáférés tekintetében; |
| --- | --- |

87.

hangsúlyozza, hogy a fiatalok számára az a legfontosabb, hogy függetlenek legyenek, egészségügyi ellátásban részesüljenek és elfogadható árú, rendes helyen lakjanak, továbbá tudjanak dolgozni, és tudják képezni, fejleszteni magukat; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy számolják fel az életkorhoz kapcsolódó hátrányos megkülönböztetést a szociális jóléti rendszerekhez való hozzáférés tekintetében;

| 88. | ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy konkrét, ellenőrizhető és megfelelő pénzügyi eszközökkel támogatott célokat határozzanak meg az Európa 2020 stratégia, valamint a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség csökkentésére vonatkozó integrált iránymutatások végrehajtására vonatkozóan; ezért hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a nemzeti reformprogramjaikban kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy 2014-ig 10 %-kal növelik a 15–25 év közötti fiatalok foglalkoztatási arányát, 2020-ra pedig 75 %-ra növelik az – oktatásban részt nem vevő – fiatalok foglalkoztatási arányát; |
| --- | --- |

88.

ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy konkrét, ellenőrizhető és megfelelő pénzügyi eszközökkel támogatott célokat határozzanak meg az Európa 2020 stratégia, valamint a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség csökkentésére vonatkozó integrált iránymutatások végrehajtására vonatkozóan; ezért hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a nemzeti reformprogramjaikban kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy 2014-ig 10 %-kal növelik a 15–25 év közötti fiatalok foglalkoztatási arányát, 2020-ra pedig 75 %-ra növelik az – oktatásban részt nem vevő – fiatalok foglalkoztatási arányát;

| 89. | megjegyzi, hogy mivel a mától 2020-ig keletkező és rendelkezésre álló munkahelyek mintegy 35 %-ához lesz szükség jó alkalmazkodási és innovációs készségekkel társított magas szintű képesítésre, erőteljesen törekedni kell arra, hogy a 30–34 éves korosztálynak legalább 40 %-a rendelkezzen felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettséggel; |
| --- | --- |

89.

megjegyzi, hogy mivel a mától 2020-ig keletkező és rendelkezésre álló munkahelyek mintegy 35 %-ához lesz szükség jó alkalmazkodási és innovációs készségekkel társított magas szintű képesítésre, erőteljesen törekedni kell arra, hogy a 30–34 éves korosztálynak legalább 40 %-a rendelkezzen felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettséggel;

| 90. | elismeri, hogy az integrált iránymutatások végrehajtása a tagállamok feladata, míg a Bizottságnak a nemzeti szintű intézkedéseket a nyitott koordinációs módszer alapján támogatnia és ellenőriznie kell; úgy véli, hogy a Bizottság által a kezdeményezésben javasolt célcsoportokat és mutatókat ellenőrizni kell, és hogy a megvalósítás során tett lépéseket egyértelmű mutatók segítségével kell mérni; |
| --- | --- |

90.

elismeri, hogy az integrált iránymutatások végrehajtása a tagállamok feladata, míg a Bizottságnak a nemzeti szintű intézkedéseket a nyitott koordinációs módszer alapján támogatnia és ellenőriznie kell; úgy véli, hogy a Bizottság által a kezdeményezésben javasolt célcsoportokat és mutatókat ellenőrizni kell, és hogy a megvalósítás során tett lépéseket egyértelmű mutatók segítségével kell mérni;

| 91. | úgy gondolja, hogy a tagállamoknak intézkedéseket kell tenniük, hogy a lehető legtöbb információt, választási lehetőséget és képzést biztosítsanak a fiatalok számára annak érdekében, hogy segítsék őket a bennük rejlő képességek kibontakoztatásában, ugyanakkor határozott véleménye, hogy ennek megvalósítását legjobb olyan személyekre bízni, akik az egyes tagállamokban helyi szinten, helyben végzik munkájukat; |
| --- | --- |

91.

úgy gondolja, hogy a tagállamoknak intézkedéseket kell tenniük, hogy a lehető legtöbb információt, választási lehetőséget és képzést biztosítsanak a fiatalok számára annak érdekében, hogy segítsék őket a bennük rejlő képességek kibontakoztatásában, ugyanakkor határozott véleménye, hogy ennek megvalósítását legjobb olyan személyekre bízni, akik az egyes tagállamokban helyi szinten, helyben végzik munkájukat;

| 92. | úgy véli, hogy a minőségi pályaválasztási tanácsadási szolgáltatások továbbfejlesztésére van szükség; hangsúlyozza a szociális partnereknek a tervezésbe, a szervezésbe, a megvalósításba és a finanszírozásba való bevonásának fontosságát a munkaerő-piaci alkalmazkodás és a hatékonyság biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

92.

úgy véli, hogy a minőségi pályaválasztási tanácsadási szolgáltatások továbbfejlesztésére van szükség; hangsúlyozza a szociális partnereknek a tervezésbe, a szervezésbe, a megvalósításba és a finanszírozásba való bevonásának fontosságát a munkaerő-piaci alkalmazkodás és a hatékonyság biztosítása érdekében;

| 93. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a vállalatok társadalmi felelősségvállalásuk keretében elősegítsék a fiatalok megalapozott pályaválasztását, figyelembe véve mind a nemzeti, mind az európai munkaerőpiac igényeit, és kiemeli, hogy ezekhez az intézkedésekhez célzott gyakornoki munkalehetőségek társulhatnának; |
| --- | --- |

93.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a vállalatok társadalmi felelősségvállalásuk keretében elősegítsék a fiatalok megalapozott pályaválasztását, figyelembe véve mind a nemzeti, mind az európai munkaerőpiac igényeit, és kiemeli, hogy ezekhez az intézkedésekhez célzott gyakornoki munkalehetőségek társulhatnának;

| 94. | úgy véli, hogy a pályaválasztás még mindig erőteljesen nemek szerint megosztott, és ez a tényező hozzájárul a nemek közötti egyenlőtlenséghez; hangsúlyozza, hogy ez hatással van a női munkanélküliségre és a nők szegénységére is; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőtlenség e formáját meg kell szüntetni; |
| --- | --- |

94.

úgy véli, hogy a pályaválasztás még mindig erőteljesen nemek szerint megosztott, és ez a tényező hozzájárul a nemek közötti egyenlőtlenséghez; hangsúlyozza, hogy ez hatással van a női munkanélküliségre és a nők szegénységére is; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőtlenség e formáját meg kell szüntetni;

| 95. | kiemeli, hogy – például az esélyegyenlőségért felelős tanácsadók bevonásával – olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek átfogó képet nyújtanak az oktatási és a képzési lehetőségekről, illetve a későbbi karrierlehetőségekről, és hogy már korán fel kell kelteni a lányok érdeklődését a matematikai, informatikai, természettudományi és műszaki tárgyak és a szakmai fejlődés szempontjából stratégiai jelentőségű ágazatok, a fiúk érdeklődését pedig a pedagógusi, ápolói és szociális foglalkozások iránt, és támogatni kell ez irányú érdeklődésüket; |
| --- | --- |

95.

kiemeli, hogy – például az esélyegyenlőségért felelős tanácsadók bevonásával – olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek átfogó képet nyújtanak az oktatási és a képzési lehetőségekről, illetve a későbbi karrierlehetőségekről, és hogy már korán fel kell kelteni a lányok érdeklődését a matematikai, informatikai, természettudományi és műszaki tárgyak és a szakmai fejlődés szempontjából stratégiai jelentőségű ágazatok, a fiúk érdeklődését pedig a pedagógusi, ápolói és szociális foglalkozások iránt, és támogatni kell ez irányú érdeklődésüket;

| 96. | hangsúlyozza, hogy mivel a jövőben nem áll majd rendelkezésre elegendő képzett munkaerő, különleges intézkedéseket kell hozni a lányok és a nők képességei kiaknázásának előmozdítására, különös tekintettel olyan egyedi támogatási programokra, amelyek arra ösztönzik a lányokat, hogy tudományos vagy műszaki pályára lépjenek; |
| --- | --- |

96.

hangsúlyozza, hogy mivel a jövőben nem áll majd rendelkezésre elegendő képzett munkaerő, különleges intézkedéseket kell hozni a lányok és a nők képességei kiaknázásának előmozdítására, különös tekintettel olyan egyedi támogatási programokra, amelyek arra ösztönzik a lányokat, hogy tudományos vagy műszaki pályára lépjenek;

| 97. | üdvözli az EBB nagyobb szerepvállalását a diákokra irányuló finanszírozási programok létrehozása és a fiatalok önálló vállalkozói kezdeményezéseinek támogatása terén; úgy véli, hogy az EBB-nek még jelentősebb szerepet kell vállalnia annak érdekében, hogy célzottan hajtson végre befektetéseket a tagállamok számára magas hozzáadott értékkel rendelkező ágazatokban és különösen a fiatalok foglalkoztatása és minőségi képzése érdekében komoly erőfeszítéseket tevő vállalkozások terén; |
| --- | --- |

97.

üdvözli az EBB nagyobb szerepvállalását a diákokra irányuló finanszírozási programok létrehozása és a fiatalok önálló vállalkozói kezdeményezéseinek támogatása terén; úgy véli, hogy az EBB-nek még jelentősebb szerepet kell vállalnia annak érdekében, hogy célzottan hajtson végre befektetéseket a tagállamok számára magas hozzáadott értékkel rendelkező ágazatokban és különösen a fiatalok foglalkoztatása és minőségi képzése érdekében komoly erőfeszítéseket tevő vállalkozások terén;

| 98. | hangsúlyozza, hogy a rossz indulási esélyekkel rendelkező fiatalokat – különös tekintettel a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalokra – támogatni és vezetni kell egyéni szükségleteik felismerése tekintetében, a munkaerő-piaci integrációjukra és a minőségi munkahelyekhez való hozzáférésükre összpontosítva; |
| --- | --- |

98.

hangsúlyozza, hogy a rossz indulási esélyekkel rendelkező fiatalokat – különös tekintettel a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalokra – támogatni és vezetni kell egyéni szükségleteik felismerése tekintetében, a munkaerő-piaci integrációjukra és a minőségi munkahelyekhez való hozzáférésükre összpontosítva;

| 99. | úgy véli, hogy az ingyenes gyakornoki helyek állami támogatásban részesítése, valamint a képzést kísérő támogatások szabványosított rendszere a különösen hátrányos helyzetben lévő fiatalok munkaerő-piaci integrálásának hatékony eszköze; |
| --- | --- |

99.

úgy véli, hogy az ingyenes gyakornoki helyek állami támogatásban részesítése, valamint a képzést kísérő támogatások szabványosított rendszere a különösen hátrányos helyzetben lévő fiatalok munkaerő-piaci integrálásának hatékony eszköze;

| 100. | ugyanakkor hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú az első munkaerőpiacra való belépés, és minden integrációs intézkedésnek a szabályozott munkaerőpiacra való korai bejutást kell céloznia, és ezeket az egyének szükségleteit előtérbe helyező támogatási intézkedéseknek kell kísérniük; |
| --- | --- |

100.

ugyanakkor hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú az első munkaerőpiacra való belépés, és minden integrációs intézkedésnek a szabályozott munkaerőpiacra való korai bejutást kell céloznia, és ezeket az egyének szükségleteit előtérbe helyező támogatási intézkedéseknek kell kísérniük;

| 101. | hangsúlyozza a szegény fiataloknak a külföldi tartózkodással kapcsolatos sajátos nehézségeit, amelyeket a pénzügyi és nyelvi korlátok, valamint egyes esetekben a hátrányos megkülönböztetés idéz elő; meggyőződése, hogy a pénzügyi támogatásnak kifejezetten a leghátrányosabb helyzetben lévők igényeit kell szolgálnia; |
| --- | --- |

101.

hangsúlyozza a szegény fiataloknak a külföldi tartózkodással kapcsolatos sajátos nehézségeit, amelyeket a pénzügyi és nyelvi korlátok, valamint egyes esetekben a hátrányos megkülönböztetés idéz elő; meggyőződése, hogy a pénzügyi támogatásnak kifejezetten a leghátrányosabb helyzetben lévők igényeit kell szolgálnia;

| 102. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megfelelő képzési programok létrehozása segítségével foglalkoztatási lehetőségeket teremtsenek a fogyatékossággal élő fiatalok számára, és a fiatal lakosság e fontos részének nagyobb mértékű társadalmi integrációja és kibontakozása érdekében ösztönözzék a foglalkoztatásuk előmozdítását célzó támogatások fokozását; |
| --- | --- |

102.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megfelelő képzési programok létrehozása segítségével foglalkoztatási lehetőségeket teremtsenek a fogyatékossággal élő fiatalok számára, és a fiatal lakosság e fontos részének nagyobb mértékű társadalmi integrációja és kibontakozása érdekében ösztönözzék a foglalkoztatásuk előmozdítását célzó támogatások fokozását;

| 103. | felhívja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy támogassák a fogyatékossággal élő fiatalokra irányuló oktatási és képzési lehetőségekre, például a Fogyatékossággal Élők Európai Fóruma és az Erasmus diákhálózat keretében kidolgozott „Exchange Ability” projektre vonatkozó tájékoztató kampányokat; |
| --- | --- |

103.

felhívja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy támogassák a fogyatékossággal élő fiatalokra irányuló oktatási és képzési lehetőségekre, például a Fogyatékossággal Élők Európai Fóruma és az Erasmus diákhálózat keretében kidolgozott „Exchange Ability” projektre vonatkozó tájékoztató kampányokat;

| 104. | hangsúlyozza, hogy az Eurofound 2009–2012 közötti időszakra szóló munkaprogramja magában foglalja „A fogyatékkal vagy egészségügyi problémákkal élő fiatalok aktív bevonása” elnevezésű egyedi projektet, és rámutat, hogy e tekintetben fontos szerepet kell játszaniuk a fogyatékossággal élő vagy intézményi gondozásban felnőtt fiatalok számára szociális és szakmai készségekkel kapcsolatos képzést nyújtó képzési központoknak; kéri, hogy szükség esetén támogassák e képzési központok kialakítását és munkáját; |
| --- | --- |

104.

hangsúlyozza, hogy az Eurofound 2009–2012 közötti időszakra szóló munkaprogramja magában foglalja „A fogyatékkal vagy egészségügyi problémákkal élő fiatalok aktív bevonása” elnevezésű egyedi projektet, és rámutat, hogy e tekintetben fontos szerepet kell játszaniuk a fogyatékossággal élő vagy intézményi gondozásban felnőtt fiatalok számára szociális és szakmai készségekkel kapcsolatos képzést nyújtó képzési központoknak; kéri, hogy szükség esetén támogassák e képzési központok kialakítását és munkáját;

| 105. | hangsúlyozza, hogy mind nemzeti, mind európai szinten szükség van olyan intézkedésekre, amelyek teljes körűen megvilágítják a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok helyzetét; felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve állapítsa meg ezen fiatalok marginalizálódásának okait, és tegyen javaslatokat nemcsak reintegrációjukra, hanem a jelenség elleni fellépésre is, az európai munkavállalók foglalkoztathatóságára és versenyképességére, valamint az iskolai lemorzsolódás elleni küzdelemre irányuló, az eljövendő évtizedre vonatkozó célkitűzéseinek eléréséért tett erőfeszítéseinek keretében; |
| --- | --- |

105.

hangsúlyozza, hogy mind nemzeti, mind európai szinten szükség van olyan intézkedésekre, amelyek teljes körűen megvilágítják a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok helyzetét; felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve állapítsa meg ezen fiatalok marginalizálódásának okait, és tegyen javaslatokat nemcsak reintegrációjukra, hanem a jelenség elleni fellépésre is, az európai munkavállalók foglalkoztathatóságára és versenyképességére, valamint az iskolai lemorzsolódás elleni küzdelemre irányuló, az eljövendő évtizedre vonatkozó célkitűzéseinek eléréséért tett erőfeszítéseinek keretében;

| 106. | hangsúlyozza, hogy a szakmai gyakorlat a pályaválasztás valamennyi szakaszában megfelelő segítséget jelent a megfelelő pálya kiválasztásában, és felhívja a figyelmet arra, hogy minőségük javítása és oktatási értékük biztosítása érdekében minimumszabályokat kell megállapítani a szakmai gyakorlatokra, például a jövedelem és a szociális jogok vonatkozásában, beleértve a szociális védelmet és a társadalombiztosítási megoldásokat; |
| --- | --- |

106.

hangsúlyozza, hogy a szakmai gyakorlat a pályaválasztás valamennyi szakaszában megfelelő segítséget jelent a megfelelő pálya kiválasztásában, és felhívja a figyelmet arra, hogy minőségük javítása és oktatási értékük biztosítása érdekében minimumszabályokat kell megállapítani a szakmai gyakorlatokra, például a jövedelem és a szociális jogok vonatkozásában, beleértve a szociális védelmet és a társadalombiztosítási megoldásokat;

| 107. | ismételten hangot ad azon véleményének, hogy a szakmai gyakorlatok nem helyettesíthetik a tényleges állásokat, és hogy időtartamukat szigorúan korlátozni kell; hangsúlyozza, hogy a gyakornokok kihasználásának megelőzése érdekében sürgős szükség van a gyakornokságra vonatkozó, az oktatás és a képzés össze formáját lefedő, jogilag kötelező érvényű európai minőségi keretrendszerre, és hogy a Bizottságnak egy olyan menetrendet magában foglaló cselekvési tervet kell benyújtania, amely ismerteti e minőségi keretrendszer megvalósításának módját; |
| --- | --- |

107.

ismételten hangot ad azon véleményének, hogy a szakmai gyakorlatok nem helyettesíthetik a tényleges állásokat, és hogy időtartamukat szigorúan korlátozni kell; hangsúlyozza, hogy a gyakornokok kihasználásának megelőzése érdekében sürgős szükség van a gyakornokságra vonatkozó, az oktatás és a képzés össze formáját lefedő, jogilag kötelező érvényű európai minőségi keretrendszerre, és hogy a Bizottságnak egy olyan menetrendet magában foglaló cselekvési tervet kell benyújtania, amely ismerteti e minőségi keretrendszer megvalósításának módját;

| 108. | üdvözli a foglalkoztatási mobilitás előmozdítását célzó „Az első EURES-állásod” kezdeményezést, amelyet szorosan össze kell kapcsolni az Európai Álláshelyfigyelővel annak érdekében, hogy a munkavállalók és a munkáltatók átfogó és átlátható áttekintést kapjanak az uniós munkaerőpiacról, és hogy az álláshelyeket lehetőség szerint minél hamarabb betöltsék a megfelelő emberekkel; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy ez nem vezethet agyelszíváshoz Európa bizonyos területein; |
| --- | --- |

108.

üdvözli a foglalkoztatási mobilitás előmozdítását célzó „Az első EURES-állásod” kezdeményezést, amelyet szorosan össze kell kapcsolni az Európai Álláshelyfigyelővel annak érdekében, hogy a munkavállalók és a munkáltatók átfogó és átlátható áttekintést kapjanak az uniós munkaerőpiacról, és hogy az álláshelyeket lehetőség szerint minél hamarabb betöltsék a megfelelő emberekkel; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy ez nem vezethet agyelszíváshoz Európa bizonyos területein;

| 109. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség sikeres csökkentésének és az inkluzív növekedés előmozdításának szükséges feltétele az uniós szinten összehangolt aktív munkaerő-piaci politika, beleértve a fiatalokra irányuló, állami támogatásban részesülő foglalkoztatási programokat, valamint az új, fenntartható és megfelelő jövedelmet biztosító jó munkahelyek és új vállalkozások létrehozása, a vállalkozási kultúra előmozdítása az iskolákban, az új kezdeményezések megtételére irányuló ösztönzők, a vállalkozásindításhoz nyújtott technikai segítség, az adminisztrációs folyamatok egyszerűsítése a formalitások felgyorsítása érdekében, a vállalatvezetés megkönnyítését célzó, helyi szintű szolgáltatási hálózatok, a termékek és folyamatok innovációjának előmozdítása érdekében a felsőoktatási intézményekkel és kutatóközpontokkal való összeköttetések, az önkéntes munka szakmai tapasztalatként való elismerése, valamint a vállalkozói készség előmozdítása; |
| --- | --- |

109.

hangsúlyozza, hogy a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség sikeres csökkentésének és az inkluzív növekedés előmozdításának szükséges feltétele az uniós szinten összehangolt aktív munkaerő-piaci politika, beleértve a fiatalokra irányuló, állami támogatásban részesülő foglalkoztatási programokat, valamint az új, fenntartható és megfelelő jövedelmet biztosító jó munkahelyek és új vállalkozások létrehozása, a vállalkozási kultúra előmozdítása az iskolákban, az új kezdeményezések megtételére irányuló ösztönzők, a vállalkozásindításhoz nyújtott technikai segítség, az adminisztrációs folyamatok egyszerűsítése a formalitások felgyorsítása érdekében, a vállalatvezetés megkönnyítését célzó, helyi szintű szolgáltatási hálózatok, a termékek és folyamatok innovációjának előmozdítása érdekében a felsőoktatási intézményekkel és kutatóközpontokkal való összeköttetések, az önkéntes munka szakmai tapasztalatként való elismerése, valamint a vállalkozói készség előmozdítása;

| 110. | hangsúlyozza a kötetlen és a nem formális tanulás és oktatás, valamint az önkéntes munka jelentőségét a fiatalok fejlesztésében; hangsúlyozza, hogy a megszerzett készségek amellett, hogy lehetőséget nyújtanak a fiatalok számára a munka világába való belépéshez, képessé teszik őket a társadalomban való aktív részvételre, és arra, hogy felelősséget vállaljanak a saját életükért; |
| --- | --- |

110.

hangsúlyozza a kötetlen és a nem formális tanulás és oktatás, valamint az önkéntes munka jelentőségét a fiatalok fejlesztésében; hangsúlyozza, hogy a megszerzett készségek amellett, hogy lehetőséget nyújtanak a fiatalok számára a munka világába való belépéshez, képessé teszik őket a társadalomban való aktív részvételre, és arra, hogy felelősséget vállaljanak a saját életükért;

| 111. | hangsúlyozza, hogy a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés végső célja nemcsak az európai oktatási rendszerek javítása és a fiatalok foglalkoztathatóságának növelése, hanem egy olyan társadalmi környezet megteremtése is, amelyben minden egyes fiatal képes lesz a benne rejlő lehetőségek és törekvések megvalósítására; |
| --- | --- |

111.

hangsúlyozza, hogy a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés végső célja nemcsak az európai oktatási rendszerek javítása és a fiatalok foglalkoztathatóságának növelése, hanem egy olyan társadalmi környezet megteremtése is, amelyben minden egyes fiatal képes lesz a benne rejlő lehetőségek és törekvések megvalósítására;

*

* *

| 112. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

112.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0166.

(2)  HL L 17., 2010.1.22., 43. o.

(3)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(4)  HL C 135., 2010.5.26., 2. o. és 8. o.

(5)  HL C 326., 2010.12.3., 9. o.

(6)  CdR 292/2010.

(7)  SOC/395.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/89 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/89

---

2011. május 12., csütörtökKorai oktatás

P7_TA(2011)0231

Az Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a korai oktatásról az Európai Unióban (2010/2159(INI))

2012/C 377 E/10

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 14. cikkére,

| — | tekintettel a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, különösen annak 3., 18. és 29. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, különösen annak 3., 18. és 29. cikkére,

| — | tekintettel a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanulás terén cselekvési program létrehozásáról szóló 2006. november 15-i 1720/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanulás terén cselekvési program létrehozásáról szóló 2006. november 15-i 1720/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a „Kora gyermekkori nevelés és gondozás: hogy minden gyermek szilárdan megalapozhassa jövőjét”című bizottsági közleményre (COM(2011)0066), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kora gyermekkori nevelés és gondozás: hogy minden gyermek szilárdan megalapozhassa jövőjét”című bizottsági közleményre (COM(2011)0066),

| — | tekintettel a Tanácsnak és a Parlamentnek szóló „Hatékonyság és igazságosság az európai oktatási és képzési rendszerekben” című bizottsági közleményre (COM(2006)0481), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak és a Parlamentnek szóló „Hatékonyság és igazságosság az európai oktatási és képzési rendszerekben” című bizottsági közleményre (COM(2006)0481),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a kora gyermekkori oktatásról és nevelésről szóló, 2010. január 20-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a kora gyermekkori oktatásról és nevelésről szóló, 2010. január 20-i véleményére (2),

| — | tekintettel az oktatás és képzés szociális dimenzióiról szóló 2010. május 11-i tanácsi következtetésekre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás és képzés szociális dimenzióiról szóló 2010. május 11-i tanácsi következtetésekre (3),

| — | tekintettel a migráns hátterű gyermekek oktatásáról szóló 2009. november 26-i tanácsi következtetésekre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a migráns hátterű gyermekek oktatásáról szóló 2009. november 26-i tanácsi következtetésekre (4),

| — | tekintettel a Tanács 2009. május 12-i következtetéseire az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2009. május 12-i következtetéseire az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) (5),

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2008. november 21-én elfogadott, a fiatalok felkészítése a XXI. századra: az iskolák tekintetében folyó európai együttműködés programjáról szóló következtetésekre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2008. november 21-én elfogadott, a fiatalok felkészítése a XXI. századra: az iskolák tekintetében folyó európai együttműködés programjáról szóló következtetésekre (6),

| — | tekintettel a Barcelonában ülésező Európai Tanács 2002. március 15-i és 16-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Barcelonában ülésező Európai Tanács 2002. március 15-i és 16-i következtetéseire,

| — | tekintettel a tanárképzés minőségének javításáról szóló, 2008. szeptember 23-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanárképzés minőségének javításáról szóló, 2008. szeptember 23-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel 2009. március 24-i állásfoglalására a „Többnyelvűség: európai tőke és közös elkötelezettség”című közleményről (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2009. március 24-i állásfoglalására a „Többnyelvűség: európai tőke és közös elkötelezettség”című közleményről (8),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A7-0099/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A7-0099/2011),

| A. | mivel a gyermekek korai oktatása lefekteti az egész életen át tartó sikeres tanulásuk alapjait, ami kulcsfontosságú az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából, |
| --- | --- |

A.

mivel a gyermekek korai oktatása lefekteti az egész életen át tartó sikeres tanulásuk alapjait, ami kulcsfontosságú az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából,

| B. | mivel kisgyermekkorban a gyermekekben különösen nagy a tudásszomj, készek a tanulásra és könnyen is tanulnak, és ebben a korban alakulnak ki olyan fontos készségek, mint a beszéd- és kifejezőkészség, valamint a szociális kompetenciák; mivel ebben az életkorban teremtődnek meg a későbbi iskolai és munkahelyi előmenetel alapjai, |
| --- | --- |

B.

mivel kisgyermekkorban a gyermekekben különösen nagy a tudásszomj, készek a tanulásra és könnyen is tanulnak, és ebben a korban alakulnak ki olyan fontos készségek, mint a beszéd- és kifejezőkészség, valamint a szociális kompetenciák; mivel ebben az életkorban teremtődnek meg a későbbi iskolai és munkahelyi előmenetel alapjai,

| C. | mivel az EU országaiban a kora gyermekkori oktatást és nevelést (ECEC) számos módon biztosítják, és ezzel kapcsolatban a „minőség” sokféle meghatározása van érvényben, ami erősen függ az államok és régiók kulturális értékeitől és a „gyermekkor” általuk használt definíciójától, |
| --- | --- |

C.

mivel az EU országaiban a kora gyermekkori oktatást és nevelést (ECEC) számos módon biztosítják, és ezzel kapcsolatban a „minőség” sokféle meghatározása van érvényben, ami erősen függ az államok és régiók kulturális értékeitől és a „gyermekkor” általuk használt definíciójától,

| D. | mivel egyértelmű kapcsolat áll fenn a szegénység, a hátrányos helyzet és a gyenge iskolai teljesítmény között, mivel bebizonyosodott, hogy a szegény és sérülékeny családok számára a leghasznosabb az ECEC-szolgáltatásokhoz való hozzáférés; és a hátrányos helyzetű csoportok a rendelkezésre állással és megfizethetőséggel kapcsolatos okok miatt kisebb valószínűséggel törekszenek arra, hogy hozzáférjenek az ECEC-szolgáltatásokhoz, |
| --- | --- |

D.

mivel egyértelmű kapcsolat áll fenn a szegénység, a hátrányos helyzet és a gyenge iskolai teljesítmény között, mivel bebizonyosodott, hogy a szegény és sérülékeny családok számára a leghasznosabb az ECEC-szolgáltatásokhoz való hozzáférés; és a hátrányos helyzetű csoportok a rendelkezésre állással és megfizethetőséggel kapcsolatos okok miatt kisebb valószínűséggel törekszenek arra, hogy hozzáférjenek az ECEC-szolgáltatásokhoz,

| E. | mivel az ECEC felé általában kisebb figyelem és kevesebb beruházás irányul, mint az oktatás bármely más szintje felé, holott egyértelműen bizonyított, hogy az ebbe való beruházás megtérül, |
| --- | --- |

E.

mivel az ECEC felé általában kisebb figyelem és kevesebb beruházás irányul, mint az oktatás bármely más szintje felé, holott egyértelműen bizonyított, hogy az ebbe való beruházás megtérül,

| F. | mivel az ECEC célkitűzéseit gyakran munkaerő-piaci megfontolások motiválták, és túlzott hangsúly került a dolgozó nők számának növelésére irányuló igényre, míg a gyermekek igényei és legjobb érdekei háttérbe szorultak, |
| --- | --- |

F.

mivel az ECEC célkitűzéseit gyakran munkaerő-piaci megfontolások motiválták, és túlzott hangsúly került a dolgozó nők számának növelésére irányuló igényre, míg a gyermekek igényei és legjobb érdekei háttérbe szorultak,

| G. | mivel sok család komoly nehézségekbe ütközik, ha össze kell egyeztetnie a családi kötelezettségeket a munkahelyi követelményekkel, tekintettel a munkaerőpiac jelenlegi változásaira, például a munkavállalók számára előírt atipikus és rugalmas munkaidő-modellek kialakítására és a bizonytalan foglalkoztatási formák terjedésére, |
| --- | --- |

G.

mivel sok család komoly nehézségekbe ütközik, ha össze kell egyeztetnie a családi kötelezettségeket a munkahelyi követelményekkel, tekintettel a munkaerőpiac jelenlegi változásaira, például a munkavállalók számára előírt atipikus és rugalmas munkaidő-modellek kialakítására és a bizonytalan foglalkoztatási formák terjedésére,

| H. | mivel közvetlen kapcsolat áll fenn a szülők és gyermekek jóléte és a kisgyermekekre vonatkozó szolgáltatások kínálatának mennyisége és minősége között, |
| --- | --- |

H.

mivel közvetlen kapcsolat áll fenn a szülők és gyermekek jóléte és a kisgyermekekre vonatkozó szolgáltatások kínálatának mennyisége és minősége között,

| I. | mivel a gyermekgondozás hagyományosan természetes női tevékenységnek számít, ezért az ECEC területét a női alkalmazottak dominanciája jellemzi, |
| --- | --- |

I.

mivel a gyermekgondozás hagyományosan természetes női tevékenységnek számít, ezért az ECEC területét a női alkalmazottak dominanciája jellemzi,

| J. | mivel az alkalmazottak képesítése tagállamonként és szolgáltató-típusonként jelentősen változik, és számos tagállamban az iskolai előkészítő oktatást nyújtóktól nem követelik meg, hogy egyedi képesítéssel rendelkező alkalmazottakat foglalkoztassanak, |
| --- | --- |

J.

mivel az alkalmazottak képesítése tagállamonként és szolgáltató-típusonként jelentősen változik, és számos tagállamban az iskolai előkészítő oktatást nyújtóktól nem követelik meg, hogy egyedi képesítéssel rendelkező alkalmazottakat foglalkoztassanak,

| K. | mivel uniós szinten igen kevés olyan kutatás folyt a kisgyermekek oktatásával kapcsolatban, amely megalapozhatná az uniós szintű ECEC-politikák kialakítását és végrehajtását, |
| --- | --- |

K.

mivel uniós szinten igen kevés olyan kutatás folyt a kisgyermekek oktatásával kapcsolatban, amely megalapozhatná az uniós szintű ECEC-politikák kialakítását és végrehajtását,

Gyermekközpontú megközelítés

| 1. | üdvözli a barcelonai Európai Tanács következtetéseiben megállapított célkitűzéseket, melyek értelmében „2010-re a három év és az iskolaköteles kor közötti gyermekek legalább 90 %-a, és a három év alatti gyermekek legalább 33 %-a számára gyermekgondozási ellátást nyújtanak”; ugyanakkor úgy véli, hogy a Tanácsnak és a Bizottságnak felül kell vizsgálnia és aktualizálnia kell ezeket a célkitűzéseket annak érdekében, hogy az ECEC-politikák középpontjába a gyermekek szükségletei és legjobb érdekei kerüljenek; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a barcelonai Európai Tanács következtetéseiben megállapított célkitűzéseket, melyek értelmében „2010-re a három év és az iskolaköteles kor közötti gyermekek legalább 90 %-a, és a három év alatti gyermekek legalább 33 %-a számára gyermekgondozási ellátást nyújtanak”; ugyanakkor úgy véli, hogy a Tanácsnak és a Bizottságnak felül kell vizsgálnia és aktualizálnia kell ezeket a célkitűzéseket annak érdekében, hogy az ECEC-politikák középpontjába a gyermekek szükségletei és legjobb érdekei kerüljenek;

| 2. | elismeri, hogy az Európa 2020 stratégia, amely a foglalkoztatás bővítése, az iskolából való kimaradás arányainak csökkentése és a szegénység visszaszorítása révén törekszik a befogadó társadalom megteremtésére, csak akkor valósítható meg, ha valamennyi gyermek számára biztosítjuk a megfelelő indulást az életben; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy az Európa 2020 stratégia, amely a foglalkoztatás bővítése, az iskolából való kimaradás arányainak csökkentése és a szegénység visszaszorítása révén törekszik a befogadó társadalom megteremtésére, csak akkor valósítható meg, ha valamennyi gyermek számára biztosítjuk a megfelelő indulást az életben;

| 3. | megjegyzi, hogy a gyermekkor első évei kritikusak a kognitív, szenzomotoros fejlődés, az érzelmi és személyiségfejlődés, valamint a nyelv elsajátítása szempontjából, illetve lefektetik az egész életen át tartó tanulás alapjait; elismeri, hogy az ECEC támogatja a gyermekek egészséges lelki és testi fejlődését, amely segíti őket abban, hogy kiegyensúlyozottabb személyekké váljanak; ezért javasolja a tagállamoknak, hogy vegyék fontolóra a beiskolázás előtti kötelező óvodai év bevezetését; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a gyermekkor első évei kritikusak a kognitív, szenzomotoros fejlődés, az érzelmi és személyiségfejlődés, valamint a nyelv elsajátítása szempontjából, illetve lefektetik az egész életen át tartó tanulás alapjait; elismeri, hogy az ECEC támogatja a gyermekek egészséges lelki és testi fejlődését, amely segíti őket abban, hogy kiegyensúlyozottabb személyekké váljanak; ezért javasolja a tagállamoknak, hogy vegyék fontolóra a beiskolázás előtti kötelező óvodai év bevezetését;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az egészséges életmód – például az egészséges táplálkozás és a megfelelő és kiegyensúlyozott testmozgás – korai kialakulása jelentősen befolyásolja a testi és szellemi fejlődést, és az egész életen át tartó egészség kulcstényezője lehet; óv attól, hogy a gyermekek túl korán olyan intenzív sporttevékenységeket folytassanak, amelyek legfőbb célja a jó eredmények elérése; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az egészséges életmód – például az egészséges táplálkozás és a megfelelő és kiegyensúlyozott testmozgás – korai kialakulása jelentősen befolyásolja a testi és szellemi fejlődést, és az egész életen át tartó egészség kulcstényezője lehet; óv attól, hogy a gyermekek túl korán olyan intenzív sporttevékenységeket folytassanak, amelyek legfőbb célja a jó eredmények elérése;

| 5. | ismételten felhívja a figyelmet az iskoláskor előtti tanulás általános jelentőségére, különös tekintettel a nyelvtudás megszerzésére, valamint a többnyelvűségre és a nyelvi sokféleségre; |
| --- | --- |

5.

ismételten felhívja a figyelmet az iskoláskor előtti tanulás általános jelentőségére, különös tekintettel a nyelvtudás megszerzésére, valamint a többnyelvűségre és a nyelvi sokféleségre;

| 6. | támogatja az innovatív pedagógiai modellek alkalmazását és támogatását a nyelvoktatás területén, mindenekelőtt azon többnyelvű bölcsődékben és óvodákban, amelyek a regionális és kisebbségi nyelvek, valamint a szomszédos országok nyelveinek oktatását középpontba helyezve a 2002-ben Barcelonában kitűzött célokat szolgálják; |
| --- | --- |

6.

támogatja az innovatív pedagógiai modellek alkalmazását és támogatását a nyelvoktatás területén, mindenekelőtt azon többnyelvű bölcsődékben és óvodákban, amelyek a regionális és kisebbségi nyelvek, valamint a szomszédos országok nyelveinek oktatását középpontba helyezve a 2002-ben Barcelonában kitűzött célokat szolgálják;

| 7. | felhívja a figyelmet az óvodák nyitvatartási idején kívül a gyermekek gondozását ellátó képzési intézmények (napközi otthonok) fontosságára; |
| --- | --- |

7.

felhívja a figyelmet az óvodák nyitvatartási idején kívül a gyermekek gondozását ellátó képzési intézmények (napközi otthonok) fontosságára;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az oktatáson és a gondozáson túl valamennyi gyermeknek joga van a pihenéshez, a szabadidőhöz és a játékhoz; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az oktatáson és a gondozáson túl valamennyi gyermeknek joga van a pihenéshez, a szabadidőhöz és a játékhoz;

Az ECEC mindenkire kiterjedő biztosítása

| 9. | megjegyzi, hogy a 2009. május 12-i tanácsi következtetések értelmében az oktatás terén jelentkező hátrányokat magas színvonalú kisgyermekkori neveléssel, célzott támogatással és a befogadó oktatás előmozdításával kell kiküszöbölni; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a 2009. május 12-i tanácsi következtetések értelmében az oktatás terén jelentkező hátrányokat magas színvonalú kisgyermekkori neveléssel, célzott támogatással és a befogadó oktatás előmozdításával kell kiküszöbölni;

| 10. | elismeri, hogy míg a hátrányos helyzetű csoportok további segítségben részesülhetnek, az ECEC biztosításának általánosan ki kell terjednie valamennyi szülőre és gyermekre, függetlenül hátterükre vagy pénzügyi helyzetükre; |
| --- | --- |

10.

elismeri, hogy míg a hátrányos helyzetű csoportok további segítségben részesülhetnek, az ECEC biztosításának általánosan ki kell terjednie valamennyi szülőre és gyermekre, függetlenül hátterükre vagy pénzügyi helyzetükre;

| 11. | hangsúlyozza, hogy adott esetben a fogyatékkal élő gyermekeknek is részesülniük kell az általános ECEC-szolgáltatásokból, és hogy szükség esetén további szakértői segítséget kell nyújtani számukra; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy adott esetben a fogyatékkal élő gyermekeknek is részesülniük kell az általános ECEC-szolgáltatásokból, és hogy szükség esetén további szakértői segítséget kell nyújtani számukra;

| 12. | sürgeti a tagállamokat az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményének mielőbbi végrehajtására; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a tagállamokat az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményének mielőbbi végrehajtására;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak lehetővé kellene tenniük, hogy az iskoláskor alatti gyermekekkel kapcsolatos pedagógiai koncepciók és gyakorlatok esetében sokféle megközelítésmód érvényesülhessen; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak lehetővé kellene tenniük, hogy az iskoláskor alatti gyermekekkel kapcsolatos pedagógiai koncepciók és gyakorlatok esetében sokféle megközelítésmód érvényesülhessen;

Kötelezettségvállalás a szülők irányában

| 14. | hangsúlyozza, hogy az anyák és apák egyenjogú partnerekként együttműködnek az ECEC-ben; elismeri, hogy az ECEC-szolgáltatásoknak a teljes körű részvételen kell alapulniuk, azokba be kell vonni az alkalmazottakat, a szülőket és ahol lehetséges, magukat a gyermekeket is; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az anyák és apák egyenjogú partnerekként együttműködnek az ECEC-ben; elismeri, hogy az ECEC-szolgáltatásoknak a teljes körű részvételen kell alapulniuk, azokba be kell vonni az alkalmazottakat, a szülőket és ahol lehetséges, magukat a gyermekeket is;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az elegendő időtartamú szülési szabadság és apasági szabadság biztosítása, valamint a hatékony és rugalmas munkaerő-piaci politika végrehajtása a hatékony ECEC-politika lényeges összetevője; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az elegendő időtartamú szülési szabadság és apasági szabadság biztosítása, valamint a hatékony és rugalmas munkaerő-piaci politika végrehajtása a hatékony ECEC-politika lényeges összetevője;

| 16. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy indítsanak szülői oktatási programokat, és a további segítségre szoruló szülők számára adott esetben biztosítsanak egyébfajta támogatásokat, például otthoni támogató szolgáltatásokat; úgy véli, hogy emellett a bölcsődékben könnyen hozzáférhető és ingyenes helyszíni tanácsadási lehetőségeket kell biztosítani a szülők számára; |
| --- | --- |

16.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy indítsanak szülői oktatási programokat, és a további segítségre szoruló szülők számára adott esetben biztosítsanak egyébfajta támogatásokat, például otthoni támogató szolgáltatásokat; úgy véli, hogy emellett a bölcsődékben könnyen hozzáférhető és ingyenes helyszíni tanácsadási lehetőségeket kell biztosítani a szülők számára;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a kulturális tevékenységek gazdagítják a gyermekek életét, előmozdítják a kultúrák közötti párbeszédet, valamint fejlesztik a nyitottságot és a toleranciát; ezzel összefüggésben emlékeztet, mennyire fontos, hogy a gyermekgondozók interkulturális programokat szervezzenek a gyermekek és szüleik részvételével; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a kulturális tevékenységek gazdagítják a gyermekek életét, előmozdítják a kultúrák közötti párbeszédet, valamint fejlesztik a nyitottságot és a toleranciát; ezzel összefüggésben emlékeztet, mennyire fontos, hogy a gyermekgondozók interkulturális programokat szervezzenek a gyermekek és szüleik részvételével;

| 18. | utal arra, hogy még mindig nem minden tagállam teszi lehetővé a törvényes tartózkodási jogcímmel nem rendelkező szülők gyermekeinek korai oktatáshoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

18.

utal arra, hogy még mindig nem minden tagállam teszi lehetővé a törvényes tartózkodási jogcímmel nem rendelkező szülők gyermekeinek korai oktatáshoz való hozzáférését;

| 19. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé a menedékkérők, a menekültek, a kiegészítő védelmet élvezők, illetve a humanitárius okokból kivételes tartózkodási engedéllyel rendelkezők gyermekeinek korai oktatáshoz való hozzáférését annak érdekében, hogy ne romoljanak már eleve az életkilátásaik; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé a menedékkérők, a menekültek, a kiegészítő védelmet élvezők, illetve a humanitárius okokból kivételes tartózkodási engedéllyel rendelkezők gyermekeinek korai oktatáshoz való hozzáférését annak érdekében, hogy ne romoljanak már eleve az életkilátásaik;

A szolgáltatások jobb integrációja

| 20. | ösztönzi a tagállamokat, hogy integrálják az ECEC-szolgáltatásokat, támogassák azok elindítását és a hozzájuk kapcsolódó tevékenységeket, és biztosítsák a korai gyermekkorral kapcsolatos szakpolitikákon és programokon dolgozó különböző intézmények és minisztériumok közti hatékonyabb együttműködést és koordinációt; |
| --- | --- |

20.

ösztönzi a tagállamokat, hogy integrálják az ECEC-szolgáltatásokat, támogassák azok elindítását és a hozzájuk kapcsolódó tevékenységeket, és biztosítsák a korai gyermekkorral kapcsolatos szakpolitikákon és programokon dolgozó különböző intézmények és minisztériumok közti hatékonyabb együttműködést és koordinációt;

| 21. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elegendő autonómiát a kora gyermekkori neveléssel foglalkozó intézményeknek annak érdekében, hogy megtarthassák önállóságukat és kreativitásukat a gyermekek jólétét szolgáló megoldások keresése során; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elegendő autonómiát a kora gyermekkori neveléssel foglalkozó intézményeknek annak érdekében, hogy megtarthassák önállóságukat és kreativitásukat a gyermekek jólétét szolgáló megoldások keresése során;

| 22. | hangsúlyozza a helyi jellegű, innovatív ECEC-szolgáltatások fontosságát, amelyek összefogják a közösség azon tagjait, akik az egészségügyi, a szociális, az oktatási, a kulturális és egyéb ágazatokban dolgoznak; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a helyi jellegű, innovatív ECEC-szolgáltatások fontosságát, amelyek összefogják a közösség azon tagjait, akik az egészségügyi, a szociális, az oktatási, a kulturális és egyéb ágazatokban dolgoznak;

| 23. | felhívja a tagállamokat, hogy a helyi közigazgatással és nonprofit szervezetekkel együttműködve mozdítsák elő és finanszírozzák azon intézkedéseket és projekteket, amelyek célja ECEC-szolgáltatások nyújtása a hátrányos társadalmi csoportokhoz tartozó gyermekek számára, valamint e szolgáltatások nyomon követése és értékelése; |
| --- | --- |

23.

felhívja a tagállamokat, hogy a helyi közigazgatással és nonprofit szervezetekkel együttműködve mozdítsák elő és finanszírozzák azon intézkedéseket és projekteket, amelyek célja ECEC-szolgáltatások nyújtása a hátrányos társadalmi csoportokhoz tartozó gyermekek számára, valamint e szolgáltatások nyomon követése és értékelése;

| 24. | elismeri, hogy figyelemmel kell lenni a családok eltérő életkörülményeinek sokféleségére és az azzal együtt járó eltérő szükségletekre, és üdvözli a sokszínű, rugalmas és innovatív kínálatot a kora gyermekkori oktatás és gondozás terén; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy figyelemmel kell lenni a családok eltérő életkörülményeinek sokféleségére és az azzal együtt járó eltérő szükségletekre, és üdvözli a sokszínű, rugalmas és innovatív kínálatot a kora gyermekkori oktatás és gondozás terén;

| 25. | felszólít az ECEC-szolgáltatások közös célokat és értékeket hangsúlyozó, a tagállamok kulturális sokféleségét tiszteletben tartó európai keretének létrehozására; |
| --- | --- |

25.

felszólít az ECEC-szolgáltatások közös célokat és értékeket hangsúlyozó, a tagállamok kulturális sokféleségét tiszteletben tartó európai keretének létrehozására;

Gazdasági előnyök

| 26. | hangsúlyozza, hogy bizonytalan gazdasági helyzetben nem szabad háttérbe szorítani a jelentősebb beruházásokat a kora gyermekkori nevelés terén; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak megfelelő forrásokat kell fordítaniuk az ECEC-szolgáltatásokra; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy bizonytalan gazdasági helyzetben nem szabad háttérbe szorítani a jelentősebb beruházásokat a kora gyermekkori nevelés terén; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak megfelelő forrásokat kell fordítaniuk az ECEC-szolgáltatásokra;

| 27. | megerősíti, hogy bebizonyosodott, az ECEC-re irányuló beruházások gazdasági és társadalmi haszna a későbbiekben megmutatkozik, például a megerősödött munkaerőnek köszönhetően megnövekedett adóbefizetések, a jövőbeli egészségügyi költségek csökkenése, az alacsonyabb bűnözési arányok és az antiszociális viselkedés ritkább előfordulása formájában; hangsúlyozza, hogy a megelőzés hatékonyabb és költségtakarékosabb eszköz, mint a későbbi beavatkozás; |
| --- | --- |

27.

megerősíti, hogy bebizonyosodott, az ECEC-re irányuló beruházások gazdasági és társadalmi haszna a későbbiekben megmutatkozik, például a megerősödött munkaerőnek köszönhetően megnövekedett adóbefizetések, a jövőbeli egészségügyi költségek csökkenése, az alacsonyabb bűnözési arányok és az antiszociális viselkedés ritkább előfordulása formájában; hangsúlyozza, hogy a megelőzés hatékonyabb és költségtakarékosabb eszköz, mint a későbbi beavatkozás;

| 28. | elismeri, hogy a minőségi kisgyermekkori oktatás segíthet a korai iskolaelhagyások számának csökkentésében, a hátrányos helyzetű társadalmi és kulturális csoportokhoz tartozó gyermekek oktatásbeli hátrányainak felszámolásában, valamint az azokból adódó, és az egész társadalmat érintő társadalmi egyenlőtlenségek csökkentésében; megjegyzi, hogy a sérülékeny társadalmi csoportokhoz tartozó fiatalok kiemelt kockázatnak vannak kitéve; |
| --- | --- |

28.

elismeri, hogy a minőségi kisgyermekkori oktatás segíthet a korai iskolaelhagyások számának csökkentésében, a hátrányos helyzetű társadalmi és kulturális csoportokhoz tartozó gyermekek oktatásbeli hátrányainak felszámolásában, valamint az azokból adódó, és az egész társadalmat érintő társadalmi egyenlőtlenségek csökkentésében; megjegyzi, hogy a sérülékeny társadalmi csoportokhoz tartozó fiatalok kiemelt kockázatnak vannak kitéve;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a minőségi ECEC-szolgáltatások a szegénység elleni intézkedések eszközeinek széles skáláját felvonultató erős jóléti rendszer kiegészítői és nem helyettesítői; felhívja a tagállamokat, hogy kezeljék a szociális szegénységet; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a minőségi ECEC-szolgáltatások a szegénység elleni intézkedések eszközeinek széles skáláját felvonultató erős jóléti rendszer kiegészítői és nem helyettesítői; felhívja a tagállamokat, hogy kezeljék a szociális szegénységet;

Alkalmazottak és minőségi szolgáltatások

| 30. | hangsúlyozza, hogy az iskoláskor előtti életkor a gyermek érzelmi és szociális fejlődésének legfontosabb szakasza, és ezért az iskoláskor alatti gyermekekkel foglalkozóknak megfelelő képesítésekkel kell rendelkezniük; kiemeli, hogy az alkalmazottak felvételekor a legfontosabb szempont a gyermekek jóléte és biztonsága; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy az iskoláskor előtti életkor a gyermek érzelmi és szociális fejlődésének legfontosabb szakasza, és ezért az iskoláskor alatti gyermekekkel foglalkozóknak megfelelő képesítésekkel kell rendelkezniük; kiemeli, hogy az alkalmazottak felvételekor a legfontosabb szempont a gyermekek jóléte és biztonsága;

| 31. | rámutat, hogy a korai beavatkozást célzó programok pozitív hatásai hosszú távon csak akkor tarthatók fenn, ha azokat minőségi alap- és középfokú képzés követi; |
| --- | --- |

31.

rámutat, hogy a korai beavatkozást célzó programok pozitív hatásai hosszú távon csak akkor tarthatók fenn, ha azokat minőségi alap- és középfokú képzés követi;

| 32. | elismeri, hogy az ECEC-szolgáltatások minőségét úgy lehet a legnagyobb mértékben befolyásolni, ha a gyermekekkel képesített és jól képzett alkalmazottak foglalkoznak, ezért felhívja a tagállamokat, hogy az ECEC területén dolgozók számára vezessenek be elismert képesítéseket, és ezáltal emeljék a szakmai színvonalat; rámutat arra, hogy a minőséget más tényezők, köztük az egy gondozóra jutó gyermekek száma, a csoportok mérete és a tantervek is befolyásolhatják; |
| --- | --- |

32.

elismeri, hogy az ECEC-szolgáltatások minőségét úgy lehet a legnagyobb mértékben befolyásolni, ha a gyermekekkel képesített és jól képzett alkalmazottak foglalkoznak, ezért felhívja a tagállamokat, hogy az ECEC területén dolgozók számára vezessenek be elismert képesítéseket, és ezáltal emeljék a szakmai színvonalat; rámutat arra, hogy a minőséget más tényezők, köztük az egy gondozóra jutó gyermekek száma, a csoportok mérete és a tantervek is befolyásolhatják;

| 33. | elismeri, hogy több kapcsolatra és módszerátadásra van szükség az ECEC területén dolgozó nevelők és általános iskolai tanítók között, középpontba helyezve a tanítási módszerek folyamatosságát; |
| --- | --- |

33.

elismeri, hogy több kapcsolatra és módszerátadásra van szükség az ECEC területén dolgozó nevelők és általános iskolai tanítók között, középpontba helyezve a tanítási módszerek folyamatosságát;

| 34. | felhívja a tagállamokat, hogy az ECEC-szolgáltatások fejlesztése érdekében dolgozzanak ki mechanizmusokat a nyújtott szolgáltatások értékelésére és a minőségi normák betartásának biztosítására; |
| --- | --- |

34.

felhívja a tagállamokat, hogy az ECEC-szolgáltatások fejlesztése érdekében dolgozzanak ki mechanizmusokat a nyújtott szolgáltatások értékelésére és a minőségi normák betartásának biztosítására;

| 35. | kéri, hogy az európai képesítési keretrendszer végrehajtásának keretében a szakképzés minőségét és ezáltal az oktatási eredményeket tartsák szem előtt; kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák az ECEC területén dolgozók folyamatos továbbképzését annak érdekében, hogy bővíthessék és naprakésszé tehessék specifikus képességeiket
  ; |
| --- | --- |

35.

kéri, hogy az európai képesítési keretrendszer végrehajtásának keretében a szakképzés minőségét és ezáltal az oktatási eredményeket tartsák szem előtt; kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák az ECEC területén dolgozók folyamatos továbbképzését annak érdekében, hogy bővíthessék és naprakésszé tehessék specifikus képességeiket
  ;

| 36. | annak biztosítására ösztönzi a tagállamokat, hogy az ECEC területén dolgozó valamennyi képesített alkalmazott bére ideális esetben feleljen meg az alapfokú oktatásban dolgozó tanárok fizetésének; |
| --- | --- |

36.

annak biztosítására ösztönzi a tagállamokat, hogy az ECEC területén dolgozó valamennyi képesített alkalmazott bére ideális esetben feleljen meg az alapfokú oktatásban dolgozó tanárok fizetésének;

| 37. | felhívja a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a gyermekgondozói munka nemek szempontjából való kiegyensúlyozatlanságának problémájával olyan politikák végrehajtása révén, amelyek növelik az ECEC-képzésekben részt vevő férfiak számát; |
| --- | --- |

37.

felhívja a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a gyermekgondozói munka nemek szempontjából való kiegyensúlyozatlanságának problémájával olyan politikák végrehajtása révén, amelyek növelik az ECEC-képzésekben részt vevő férfiak számát;

Kutatás és a legjobb gyakorlatok cseréje

| 38. | rámutat arra, hogy annak ellenére, hogy egyes tagállamokban rendelkezésre állnak a kisgyermekekkel kapcsolatban (többek között a National Association for the Education of Young Children, UNICEF, International Early Years Education Journal, OECD stb. által összeállított) empirikus adatok, még mindig további ismeretekre van szükség, hogy jobban megértsük a gyermekek korai oktatás alatti fejlődését; ezért Unió-szerte további kutatások végzését, továbbá az elért eredmények egész Unióra kiterjedő cseréjét kéri, figyelembe véve a tagállamok kulturális sokszínűségét; |
| --- | --- |

38.

rámutat arra, hogy annak ellenére, hogy egyes tagállamokban rendelkezésre állnak a kisgyermekekkel kapcsolatban (többek között a National Association for the Education of Young Children, UNICEF, International Early Years Education Journal, OECD stb. által összeállított) empirikus adatok, még mindig további ismeretekre van szükség, hogy jobban megértsük a gyermekek korai oktatás alatti fejlődését; ezért Unió-szerte további kutatások végzését, továbbá az elért eredmények egész Unióra kiterjedő cseréjét kéri, figyelembe véve a tagállamok kulturális sokszínűségét;

| 39. | sajnálja, hogy az EU strukturális alapjai és az olyan programok, mint a Comenius, amelyek lehetővé teszik az oktatók számára, hogy az egész Unióra kiterjedő csereprogramokban vegyenek részt, nincsenek kellőképpen kihasználva; felhívja a tagállamokat, hogy növeljék az ilyen programok és alapok ismertségét az ECEC területén dolgozó oktatók körében; |
| --- | --- |

39.

sajnálja, hogy az EU strukturális alapjai és az olyan programok, mint a Comenius, amelyek lehetővé teszik az oktatók számára, hogy az egész Unióra kiterjedő csereprogramokban vegyenek részt, nincsenek kellőképpen kihasználva; felhívja a tagállamokat, hogy növeljék az ilyen programok és alapok ismertségét az ECEC területén dolgozó oktatók körében;

| 40. | üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy a nyitott koordinációs módszeren keresztül előmozdítja a bevált intézkedések és gyakorlatok azonosítását és cseréjét, a kora gyermekkori nevelésről és gondozásról szóló közleményében említetteknek megfelelően és ajánlja, hogy a meglévő ECEC-programok továbbfejlesztése érdekében a tagállamok működjenek együtt és osszák meg egymással bevált gyakorlataikat; |
| --- | --- |

40.

üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy a nyitott koordinációs módszeren keresztül előmozdítja a bevált intézkedések és gyakorlatok azonosítását és cseréjét, a kora gyermekkori nevelésről és gondozásról szóló közleményében említetteknek megfelelően és ajánlja, hogy a meglévő ECEC-programok továbbfejlesztése érdekében a tagállamok működjenek együtt és osszák meg egymással bevált gyakorlataikat;

*

* *

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

41.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 327., 2006.11.24., 45. o.

(2)  HL C 339., 2010.12.14., 1. o.

(3)  HL C 135., 2010.5.26., 2. o.

(4)  HL C 301., 2009.12.11., 5. o.

(5)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(6)  HL C 319., 2008.12.13., 20. o.

(7)  HL C 8. E, 2010.1.14., 12. o.

(8)  HL C 117. E, 2010.5.6., 59. o.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/95 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/95

---

2011. május 12., csütörtökAz Európai Unió és Mauritánia közötti halászati partnerségi megállapodás

P7_TA(2011)0232

Az Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az Európai Unió és Mauritánia közötti halászati partnerségi megállapodásról

2012/C 377 E/11

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EUMSZ 208. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 208. és 218. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ 1982. évi tengerjogi egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1982. évi tengerjogi egyezményére,

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről szóló, 2006. november 30-i 1801/2006/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről szóló, 2006. november 30-i 1801/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a Halászati Bizottság 2010 novemberi mauritániai látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság 2010 novemberi mauritániai látogatására,

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, szóbeli választ igénylő kérdésre az EU és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megújításáról szóló tárgyalásokról (O-000038/2011 – B7-0018/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, szóbeli választ igénylő kérdésre az EU és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megújításáról szóló tárgyalásokról (O-000038/2011 – B7-0018/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a Mauritániai Iszlám Köztársasággal kötött halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt jelenlegi jegyzőkönyv 2012. július 31-én hatályát veszti, és mivel az Európai Bizottság tárgyalásokat szándékozik kezdeni megújításáról, amelyhez megkapta a Tanácstól az előírt mandátumot, |
| --- | --- |

A.

mivel a Mauritániai Iszlám Köztársasággal kötött halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt jelenlegi jegyzőkönyv 2012. július 31-én hatályát veszti, és mivel az Európai Bizottság tárgyalásokat szándékozik kezdeni megújításáról, amelyhez megkapta a Tanácstól az előírt mandátumot,

| B. | mivel a Mauritániával kötött halászati partnerségi megállapodás szerint az ország négy év alatt 305 millió eurós pénzügyi hozzájárulásban részesül, így számára ez fontos nemzetközi megállapodásnak számít, tekintve, hogy az uniós kifizetések és az EU számára kiadott halászati engedélyek díja az állami összbevétel csaknem egyharmadát teszi ki, |
| --- | --- |

B.

mivel a Mauritániával kötött halászati partnerségi megállapodás szerint az ország négy év alatt 305 millió eurós pénzügyi hozzájárulásban részesül, így számára ez fontos nemzetközi megállapodásnak számít, tekintve, hogy az uniós kifizetések és az EU számára kiadott halászati engedélyek díja az állami összbevétel csaknem egyharmadát teszi ki,

| C. | mivel a mauritániai halászati ágazat alapvető fontossággal bír Mauritánia gazdasága szempontjából, hiszen a GDP 10 %-át és az ország exporttevékenységének 35–50 %-át teszi ki, továbbá a költségvetési bevétel 29 %-át adja, |
| --- | --- |

C.

mivel a mauritániai halászati ágazat alapvető fontossággal bír Mauritánia gazdasága szempontjából, hiszen a GDP 10 %-át és az ország exporttevékenységének 35–50 %-át teszi ki, továbbá a költségvetési bevétel 29 %-át adja,

| D. | mivel Mauritánia Afrika egyik legszegényebb országa, melyet a súlyosan eladósodott szegény országok (HIPC) közé sorolnak, és amely pénzügyileg a külföldi segélyektől függ, illetve politikai szempontból meglehetősen instabil, |
| --- | --- |

D.

mivel Mauritánia Afrika egyik legszegényebb országa, melyet a súlyosan eladósodott szegény országok (HIPC) közé sorolnak, és amely pénzügyileg a külföldi segélyektől függ, illetve politikai szempontból meglehetősen instabil,

| E. | mivel ezen együttműködésnek közös érdekeken kell alapulnia, illetve a két fél akár együttes, akár egyoldalú kezdeményezéseiben és tevékenységeiben kell megnyilvánulnia, amelyek kiegészítik egymást és biztosítják a politikák koherenciáját, |
| --- | --- |

E.

mivel ezen együttműködésnek közös érdekeken kell alapulnia, illetve a két fél akár együttes, akár egyoldalú kezdeményezéseiben és tevékenységeiben kell megnyilvánulnia, amelyek kiegészítik egymást és biztosítják a politikák koherenciáját,

| F. | mivel a Halászati Bizottságnak nemrégiben Mauritániában tett látogatása alkalmával nem sikerült tisztáznia számos fontos kérdést az ország halászati politikáját illetően, nevezetesen az állományok állapotával és a mauritániai és egyéb flották által végzett halászati tevékenységekkel kapcsolatos problémákat, |
| --- | --- |

F.

mivel a Halászati Bizottságnak nemrégiben Mauritániában tett látogatása alkalmával nem sikerült tisztáznia számos fontos kérdést az ország halászati politikáját illetően, nevezetesen az állományok állapotával és a mauritániai és egyéb flották által végzett halászati tevékenységekkel kapcsolatos problémákat,

| G. | mivel a ENSZ tengerjogi egyezményének 61. és 62. cikke alapján a halászati ügyeket aszerint kell intézni, „hogy a halászott fajok populációit olyan szinten tartsák, vagy olyan szintre állítsák helyre, amely a legnagyobb fenntartható hozamot eredményezheti a releváns környezeti és gazdasági körülmények között”, |
| --- | --- |

G.

mivel a ENSZ tengerjogi egyezményének 61. és 62. cikke alapján a halászati ügyeket aszerint kell intézni, „hogy a halászott fajok populációit olyan szinten tartsák, vagy olyan szintre állítsák helyre, amely a legnagyobb fenntartható hozamot eredményezheti a releváns környezeti és gazdasági körülmények között”,

| H. | mivel a halászati partnerségi megállapodás hozzájárult egyes állományok, különösen a polipok túlhalászásához, így csökkentette a mauritániai halászok rendelkezésére álló halászati lehetőségeket, és az uniós hajóknak nyújtott kedvezményes hozzáférési díjak miatt versenyelőnyhöz juttatta az uniós gazdaságot, |
| --- | --- |

H.

mivel a halászati partnerségi megállapodás hozzájárult egyes állományok, különösen a polipok túlhalászásához, így csökkentette a mauritániai halászok rendelkezésére álló halászati lehetőségeket, és az uniós hajóknak nyújtott kedvezményes hozzáférési díjak miatt versenyelőnyhöz juttatta az uniós gazdaságot,

| I. | mivel az új jegyzőkönyvben foglalt halászati lehetőségek tárgyalása során mindenképpen figyelembe kell venni Mauritánia olyan harmadik országokhoz fűződő kapcsolatait, amelyek szintén kihasználják kizárólagos gazdasági övezet nyújtotta halászati lehetőségeket kétoldalú vagy magán-megállapodások révén, |
| --- | --- |

I.

mivel az új jegyzőkönyvben foglalt halászati lehetőségek tárgyalása során mindenképpen figyelembe kell venni Mauritánia olyan harmadik országokhoz fűződő kapcsolatait, amelyek szintén kihasználják kizárólagos gazdasági övezet nyújtotta halászati lehetőségeket kétoldalú vagy magán-megállapodások révén,

| J. | mivel az EUMSZ 218. cikke világos feltételeket szab meg az Európai Parlament halászati megállapodásokról szóló határozatokba való bevonására vonatkozóan, ami legitimálja az Európai Parlament arra vonatkozó óhaját, hogy részt vegyen a folyamatban, tárgyalás céljából kifejezve az új jegyzőkönyvekre vonatkozó prioritásait, |
| --- | --- |

J.

mivel az EUMSZ 218. cikke világos feltételeket szab meg az Európai Parlament halászati megállapodásokról szóló határozatokba való bevonására vonatkozóan, ami legitimálja az Európai Parlament arra vonatkozó óhaját, hogy részt vegyen a folyamatban, tárgyalás céljából kifejezve az új jegyzőkönyvekre vonatkozó prioritásait,

| K. | mivel a az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás II. melléklete szabályozza a Bizottságtól származó, az 1.2. pontban meghatározott bizalmas információk Parlamentnek történő megküldését és kezelését a parlamenti előjogok és hatáskörök gyakorlásának keretében; mivel a két intézmény a kölcsönös kötelezettségekben vállalt, a kölcsönös bizalmon alapuló, jóhiszemű együttműködés szellemében, illetve a Szerződés megfelelő rendelkezéseivel szigorú összhangban jár el, |
| --- | --- |

K.

mivel a az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás II. melléklete szabályozza a Bizottságtól származó, az 1.2. pontban meghatározott bizalmas információk Parlamentnek történő megküldését és kezelését a parlamenti előjogok és hatáskörök gyakorlásának keretében; mivel a két intézmény a kölcsönös kötelezettségekben vállalt, a kölcsönös bizalmon alapuló, jóhiszemű együttműködés szellemében, illetve a Szerződés megfelelő rendelkezéseivel szigorú összhangban jár el,

| L. | mivel a halászati ágazat kismértékű fejlődése miatt – és többek között amiatt, hogy Nouadhiboun kívül nincs halászkikötője – Mauritánia elesik attól az értéktöbblettől, amelyhez hozzájuthatna, ha halászati erőforrásait (ide sorolható a fogások feldolgozása és értékesítése is) maga aknázná ki, |
| --- | --- |

L.

mivel a halászati ágazat kismértékű fejlődése miatt – és többek között amiatt, hogy Nouadhiboun kívül nincs halászkikötője – Mauritánia elesik attól az értéktöbblettől, amelyhez hozzájuthatna, ha halászati erőforrásait (ide sorolható a fogások feldolgozása és értékesítése is) maga aknázná ki,

| M. | mivel a mauritániai halászati ágazatra vonatkozó alábbi támogatási tételek végrehajtása nem megfelelő: a part menti és kisüzemi kishalászat, valamint a halászathoz kapcsolódó iparágak modernizálása és fejlesztése; a kikötői infrastruktúra fejlesztése és a fogások kirakodási feltételeinek javítása; az akvakultúra-projektek fejlesztése; a tengeren végzett megfigyelési és felügyeleti tevékenységek javítása, |
| --- | --- |

M.

mivel a mauritániai halászati ágazatra vonatkozó alábbi támogatási tételek végrehajtása nem megfelelő: a part menti és kisüzemi kishalászat, valamint a halászathoz kapcsolódó iparágak modernizálása és fejlesztése; a kikötői infrastruktúra fejlesztése és a fogások kirakodási feltételeinek javítása; az akvakultúra-projektek fejlesztése; a tengeren végzett megfigyelési és felügyeleti tevékenységek javítása,

| 1. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság javaslatot tett az Európai Unió és Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv megújítására irányuló tárgyalások megnyitására, miközben hangsúlyozza, hogy az EU és Mauritánia közötti halászati partnerségi megállapodást csak akkor kell fenntartani, ha kiigazítása és megfelelő végrehajtása esetén kölcsönösen előnyösnek bizonyul; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság javaslatot tett az Európai Unió és Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv megújítására irányuló tárgyalások megnyitására, miközben hangsúlyozza, hogy az EU és Mauritánia közötti halászati partnerségi megállapodást csak akkor kell fenntartani, ha kiigazítása és megfelelő végrehajtása esetén kölcsönösen előnyösnek bizonyul;

| 2. | üdvözli a Bizottság azon javaslatát, amely értelmében egy emberi jogi záradék kerülne a megállapodásba; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Bizottság azon javaslatát, amely értelmében egy emberi jogi záradék kerülne a megállapodásba;

| 3. | kitart amellett, hogy bármelyik és valamennyi olyan hozzáféréssel kapcsolatos tárgyalásnak, amely az európai uniós lobogó alatt hajózó hajók Mauritánia vizeiben történő halászatára irányul, az ENSZ tengerjogi egyezményével összhangban a többletkészletek elvén kell alapulnia; különösképpen hangsúlyozza, hogy szigorú felmérést kell végezni valamennyi olyan készletet illetően, amelyre a hozzáférést igénylik, vagy amelynek járulékos kifogása valószínűsíthető; hangsúlyozza továbbá, hogy az uniós hozzáférésnek azokból a forrásokból kell származnia, amelyeket a mauritániai flottának nem áll módjában kifogni; kiemeli, hogy amennyiben a lehalászás mértékét csökkenteni kellene, először azokat a harmadik országbeli (európai uniós és egyéb) flottákat kell csökkenteni, amelyek a legnagyobb mértékű környezetkárosítást idézik elő; |
| --- | --- |

3.

kitart amellett, hogy bármelyik és valamennyi olyan hozzáféréssel kapcsolatos tárgyalásnak, amely az európai uniós lobogó alatt hajózó hajók Mauritánia vizeiben történő halászatára irányul, az ENSZ tengerjogi egyezményével összhangban a többletkészletek elvén kell alapulnia; különösképpen hangsúlyozza, hogy szigorú felmérést kell végezni valamennyi olyan készletet illetően, amelyre a hozzáférést igénylik, vagy amelynek járulékos kifogása valószínűsíthető; hangsúlyozza továbbá, hogy az uniós hozzáférésnek azokból a forrásokból kell származnia, amelyeket a mauritániai flottának nem áll módjában kifogni; kiemeli, hogy amennyiben a lehalászás mértékét csökkenteni kellene, először azokat a harmadik országbeli (európai uniós és egyéb) flottákat kell csökkenteni, amelyek a legnagyobb mértékű környezetkárosítást idézik elő;

| 4. | ragaszkodik ahhoz, hogy a többletforrások azonosítása érdekében megbízható számadatokat kapjon a harmadik országok halászati lehetőségeiről és fogásairól a mauritániai vizeken; meggyőződése szerint azon állományok esetében, amelyeken a nyugat-afrikai országokkal osztoznak, a mauritániai vizeken való halászati engedélyt meg kell tárgyalni, kellőképpen figyelembe véve az egyéb államokban alkalmazott halászati tevékenységek szintjét; |
| --- | --- |

4.

ragaszkodik ahhoz, hogy a többletforrások azonosítása érdekében megbízható számadatokat kapjon a harmadik országok halászati lehetőségeiről és fogásairól a mauritániai vizeken; meggyőződése szerint azon állományok esetében, amelyeken a nyugat-afrikai országokkal osztoznak, a mauritániai vizeken való halászati engedélyt meg kell tárgyalni, kellőképpen figyelembe véve az egyéb államokban alkalmazott halászati tevékenységek szintjét;

| 5. | jelentős aggodalommal állapítja meg, hogy az utólagos értékelés szerint Mauritánia halállományának jelentős részét túlhalászták vagy teljesen kimerítették és azt ajánlja, hogy csökkentsék ezen állományok lehalászásának mértékét; úgy véli, hogy a közös tudományos bizottság részére a feladatai ellátásához szükséges mértékű forrást kell biztosítani; bátorítja, hogy a Bizottság a fejlesztési együttműködés keretében tárgyaljon Mauritániával a mauritániai hatóságok által a saját nemzeti és harmadik országok flottáira megállapított valamennyi kvótát, valamint a túlzott flottakapacitás megszüntetését is tartalmazó hosszú távra szóló halászati irányítási terv kidolgozásáról; |
| --- | --- |

5.

jelentős aggodalommal állapítja meg, hogy az utólagos értékelés szerint Mauritánia halállományának jelentős részét túlhalászták vagy teljesen kimerítették és azt ajánlja, hogy csökkentsék ezen állományok lehalászásának mértékét; úgy véli, hogy a közös tudományos bizottság részére a feladatai ellátásához szükséges mértékű forrást kell biztosítani; bátorítja, hogy a Bizottság a fejlesztési együttműködés keretében tárgyaljon Mauritániával a mauritániai hatóságok által a saját nemzeti és harmadik országok flottáira megállapított valamennyi kvótát, valamint a túlzott flottakapacitás megszüntetését is tartalmazó hosszú távra szóló halászati irányítási terv kidolgozásáról;

| 6. | véleménye szerint valamennyi érdemleges tudományos információt – mint a közös tudományos bizottság jelentései, az uniós flották fogásaira vonatkozó adatok és a jogsértésekért kiszabott büntetések – nyilvánosságra kell hozni és továbbítani kell az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

6.

véleménye szerint valamennyi érdemleges tudományos információt – mint a közös tudományos bizottság jelentései, az uniós flották fogásaira vonatkozó adatok és a jogsértésekért kiszabott büntetések – nyilvánosságra kell hozni és továbbítani kell az Európai Parlamentnek;

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy szólítsa fel a mauritániai hatóságokat, nyújtsanak garanciákat az ellenőrzési intézkedések általuk alkalmazott értelmezésével kapcsolatban; megismétli különösen azt, hogy az uniós hajók műholdas hajómegfigyelési rendszerrel vannak ellátva, és ezzel az eszközzel kell meghatározni helyzetüket; hangsúlyozza, hogy a parttól való távolság szabad szemmel való megbecsülését be kellene tiltani, mivel bebizonyosodott, hogy ez nem megbízható és a flotta számára jogilag bizonytalan helyzetet eredményez; hangsúlyozza, hogy az alternatív módszerekről előzetesen és kölcsönösen meg kellene állapodni; úgy véli, hogy a helyzetmutató jeleket egyenesen a mauritániai hatóságok számára valós időben továbbítani kell; továbbá úgy véli, hogy a jegyzőkönyvnek ki kell kötnie, hogy amennyiben a hajó VMS-rendszere meghibásodik, azt két héten belül a hajó személyzetének meg kell javíttatnia, vagy a javítás végeztéig kérnie kell halászati engedélye felfüggesztését; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a Bizottságot, hogy szólítsa fel a mauritániai hatóságokat, nyújtsanak garanciákat az ellenőrzési intézkedések általuk alkalmazott értelmezésével kapcsolatban; megismétli különösen azt, hogy az uniós hajók műholdas hajómegfigyelési rendszerrel vannak ellátva, és ezzel az eszközzel kell meghatározni helyzetüket; hangsúlyozza, hogy a parttól való távolság szabad szemmel való megbecsülését be kellene tiltani, mivel bebizonyosodott, hogy ez nem megbízható és a flotta számára jogilag bizonytalan helyzetet eredményez; hangsúlyozza, hogy az alternatív módszerekről előzetesen és kölcsönösen meg kellene állapodni; úgy véli, hogy a helyzetmutató jeleket egyenesen a mauritániai hatóságok számára valós időben továbbítani kell; továbbá úgy véli, hogy a jegyzőkönyvnek ki kell kötnie, hogy amennyiben a hajó VMS-rendszere meghibásodik, azt két héten belül a hajó személyzetének meg kell javíttatnia, vagy a javítás végeztéig kérnie kell halászati engedélye felfüggesztését;

| 8. | kifejezi aggodalmát az uniós hajók mauritániai hatóságok által végzett illegális átvizsgálását illetően, amely visszatérő problémát jelent; megkérdőjelezi, hogy a mauritániai hatóságok eleget tesznek a jegyzőkönyv II. mellékletének VI. fejezetében, különösen a hajók átvizsgálása során követendő eljárásokról szóló (3) bekezdésében foglaltaknak; |
| --- | --- |

8.

kifejezi aggodalmát az uniós hajók mauritániai hatóságok által végzett illegális átvizsgálását illetően, amely visszatérő problémát jelent; megkérdőjelezi, hogy a mauritániai hatóságok eleget tesznek a jegyzőkönyv II. mellékletének VI. fejezetében, különösen a hajók átvizsgálása során követendő eljárásokról szóló (3) bekezdésében foglaltaknak;

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy párhuzamosan tárgyalja a különböző hajótípusok halászati lehetőségeit és az egyes esetekre alkalmazandó műszaki előírásokat annak érdekében, hogy elkerülhesse a túlságosan alacsony kihasználtságot, illetve azokat a helyzeteket, ahol a halászat műszaki okokból lehetetlenné válik, ami jelentős bevételkieséssel jár; sürgősen kéri a Bizottságtól annak biztosítását, hogy a halászati partnerségi megállapodás hatálya alá tartozó halászati tevékenységekre ugyanazok a fenntarthatósági, illetve a szelektivitáshoz kapcsolódó kritériumok vonatkozzanak, mint az uniós vizeken folytatott halászatra; kéri a Bizottságot, hogy kezdeményezzen párbeszédet Mauritániával egy olyan felelősségteljes halászati politika kidolgozása és további fejlesztése céljából, amely mind a konzervációs célú követelményeknek, mind a halászati erőforrások gazdasági fejlesztésének előmozdításával kapcsolatos célnak eleget tesz; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy párhuzamosan tárgyalja a különböző hajótípusok halászati lehetőségeit és az egyes esetekre alkalmazandó műszaki előírásokat annak érdekében, hogy elkerülhesse a túlságosan alacsony kihasználtságot, illetve azokat a helyzeteket, ahol a halászat műszaki okokból lehetetlenné válik, ami jelentős bevételkieséssel jár; sürgősen kéri a Bizottságtól annak biztosítását, hogy a halászati partnerségi megállapodás hatálya alá tartozó halászati tevékenységekre ugyanazok a fenntarthatósági, illetve a szelektivitáshoz kapcsolódó kritériumok vonatkozzanak, mint az uniós vizeken folytatott halászatra; kéri a Bizottságot, hogy kezdeményezzen párbeszédet Mauritániával egy olyan felelősségteljes halászati politika kidolgozása és további fejlesztése céljából, amely mind a konzervációs célú követelményeknek, mind a halászati erőforrások gazdasági fejlesztésének előmozdításával kapcsolatos célnak eleget tesz;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a FAO felelősségteljes halgazdálkodásra vonatkozó magatartási kódexének tiszteletben tartását, különös tekintettel a kisüzemi halászok mauritániai vizekhez való kedvezményes hozzáférésének biztosítására tett kötelezettségvállalásra; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a FAO felelősségteljes halgazdálkodásra vonatkozó magatartási kódexének tiszteletben tartását, különös tekintettel a kisüzemi halászok mauritániai vizekhez való kedvezményes hozzáférésének biztosítására tett kötelezettségvállalásra;

| 11. | bátorítja Mauritániát, hogy ratifikálja a vonatkozó nemzetközi halászati eszközöket, például a kikötő szerinti államok egyezményét és az ENSZ halállományokról szóló egyezményét; |
| --- | --- |

11.

bátorítja Mauritániát, hogy ratifikálja a vonatkozó nemzetközi halászati eszközöket, például a kikötő szerinti államok egyezményét és az ENSZ halállományokról szóló egyezményét;

| 12. | úgy véli, hogy az EU és a harmadik országok közötti halászati megállapodások megkötése előtt kiterjedt vitát kell folytatni az érintett országban, biztosítva a lakosság, a civil szervezetek és a nemzeti parlamentek részvételét, ezzel is előmozdítva az átláthatóságot és a magasabb szintű demokráciát; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az EU és a harmadik országok közötti halászati megállapodások megkötése előtt kiterjedt vitát kell folytatni az érintett országban, biztosítva a lakosság, a civil szervezetek és a nemzeti parlamentek részvételét, ezzel is előmozdítva az átláthatóságot és a magasabb szintű demokráciát;

| 13. | úgy gondolja, hogy a mauritániai vizek halállományaihoz való hozzáférésért fizetett összeget egyértelműen szét kell választani a mauritániai többéves halászati programra irányuló finanszírozástól abból a szempontból, hogy a halászati lehetőségek bármiféle csökkentése semmiképpen ne vezessen a többéves programra kiutalt uniós támogatások csökkenéséhez; |
| --- | --- |

13.

úgy gondolja, hogy a mauritániai vizek halállományaihoz való hozzáférésért fizetett összeget egyértelműen szét kell választani a mauritániai többéves halászati programra irányuló finanszírozástól abból a szempontból, hogy a halászati lehetőségek bármiféle csökkentése semmiképpen ne vezessen a többéves programra kiutalt uniós támogatások csökkenéséhez;

| 14. | továbbá úgy véli, hogy a mauritániai többéves halászati programra irányuló pénzügyi támogatásnak összhangban kell lennie a mauritániai halászat fenntartható fejlődésével, különösen az igazgatást illetően (kutatás, felügyelet, az érdekeltek részvételi mechanizmusa, infrastruktúra stb.), amint azt az Unió és Mauritánia közötti együttműködési és fejlesztési keret is leszögezi; fenntartja, hogy a halászati partnerségi megállapodásból származó pénzügyi támogatásnak segítenie és fokoznia kell az Unió fejlesztési együttműködési célkitűzéseit annak érdekében, hogy az EUMSZ 208. cikke értelmében végrehajtsa uniós jogi kötelezettségét a fejlesztési célú koherenciával kapcsolatban, a fejlesztési célú szakpolitikai koherencia biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

14.

továbbá úgy véli, hogy a mauritániai többéves halászati programra irányuló pénzügyi támogatásnak összhangban kell lennie a mauritániai halászat fenntartható fejlődésével, különösen az igazgatást illetően (kutatás, felügyelet, az érdekeltek részvételi mechanizmusa, infrastruktúra stb.), amint azt az Unió és Mauritánia közötti együttműködési és fejlesztési keret is leszögezi; fenntartja, hogy a halászati partnerségi megállapodásból származó pénzügyi támogatásnak segítenie és fokoznia kell az Unió fejlesztési együttműködési célkitűzéseit annak érdekében, hogy az EUMSZ 208. cikke értelmében végrehajtsa uniós jogi kötelezettségét a fejlesztési célú koherenciával kapcsolatban, a fejlesztési célú szakpolitikai koherencia biztosítása érdekében;

| 15. | szükségesnek tartja a fejlesztési együttműködéssel és a mauritániai halászati ágazatra vonatkozó támogatási tételekkel kapcsolatos célkitűzések elégtelen megvalósulásának átfogó és kimerítő értékelését; hangsúlyozza, hogy az értékelésbe be kell vonni a mauritániai hatóságokat is; |
| --- | --- |

15.

szükségesnek tartja a fejlesztési együttműködéssel és a mauritániai halászati ágazatra vonatkozó támogatási tételekkel kapcsolatos célkitűzések elégtelen megvalósulásának átfogó és kimerítő értékelését; hangsúlyozza, hogy az értékelésbe be kell vonni a mauritániai hatóságokat is;

| 16. | úgy véli, hogy a halászati partnerségi megállapodásnak hatékony felügyeleti mechanizmusokat kell tartalmaznia annak biztosítására, hogy a fejlesztésre és különösen a halászati ágazati infrastruktúra kiépítésére elkülönített forrásokat megfelelő módon használják fel; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a halászati partnerségi megállapodásnak hatékony felügyeleti mechanizmusokat kell tartalmaznia annak biztosítására, hogy a fejlesztésre és különösen a halászati ágazati infrastruktúra kiépítésére elkülönített forrásokat megfelelő módon használják fel;

| 17. | üdvözli a távolsági regionális tanácsadó bizottság hajlandóságát arra, hogy a hajótulajdonosokat a fogások értéke méltányos részének megfizetésére kötelezze; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a távolsági regionális tanácsadó bizottság hajlandóságát arra, hogy a hajótulajdonosokat a fogások értéke méltányos részének megfizetésére kötelezze;

| 18. | elismeri az EU és egyes tagállamai által Mauritániában végrehajtott jelentős beruházásokat, ám nagyobb erőfeszítésekre szólít fel mind a Bizottság, mind a tagállamok részéről a pénzügyi hozzájárulás jobb koordinációjának megvalósítása céljából, Mauritánia fejlesztése terén a valódi koordináció elérése és a koordináció hiányából eredő átfedések elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

18.

elismeri az EU és egyes tagállamai által Mauritániában végrehajtott jelentős beruházásokat, ám nagyobb erőfeszítésekre szólít fel mind a Bizottság, mind a tagállamok részéről a pénzügyi hozzájárulás jobb koordinációjának megvalósítása céljából, Mauritánia fejlesztése terén a valódi koordináció elérése és a koordináció hiányából eredő átfedések elkerülése érdekében;

| 19. | véleménye szerint és a jelenlegi jegyzőkönyv 6. cikke (3) bekezdésében foglaltak értelmében az Uniónak, amilyen gyorsan csak lehet támogatást kellene nyújtania Mauritánia középső és déli tengerparti területein – többek között, de nem kizárólag Nouakchotton – a fogások kirakodásához szükséges megfelelő létesítmények építéséhez, lehetővé téve ezáltal, hogy a mauritániai vizeken fogott halat a jelenlegi leginkább alkalmazott gyakorlattól eltérően ne a külföldi, hanem a mauritániai kikötőkben rakodják ki; úgy véli, hogy ez megnöveli a helyi halfogyasztás mértékét és támogatja a helyi foglalkoztatást; |
| --- | --- |

19.

véleménye szerint és a jelenlegi jegyzőkönyv 6. cikke (3) bekezdésében foglaltak értelmében az Uniónak, amilyen gyorsan csak lehet támogatást kellene nyújtania Mauritánia középső és déli tengerparti területein – többek között, de nem kizárólag Nouakchotton – a fogások kirakodásához szükséges megfelelő létesítmények építéséhez, lehetővé téve ezáltal, hogy a mauritániai vizeken fogott halat a jelenlegi leginkább alkalmazott gyakorlattól eltérően ne a külföldi, hanem a mauritániai kikötőkben rakodják ki; úgy véli, hogy ez megnöveli a helyi halfogyasztás mértékét és támogatja a helyi foglalkoztatást;

| 20. | úgy véli, hogy a hajóroncsok eltávolításával és a legfontosabb kikötő, Nouadhibou modernizációjával egybekötött fejlesztések hozzájárulnak az uniós flotta hatékonyabb működéséhez, megkönnyítik a tőkebeáramlást és fokozzák a halászati partnerségi megállapodás helyi gazdaságra gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a hajóroncsok eltávolításával és a legfontosabb kikötő, Nouadhibou modernizációjával egybekötött fejlesztések hozzájárulnak az uniós flotta hatékonyabb működéséhez, megkönnyítik a tőkebeáramlást és fokozzák a halászati partnerségi megállapodás helyi gazdaságra gyakorolt hatását;

| 21. | kiemeli, hogy az Európai Parlamentet teljes mértékben be kell vonni a tárgyalási folyamatokba és az új jegyzőkönyv működésének hosszú távú nyomon követésébe az EUMSZ által előírt, a Parlament teljes körű és azonnali tájékoztatására vonatkozó kötelezettségek betartásával; emlékeztet arra a meggyőződésére, hogy az Európai Parlamentnek képviseltetnie kell magát a halászati megállapodások kapcsán tervezett vegyes bizottsági üléseken és ragaszkodik ahhoz, hogy a civil társadalom, valamint az uniós és mauritániai halászati ágazat képviselői is részt vegyenek ezeken az üléseken; |
| --- | --- |

21.

kiemeli, hogy az Európai Parlamentet teljes mértékben be kell vonni a tárgyalási folyamatokba és az új jegyzőkönyv működésének hosszú távú nyomon követésébe az EUMSZ által előírt, a Parlament teljes körű és azonnali tájékoztatására vonatkozó kötelezettségek betartásával; emlékeztet arra a meggyőződésére, hogy az Európai Parlamentnek képviseltetnie kell magát a halászati megállapodások kapcsán tervezett vegyes bizottsági üléseken és ragaszkodik ahhoz, hogy a civil társadalom, valamint az uniós és mauritániai halászati ágazat képviselői is részt vegyenek ezeken az üléseken;

| 22. | kéri a Bizottságot, hogy bocsássa a Parlament rendelkezésére a hatályos jegyzőkönyv nem minősített dokumentumként kezelt utólagos értékelését, hogy a képviselők a kellő információk birtokában ítélhessék meg, hogy az e megállapodáshoz kitűzött célok teljesültek-e, és ennek függvényében helyénvaló-e jóváhagyásukat adni a jegyzőkönyv megújításához; |
| --- | --- |

22.

kéri a Bizottságot, hogy bocsássa a Parlament rendelkezésére a hatályos jegyzőkönyv nem minősített dokumentumként kezelt utólagos értékelését, hogy a képviselők a kellő információk birtokában ítélhessék meg, hogy az e megállapodáshoz kitűzött célok teljesültek-e, és ennek függvényében helyénvaló-e jóváhagyásukat adni a jegyzőkönyv megújításához;

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a tagállamok kormányainak, valamint a mauritániai kormánynak. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a tagállamok kormányainak, valamint a mauritániai kormánynak.

---

(1)  HL L 343., 2006.12.8., 1. o.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/99 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/99

---

2011. május 12., csütörtökKözbeszerzés

P7_TA(2011)0233

Az Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az állami megrendelések uniós és harmadik országbeli piacaihoz való egyenlő hozzáférésről és a közbeszerzések koncessziókra is kiterjedő jogi kereteinek felülvizsgálatáról

2012/C 377 E/12

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásairól szóló 2004/18/EK és 2004/17/EK irányelvekre, valamint a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárásokról szóló 89/665/EGK, 92/13/EGK és 2007/66/EK irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásairól szóló 2004/18/EK és 2004/17/EK irányelvekre, valamint a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárásokról szóló 89/665/EGK, 92/13/EGK és 2007/66/EK irányelvre,

| — | tekintettel a közbeszerzéseket érintő új fejleményekről szóló, 2010. május 18-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közbeszerzéseket érintő új fejleményekről szóló, 2010. május 18-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Mario Monti professzor által az Európai Bizottság elnöke, José Manuel Barroso számára készített „Az egységes piac új stratégiája – Európa gazdasága és társadalma szolgálatában” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mario Monti professzor által az Európai Bizottság elnöke, José Manuel Barroso számára készített „Az egységes piac új stratégiája – Európa gazdasága és társadalma szolgálatában” című jelentésre,

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért” című bizottsági közleményre (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért” című bizottsági közleményre (COM(2010)0608),

| — | tekintettel az Európai Bizottság „Az EU közbeszerzési politikájának modernizálása – Egy hatékonyabb európai beszerzési piac felé” című zöld könyvére (COM(2011)0015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „Az EU közbeszerzési politikájának modernizálása – Egy hatékonyabb európai beszerzési piac felé” című zöld könyvére (COM(2011)0015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a közbeszerzési piac zavartalan működése alapvető fontosságú az egységes piac előmozdítása, az innováció ösztönzése, a növekedés, a foglalkoztatás és a versenyképesség támogatása, Unió-szerte a magasabb fokú környezet- és éghajlat-védelem, valamint a szociális jogok védelmének elősegítése, továbbá az állami hatóságok, a polgárok és az adófizetők számára optimális érték biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

A.

mivel a közbeszerzési piac zavartalan működése alapvető fontosságú az egységes piac előmozdítása, az innováció ösztönzése, a növekedés, a foglalkoztatás és a versenyképesség támogatása, Unió-szerte a magasabb fokú környezet- és éghajlat-védelem, valamint a szociális jogok védelmének elősegítése, továbbá az állami hatóságok, a polgárok és az adófizetők számára optimális érték biztosítása érdekében,

| B. | mivel különösen a pénzügyi és gazdasági válságból való kilábalás és a jövőbeni válságok elleni védekezés szempontjából a közbeszerzés meghatározó fontosságú, hiszen katalizátor szerepét tölti be az Unió gazdaságának újjáéledése, és következésképpen az uniós foglalkoztatottság és jólét számára, |
| --- | --- |

B.

mivel különösen a pénzügyi és gazdasági válságból való kilábalás és a jövőbeni válságok elleni védekezés szempontjából a közbeszerzés meghatározó fontosságú, hiszen katalizátor szerepét tölti be az Unió gazdaságának újjáéledése, és következésképpen az uniós foglalkoztatottság és jólét számára,

| C. | mivel a közbeszerzések jogi keretei optimalizálásának szilárd és jól átgondolt folyamata életbevágóan fontos az Unió polgárainak, fogyasztóinak és vállalkozásainak jóléte, valamint a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, és így az Unió egészének elfogadottsága szempontjából, |
| --- | --- |

C.

mivel a közbeszerzések jogi keretei optimalizálásának szilárd és jól átgondolt folyamata életbevágóan fontos az Unió polgárainak, fogyasztóinak és vállalkozásainak jóléte, valamint a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, és így az Unió egészének elfogadottsága szempontjából,

| D. | mivel tekintettel az uniós közbeszerzési törvény felülvizsgálatában érintett számos kérdésre, különböző prioritásokat kell megvalósítani, ami a sürgősséget és a tematikus összefüggést illeti, figyelembe véve a jelenlegi uniós és nemzetközi szintű politikai fejleményeket, |
| --- | --- |

D.

mivel tekintettel az uniós közbeszerzési törvény felülvizsgálatában érintett számos kérdésre, különböző prioritásokat kell megvalósítani, ami a sürgősséget és a tematikus összefüggést illeti, figyelembe véve a jelenlegi uniós és nemzetközi szintű politikai fejleményeket,

| E. | mivel a közbeszerzés hagyományos kereteit érintő átfogó kérdések és a koncessziók ehhez szorosan kapcsolódó témaköre az érdekelt felekkel történő következetes konzultációra alapozott koherens értékelést tesz szükségessé, |
| --- | --- |

E.

mivel a közbeszerzés hagyományos kereteit érintő átfogó kérdések és a koncessziók ehhez szorosan kapcsolódó témaköre az érdekelt felekkel történő következetes konzultációra alapozott koherens értékelést tesz szükségessé,

| F. | mivel az uniós és harmadik országbeli közbeszerzési piacokon az egyenlő elbánás és a tisztességes verseny biztosításának érzékeny témája minél előbb nagyobb politikai figyelmet kíván meg, különös tekintettel az olyan problémákra, mint a harmadik országok állami megrendeléseinek piacaihoz való hozzáférés, a Kereskedelmi Világszervezet kormányzati beszerzési megállapodásának (GPA) felülvizsgálatáról szóló tárgyalások lassú előrehaladása valamint számos harmadik ország egyértelmű vonakodása az e megállapodáshoz való csatlakozástól, |
| --- | --- |

F.

mivel az uniós és harmadik országbeli közbeszerzési piacokon az egyenlő elbánás és a tisztességes verseny biztosításának érzékeny témája minél előbb nagyobb politikai figyelmet kíván meg, különös tekintettel az olyan problémákra, mint a harmadik országok állami megrendeléseinek piacaihoz való hozzáférés, a Kereskedelmi Világszervezet kormányzati beszerzési megállapodásának (GPA) felülvizsgálatáról szóló tárgyalások lassú előrehaladása valamint számos harmadik ország egyértelmű vonakodása az e megállapodáshoz való csatlakozástól,

| 1. | hivatkozik a közbeszerzéseket érintő új fejleményekről szóló 2010. május 18-i állásfoglalásában szereplő megjegyzéseire, és különösen a fenti állásfoglalás 46. bekezdésére, amely kimondja, hogy miközben globális szinten erőteljesen érvel a protekcionista intézkedések alkalmazása ellen közbeszerzések terén, szilárdan hisz a viszonosság, a kölcsönös előnyök és az arányosság elveinek érvényesítésében az adott területen, és felszólítja a Bizottságot, hogy mielőtt bármilyen újabb jogszabályi javaslatot tenne a közbeszerzések területén, végezzen részletes elemzést az Unió közbeszerzési piacainak egyes részeihez való hozzáférést érintő arányos és célzott korlátozások lehetséges előnyeiről és a problémákról, továbbá hatástanulmányt arról, hogy a korlátozások alkalmazása mikor lehetséges, valamint az ilyen eszköz bevezetéséhez szükséges jogalapra vonatkozó értékelést azon kereskedelmi partnerek szempontjából, amelyek az uniós piac nyitottságát élvezik, ugyanakkor saját piacaikat nem szándékoznak megnyitni az uniós vállalkozások előtt, és eközben továbbra is ösztönözze az Unió partnereit, hogy ajánljanak fel viszonos és arányos piaci hozzáférési megállapodásokat az európai vállalkozások számára; |
| --- | --- |

1.

hivatkozik a közbeszerzéseket érintő új fejleményekről szóló 2010. május 18-i állásfoglalásában szereplő megjegyzéseire, és különösen a fenti állásfoglalás 46. bekezdésére, amely kimondja, hogy miközben globális szinten erőteljesen érvel a protekcionista intézkedések alkalmazása ellen közbeszerzések terén, szilárdan hisz a viszonosság, a kölcsönös előnyök és az arányosság elveinek érvényesítésében az adott területen, és felszólítja a Bizottságot, hogy mielőtt bármilyen újabb jogszabályi javaslatot tenne a közbeszerzések területén, végezzen részletes elemzést az Unió közbeszerzési piacainak egyes részeihez való hozzáférést érintő arányos és célzott korlátozások lehetséges előnyeiről és a problémákról, továbbá hatástanulmányt arról, hogy a korlátozások alkalmazása mikor lehetséges, valamint az ilyen eszköz bevezetéséhez szükséges jogalapra vonatkozó értékelést azon kereskedelmi partnerek szempontjából, amelyek az uniós piac nyitottságát élvezik, ugyanakkor saját piacaikat nem szándékoznak megnyitni az uniós vállalkozások előtt, és eközben továbbra is ösztönözze az Unió partnereit, hogy ajánljanak fel viszonos és arányos piaci hozzáférési megállapodásokat az európai vállalkozások számára;

| 2. | azon a véleményen van, hogy a pozitív viszonosság és az átláthatóság elve valóban biztosítani fogja a nyitottabb közbeszerzési piacok létrejöttét és ezáltal elkerülhető lesz a rendelkezésre álló összes meglévő eszközt felhasználó, protekcionista intézkedések alkalmazása; |
| --- | --- |

2.

azon a véleményen van, hogy a pozitív viszonosság és az átláthatóság elve valóban biztosítani fogja a nyitottabb közbeszerzési piacok létrejöttét és ezáltal elkerülhető lesz a rendelkezésre álló összes meglévő eszközt felhasználó, protekcionista intézkedések alkalmazása;

| 3. | kéri ezért, hogy a Bizottság közöljön adatokat arról, mennyire nyitottak a közbeszerzések, és biztosítsa a viszonosságot a többi iparosodott országgal és a jelentősebb felemelkedő gazdaságokkal; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen módon javítható az európai vállalkozások hozzáférése az EU-n kívüli közbeszerzési piacokhoz, hogy az európai és a külföldi vállalkozások azonos esélyekkel versenyezhessenek a közbeszerzési szerződések elnyeréséért; általánosabban megfogalmazva azt javasolja, hogy az Unió részvételével kötött, jövőbeni kereskedelmi megállapodások tartalmazzanak a fenntartható fejlődésről szóló fejezetet is, amely a multinacionális vállalatoknak szóló OECD-iránymutatások 2010-es frissített változatában meghatározott vállalati társadalmi felelősségvállalás elvein alapul; |
| --- | --- |

3.

kéri ezért, hogy a Bizottság közöljön adatokat arról, mennyire nyitottak a közbeszerzések, és biztosítsa a viszonosságot a többi iparosodott országgal és a jelentősebb felemelkedő gazdaságokkal; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen módon javítható az európai vállalkozások hozzáférése az EU-n kívüli közbeszerzési piacokhoz, hogy az európai és a külföldi vállalkozások azonos esélyekkel versenyezhessenek a közbeszerzési szerződések elnyeréséért; általánosabban megfogalmazva azt javasolja, hogy az Unió részvételével kötött, jövőbeni kereskedelmi megállapodások tartalmazzanak a fenntartható fejlődésről szóló fejezetet is, amely a multinacionális vállalatoknak szóló OECD-iránymutatások 2010-es frissített változatában meghatározott vállalati társadalmi felelősségvállalás elvein alapul;

| 4. | meg van győződve arról, hogy az új protekcionista intézkedések elkerülése érdekében, amelyek Unió exportőreinek érdekeit az állami megrendelések piacán túl is sérthetik, a Bizottságnak olyan megfelelő intézkedéseket kell keresnie, amelyek nem adnak teret az uniós vagy nemzeti ellenintézkedéseknek, és ugyanakkor a közbeszerzések terén alkalmazott megfelelő eszközökön alapulnak; |
| --- | --- |

4.

meg van győződve arról, hogy az új protekcionista intézkedések elkerülése érdekében, amelyek Unió exportőreinek érdekeit az állami megrendelések piacán túl is sérthetik, a Bizottságnak olyan megfelelő intézkedéseket kell keresnie, amelyek nem adnak teret az uniós vagy nemzeti ellenintézkedéseknek, és ugyanakkor a közbeszerzések terén alkalmazott megfelelő eszközökön alapulnak;

| 5. | e tekintetben arra szólítja fel a Bizottságot, hogy értékelje a különösen alacsony árajánlatokhoz kapcsolódó problémákat, és javasoljon megfelelő megoldásokat; |
| --- | --- |

5.

e tekintetben arra szólítja fel a Bizottságot, hogy értékelje a különösen alacsony árajánlatokhoz kapcsolódó problémákat, és javasoljon megfelelő megoldásokat;

| 6. | javasolja a szerződő hatóságoknak, hogy a rendellenesen alacsony árajánlatok esetén időben nyújtsanak elegendő információt a többi ajánlattevő számára, hogy lehetőségük legyen megítélni, van-e alapja egy felülvizsgálati eljárás kezdeményezésének; |
| --- | --- |

6.

javasolja a szerződő hatóságoknak, hogy a rendellenesen alacsony árajánlatok esetén időben nyújtsanak elegendő információt a többi ajánlattevő számára, hogy lehetőségük legyen megítélni, van-e alapja egy felülvizsgálati eljárás kezdeményezésének;

| 7. | sürgős szükségességét látja annak, hogy az Unió magasabb fokú koherenciát érjen el az uniós közös külkereskedelmi politika és a tagállamok azon gyakorlata között, hogy az uniós vállalkozások és az uniós tagállamokban hatályos munkaügyi, szociális és környezetvédelmi előírások kárára azon vállalkozások kivételesen alacsony árajánlatait fogadják el, amelyek származási országai nem aláírói a GPA-nak; |
| --- | --- |

7.

sürgős szükségességét látja annak, hogy az Unió magasabb fokú koherenciát érjen el az uniós közös külkereskedelmi politika és a tagállamok azon gyakorlata között, hogy az uniós vállalkozások és az uniós tagállamokban hatályos munkaügyi, szociális és környezetvédelmi előírások kárára azon vállalkozások kivételesen alacsony árajánlatait fogadják el, amelyek származási országai nem aláírói a GPA-nak;

| 8. | tekintettel a Bizottságnak az Unió közbeszerzési politikájának modernizálásáról szóló zöld könyvében feltett 114. számú kérdésre, amely a zöld könyvben felvetett sokféle kérdés fontosságának rangsorolására vonatkozik, támogatja a tisztességes, nyitott és kiegyensúlyozott piaci hozzáférés szükségességével kapcsolatos, hatékony megoldások megtalálásának fontosságát, ugyanakkor más sürgető problémák haladéktalan kezelését, ilyen például a szabályok egyszerűsítése és érthetővé tétele, a kkv-k közbeszerzési szerződésekhez való hozzáférése, az innováció közbeszerzésekbe való beemelése, majd ezt követően a közbeszerzés felülvizsgálatával kapcsolatos más szempontok vizsgálata a koncessziókra való tekintettel; következésképpen arra szólítja fel a Bizottságot, hogy első lépésként a szabályok egyszerűsítése, az állami megrendelések piacaihoz való kiegyenlített hozzáférés, a kkv-k hozzáférésének javítása kérdésével foglalkozzon, és második lépésként végezze el a közbeszerzés és a koncessziók felülvizsgálatát annak érdekében, hogy lehetővé váljon nemcsak az Európai Parlament és a tagállamok, de a polgárok és a vállalkozások szükséges és megfelelő részvétele azzal a céllal, hogy az Unió általános jólétére oly jelentős hatással lévő, fontos, az egységes piacot érintő ügyek mindegyike megkapja a szükséges elismerést; |
| --- | --- |

8.

tekintettel a Bizottságnak az Unió közbeszerzési politikájának modernizálásáról szóló zöld könyvében feltett 114. számú kérdésre, amely a zöld könyvben felvetett sokféle kérdés fontosságának rangsorolására vonatkozik, támogatja a tisztességes, nyitott és kiegyensúlyozott piaci hozzáférés szükségességével kapcsolatos, hatékony megoldások megtalálásának fontosságát, ugyanakkor más sürgető problémák haladéktalan kezelését, ilyen például a szabályok egyszerűsítése és érthetővé tétele, a kkv-k közbeszerzési szerződésekhez való hozzáférése, az innováció közbeszerzésekbe való beemelése, majd ezt követően a közbeszerzés felülvizsgálatával kapcsolatos más szempontok vizsgálata a koncessziókra való tekintettel; következésképpen arra szólítja fel a Bizottságot, hogy első lépésként a szabályok egyszerűsítése, az állami megrendelések piacaihoz való kiegyenlített hozzáférés, a kkv-k hozzáférésének javítása kérdésével foglalkozzon, és második lépésként végezze el a közbeszerzés és a koncessziók felülvizsgálatát annak érdekében, hogy lehetővé váljon nemcsak az Európai Parlament és a tagállamok, de a polgárok és a vállalkozások szükséges és megfelelő részvétele azzal a céllal, hogy az Unió általános jólétére oly jelentős hatással lévő, fontos, az egységes piacot érintő ügyek mindegyike megkapja a szükséges elismerést;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0173.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/101 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/101

---

2011. május 12., csütörtökAz olaj árának emelkedéséből adódó válság az európai halászati ágazatban

P7_TA(2011)0234

Az Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az európai halászati ágazatban a kőolajárak emelkedése miatt bekövetkezett válságról

2012/C 377 E/13

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az energia ára fontos költségtényező a halászati ágazatban és a halászati tevékenység költsége erősen függ a kőolajártól, |
| --- | --- |

A.

mivel az energia ára fontos költségtényező a halászati ágazatban és a halászati tevékenység költsége erősen függ a kőolajártól,

| B. | mivel a közelmúltbeli kőolajár-emelkedés csökkentette a halászati ágazat gazdasági életképességét, és ma sok halásznak okoz fejtörést, hogy hogyan ellensúlyozza ezt a többletköltséget, mivel a kőolajár emelkedése közvetlenül befolyásolja a halászok jövedelmét, |
| --- | --- |

B.

mivel a közelmúltbeli kőolajár-emelkedés csökkentette a halászati ágazat gazdasági életképességét, és ma sok halásznak okoz fejtörést, hogy hogyan ellensúlyozza ezt a többletköltséget, mivel a kőolajár emelkedése közvetlenül befolyásolja a halászok jövedelmét,

| C. | mivel a halászati ágazatban foglalkoztatottak jövedelme és bére számos tényező – például a halászat rendszertelen jellege, az alkalmazott marketingstratégiák, valamint az első értékesítéskor történő árképzés módja – miatt bizonytalan, ezért a nemzeti és közösségi költségvetési forrásokból nyújtott támogatások egyes formáit fenn kell tartani; |
| --- | --- |

C.

mivel a halászati ágazatban foglalkoztatottak jövedelme és bére számos tényező – például a halászat rendszertelen jellege, az alkalmazott marketingstratégiák, valamint az első értékesítéskor történő árképzés módja – miatt bizonytalan, ezért a nemzeti és közösségi költségvetési forrásokból nyújtott támogatások egyes formáit fenn kell tartani;

| D. | mivel a pénzügyi és gazdasági válság súlyosan érinti az ipari ágazatokat és különösen a kis- és középvállalkozásokat, továbbá az elsődleges és másodlagos szektorban veszélybe sodorja a vállalkozások tevékenységét és a foglalkoztatást, |
| --- | --- |

D.

mivel a pénzügyi és gazdasági válság súlyosan érinti az ipari ágazatokat és különösen a kis- és középvállalkozásokat, továbbá az elsődleges és másodlagos szektorban veszélybe sodorja a vállalkozások tevékenységét és a foglalkoztatást,

| E. | mivel a Bizottság a múltban átmeneti vészintézkedéseket fogadott el, valahányszor a halászati ágazat nehéz helyzetbe került az üzemanyagárak emelkedése miatt, |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság a múltban átmeneti vészintézkedéseket fogadott el, valahányszor a halászati ágazat nehéz helyzetbe került az üzemanyagárak emelkedése miatt,

| F. | mivel a halászati és akvakultúra-termékek árát a kínálat és a kereslet közötti egyensúly határozza meg, és mivel az Európai Unió belső piacának ellátása terén jelentős mértékben (60 %) függ a harmadik országokból származó behozataltól, a termelők csak nagyon csekély vagy semmilyen mértékben nem képesek befolyásolni a halászati termékek árszínvonalát, |
| --- | --- |

F.

mivel a halászati és akvakultúra-termékek árát a kínálat és a kereslet közötti egyensúly határozza meg, és mivel az Európai Unió belső piacának ellátása terén jelentős mértékben (60 %) függ a harmadik országokból származó behozataltól, a termelők csak nagyon csekély vagy semmilyen mértékben nem képesek befolyásolni a halászati termékek árszínvonalát,

| G. | mivel a Bizottság engedélyezi a tagállamoknak, hogy de minimis, vagyis kedvezményezettenként és hároméves időszakonként 30 000 eurót meg nem haladó támogatást nyújtsanak halászati vállalkozásoknak, |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság engedélyezi a tagállamoknak, hogy de minimis, vagyis kedvezményezettenként és hároméves időszakonként 30 000 eurót meg nem haladó támogatást nyújtsanak halászati vállalkozásoknak,

| 1. | aggodalmát fejezi ki a sok európai halászt érintő nehéz gazdasági helyzet láttán, amelyet tovább súlyosbított az üzemanyagárak emelkedése; támogatásáról biztosítja az uniós halászokat, és kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyék meg a megfelelő intézkedéseket a halászok munkájának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

1.

aggodalmát fejezi ki a sok európai halászt érintő nehéz gazdasági helyzet láttán, amelyet tovább súlyosbított az üzemanyagárak emelkedése; támogatásáról biztosítja az uniós halászokat, és kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyék meg a megfelelő intézkedéseket a halászok munkájának megkönnyítése érdekében;

| 2. | kéri a Bizottságot, hogy fogadjon el vészintézkedéseket az európai halászok súlyos gazdasági nehézségeinek enyhítésére, figyelembe véve a számos országban kialakult pénzügyi nehézségeket is; |
| --- | --- |

2.

kéri a Bizottságot, hogy fogadjon el vészintézkedéseket az európai halászok súlyos gazdasági nehézségeinek enyhítésére, figyelembe véve a számos országban kialakult pénzügyi nehézségeket is;

| 3. | kéri a Bizottságot, hogy a de minimis támogatásokra vállalkozásonként hároméves átmeneti időszakra megállapított 30 000 eurós küszöböt emelje 60 000 euróra, biztosítva ugyanakkor, hogy ez ne veszélyeztesse a környezeti és társadalmi fenntarthatóságot, és ne torzuljon a tagállamok közötti verseny; |
| --- | --- |

3.

kéri a Bizottságot, hogy a de minimis támogatásokra vállalkozásonként hároméves átmeneti időszakra megállapított 30 000 eurós küszöböt emelje 60 000 euróra, biztosítva ugyanakkor, hogy ez ne veszélyeztesse a környezeti és társadalmi fenntarthatóságot, és ne torzuljon a tagállamok közötti verseny;

| 4. | hangsúlyozza, hogy ki kell aknázni a Közösség halászati költségvetése kínálta valamennyi lehetőséget és pénzügyi mozgásteret az ágazat támogatására irányuló vészintézkedések finanszírozása érdekében, hogy az ágazat az egyéb jellegű intézkedések végrehajtásáig képes legyen úrrá lenni az üzemanyagárak növekedéséből adódó nehézségeken; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy ki kell aknázni a Közösség halászati költségvetése kínálta valamennyi lehetőséget és pénzügyi mozgásteret az ágazat támogatására irányuló vészintézkedések finanszírozása érdekében, hogy az ágazat az egyéb jellegű intézkedések végrehajtásáig képes legyen úrrá lenni az üzemanyagárak növekedéséből adódó nehézségeken;

| 5. | felszólít olyan mechanizmusok bevezetésére, melyek növelik az első értékesítéskor kialakított árat és előmozdítják a hozzáadott érték méltányos és megfelelő elosztását a halászati termékek egész értéklánca mentén, növelve az előállítási szakaszban fizetendő árakat, ugyanakkor a lehető legalacsonyabban tartva a végső fogyasztói árakat; |
| --- | --- |

5.

felszólít olyan mechanizmusok bevezetésére, melyek növelik az első értékesítéskor kialakított árat és előmozdítják a hozzáadott érték méltányos és megfelelő elosztását a halászati termékek egész értéklánca mentén, növelve az előállítási szakaszban fizetendő árakat, ugyanakkor a lehető legalacsonyabban tartva a végső fogyasztói árakat;

| 6. | kitart amellett, hogy az Európai Halászati Alapnak (EHA) továbbra is támogatást kell biztosítania a halászfelszerelések szelektivitásának növelésére és a hajómotorok biztonsági, környezetvédelmi és/vagy üzemanyag-takarékossági okokból történő cseréjére, mindenekelőtt a kisipari jellegű tengerparti és hagyományos halászatot folytató halászok számára; kéri a Bizottságot, hogy a halászati (és akvakultúra-) ágazaton belüli üzemanyag-hatékonyság javítása céljából dolgozzon ki közép- és hosszú távú tervet; továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy a KHP reformjára vonatkozóan a közeljövőben előterjesztendő javaslataiba foglalja bele az EHA reformjáról szóló rendeletre, valamint a halászati és akvakultúra- ágazaton belüli üzemanyag-hatékonyság javítását szolgáló intézkedésekre irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

6.

kitart amellett, hogy az Európai Halászati Alapnak (EHA) továbbra is támogatást kell biztosítania a halászfelszerelések szelektivitásának növelésére és a hajómotorok biztonsági, környezetvédelmi és/vagy üzemanyag-takarékossági okokból történő cseréjére, mindenekelőtt a kisipari jellegű tengerparti és hagyományos halászatot folytató halászok számára; kéri a Bizottságot, hogy a halászati (és akvakultúra-) ágazaton belüli üzemanyag-hatékonyság javítása céljából dolgozzon ki közép- és hosszú távú tervet; továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy a KHP reformjára vonatkozóan a közeljövőben előterjesztendő javaslataiba foglalja bele az EHA reformjáról szóló rendeletre, valamint a halászati és akvakultúra- ágazaton belüli üzemanyag-hatékonyság javítását szolgáló intézkedésekre irányuló javaslatát;

| 7. | kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő cselekvési tervet az aktív halászati ágazattal rendelkező part menti régiók és szigetek támogatására; |
| --- | --- |

7.

kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő cselekvési tervet az aktív halászati ágazattal rendelkező part menti régiók és szigetek támogatására;

| 8. | kéri a Bizottságot, hogy sürgősen tegyen javaslatot az új technológiákba való jelentős – európai és nemzeti szintű – befektetésekre a halászhajók energiahatékonyságának növelése érdekében, hogy a halászat fosszilis tüzelőanyagoktól való függése mérséklődjön; |
| --- | --- |

8.

kéri a Bizottságot, hogy sürgősen tegyen javaslatot az új technológiákba való jelentős – európai és nemzeti szintű – befektetésekre a halászhajók energiahatékonyságának növelése érdekében, hogy a halászat fosszilis tüzelőanyagoktól való függése mérséklődjön;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/102 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/102

---

2011. május 12., csütörtökA kisvállalkozási intézkedéscsomag felülvizsgálata

P7_TA(2011)0235

Az Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálatáról

2012/C 377 E/14

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című, 2011. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című, 2011. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0078),

| — | tekintettel a kisvállalkozói intézkedéscsomagról szóló, 2009. március 10-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kisvállalkozói intézkedéscsomagról szóló, 2009. március 10-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a következő programozási időszakban a kkv-k finanszírozására szolgáló uniós eszközök felülvizsgálatának gyakorlati vonatkozásáról szóló, 2011. február 16-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a következő programozási időszakban a kkv-k finanszírozására szolgáló uniós eszközök felülvizsgálatának gyakorlati vonatkozásáról szóló, 2011. február 16-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című 2011. március 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című 2011. március 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az EU-ban működő 23 millió kis- és középvállalkozás (kkv) – amelyek körülbelül az összes vállalkozás 99 %-át teszik ki, és több mint 100 millió munkahelyet biztosítanak – alapvető szerepet játszik a gazdasági növekedésben, a társadalmi kohézióban és a munkahelyteremtésben, az innováció egyik legfőbb forrása és létfontosságú szerepet játszik a foglalkoztatás fenntartásában és növelésében, valamint hozzájárul az EU 2020 stratégia kiemelt kezdeményezései célkitűzéseinek megvalósításához, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-ban működő 23 millió kis- és középvállalkozás (kkv) – amelyek körülbelül az összes vállalkozás 99 %-át teszik ki, és több mint 100 millió munkahelyet biztosítanak – alapvető szerepet játszik a gazdasági növekedésben, a társadalmi kohézióban és a munkahelyteremtésben, az innováció egyik legfőbb forrása és létfontosságú szerepet játszik a foglalkoztatás fenntartásában és növelésében, valamint hozzájárul az EU 2020 stratégia kiemelt kezdeményezései célkitűzéseinek megvalósításához,

| B. | mivel a kisvállalkozói intézkedéscsomag számos fontos politikai pilléren alapul, így többek között a finanszírozáshoz és a piacokhoz (az egységes piachoz, a nemzetközi piacokhoz és a közbeszerzésekhez) való hozzáférésen, valamint a hatékonyabb szabályozáson; mivel a tagállamokon belül a kkv-k vállalkozói környezetének javítását célzó konkrét lépések megtételében elért haladás igen változó és gyakran a kisvállalkozói intézkedéscsomag elvei iránt megnyilvánuló politikai elkötelezettség ellenére is elenyésző, |
| --- | --- |

B.

mivel a kisvállalkozói intézkedéscsomag számos fontos politikai pilléren alapul, így többek között a finanszírozáshoz és a piacokhoz (az egységes piachoz, a nemzetközi piacokhoz és a közbeszerzésekhez) való hozzáférésen, valamint a hatékonyabb szabályozáson; mivel a tagállamokon belül a kkv-k vállalkozói környezetének javítását célzó konkrét lépések megtételében elért haladás igen változó és gyakran a kisvállalkozói intézkedéscsomag elvei iránt megnyilvánuló politikai elkötelezettség ellenére is elenyésző,

| C. | mivel a kkv-k továbbra is jelentős problémákkal szembesülnek tevékenységük kiterjesztése, innovációs képességük és piacra jutásuk javítása terén, aminek elsődleges oka a pénzügyi források megszerzésének nehézségei, valamint a makacs adminisztrációs terhek, amelyeket tovább kell csökkenteni, |
| --- | --- |

C.

mivel a kkv-k továbbra is jelentős problémákkal szembesülnek tevékenységük kiterjesztése, innovációs képességük és piacra jutásuk javítása terén, aminek elsődleges oka a pénzügyi források megszerzésének nehézségei, valamint a makacs adminisztrációs terhek, amelyeket tovább kell csökkenteni,

| D. | mivel a versenyképességi és innovációs keretprogram sikeresnek bizonyult, hiszen több mint 100 000 részt vevő kkv húzott belőle eddig hasznot és 2013-ig (a program végéig) még továbbiak részesedhetnek belőle, |
| --- | --- |

D.

mivel a versenyképességi és innovációs keretprogram sikeresnek bizonyult, hiszen több mint 100 000 részt vevő kkv húzott belőle eddig hasznot és 2013-ig (a program végéig) még továbbiak részesedhetnek belőle,

A kisvállalkozói intézkedéscsomag megvalósítása

| 1. | üdvözli a kisvállalkozói intézkedéscsomag bizottsági felülvizsgálatát és támogatja a pénzügyi eszközökhöz való jobb hozzáférés és a piacra jutás javítására, valamint a bürokráciának a megerősített irányítás és nyomon követés, illetve az intelligens szabályozás és intézkedések (pl. a kkv-k teljesítményének felülvizsgálata) révén történő folyamatos csökkentésére összpontosító új javaslatokat; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a kisvállalkozói intézkedéscsomag bizottsági felülvizsgálatát és támogatja a pénzügyi eszközökhöz való jobb hozzáférés és a piacra jutás javítására, valamint a bürokráciának a megerősített irányítás és nyomon követés, illetve az intelligens szabályozás és intézkedések (pl. a kkv-k teljesítményének felülvizsgálata) révén történő folyamatos csökkentésére összpontosító új javaslatokat;

| 2. | üdvözli továbbá, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomagba tartozó jogalkotási javaslatok majdnem mindegyikét sikeresen elfogadták; határozottan sürgeti a tagállamokat, hogy haladéktalanul fogadják el a még hátralevő egyetlen, az európai zártkörű társaság statútumáról szóló javaslatot, amely lehetővé tenné a kkv-k számára, hogy az EU teljes területén kereskedjenek, és egyben visszaszorítaná a költségeket, ösztönözné e terület fellendülését, előmozdítaná az adminisztratív terhek kisvállalkozói intézkedéscsomagban jelzett 25 %-os csökkenését, hozzájárulna az egységes piaci intézkedéscsomag hatékonyságához, ellensúlyozná a tagállamok protekcionista gazdasági politikáit és élénkítené a vállalkozásokat; |
| --- | --- |

2.

üdvözli továbbá, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomagba tartozó jogalkotási javaslatok majdnem mindegyikét sikeresen elfogadták; határozottan sürgeti a tagállamokat, hogy haladéktalanul fogadják el a még hátralevő egyetlen, az európai zártkörű társaság statútumáról szóló javaslatot, amely lehetővé tenné a kkv-k számára, hogy az EU teljes területén kereskedjenek, és egyben visszaszorítaná a költségeket, ösztönözné e terület fellendülését, előmozdítaná az adminisztratív terhek kisvállalkozói intézkedéscsomagban jelzett 25 %-os csökkenését, hozzájárulna az egységes piaci intézkedéscsomag hatékonyságához, ellensúlyozná a tagállamok protekcionista gazdasági politikáit és élénkítené a vállalkozásokat;

| 3. | sürgeti a tagállamokat, hogy minél gyorsabban hajtsák végre a késedelmes fizetésről szóló irányelvet, hogy hatékonyan vehessék fel a harcot a késedelmes fizetések és elsősorban a kkv-kra gyakorolt negatív hatásuk ellen; e tekintetben felszólítja a Bizottságot is, hogy hajtsa végre a kkv-k hatékony hitelkezelési rendszerei létrehozásának támogatását célzó, jóváhagyott kísérleti projektet, amely elősegítené a határokon átnyúló adósságbehajtást; |
| --- | --- |

3.

sürgeti a tagállamokat, hogy minél gyorsabban hajtsák végre a késedelmes fizetésről szóló irányelvet, hogy hatékonyan vehessék fel a harcot a késedelmes fizetések és elsősorban a kkv-kra gyakorolt negatív hatásuk ellen; e tekintetben felszólítja a Bizottságot is, hogy hajtsa végre a kkv-k hatékony hitelkezelési rendszerei létrehozásának támogatását célzó, jóváhagyott kísérleti projektet, amely elősegítené a határokon átnyúló adósságbehajtást;

| 4. | rámutat arra, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomagban tervezett intézkedések végrehajtásának szintje tagállamonként eltérő; ezért határozottan sürgeti a tagállamokat, hogy kettőzzék meg az e téren tett erőfeszítéseiket, és tegyenek konkrét vállalásokat a következő Versenyképességi Tanácson; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomagban tervezett intézkedések végrehajtásának szintje tagállamonként eltérő; ezért határozottan sürgeti a tagállamokat, hogy kettőzzék meg az e téren tett erőfeszítéseiket, és tegyenek konkrét vállalásokat a következő Versenyképességi Tanácson;

| 5. | úgy véli, hogy a rendszeres bizottsági ellenőrzésnek biztosítania kell a végrehajtás szisztematikus és átfogó mivoltát; meggyőződése, hogy a Bizottságnak hatékonyabb eszközökre van szüksége annak érdekében, hogy a tagállamokat a kisvállalkozói intézkedéscsomag elveinek végrehajtására ösztönözze, és felkéri a Bizottságot, hogy készítsen éves jelentést a kisvállalkozói intézkedéscsomag európai és tagállami végrehajtásának alakulásáról; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a rendszeres bizottsági ellenőrzésnek biztosítania kell a végrehajtás szisztematikus és átfogó mivoltát; meggyőződése, hogy a Bizottságnak hatékonyabb eszközökre van szüksége annak érdekében, hogy a tagállamokat a kisvállalkozói intézkedéscsomag elveinek végrehajtására ösztönözze, és felkéri a Bizottságot, hogy készítsen éves jelentést a kisvállalkozói intézkedéscsomag európai és tagállami végrehajtásának alakulásáról;

| 6. | üdvözli, hogy a Bizottság új kkv-küldöttet nevezett ki, és támogatja a küldött megbízatását, hogy ellenőrizze a tagállamok kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtása terén elért haladását, valamint hogy az egész Bizottságban előmozdítsa a kkv-k érdekeit, különös tekintettel a „Gondolkozz előbb kicsiben!” elv hatékony alkalmazásának biztosítására; felszólítja a tagállamokat, hogy a kkv-kal kapcsolatos politikák összehangolása és a kisvállalkozói intézkedéscsomag különböző kormányok általi végrehajtásának ellenőrzése érdekében jelöljenek ki nemzeti kkv-küldötteket; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a Bizottság új kkv-küldöttet nevezett ki, és támogatja a küldött megbízatását, hogy ellenőrizze a tagállamok kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtása terén elért haladását, valamint hogy az egész Bizottságban előmozdítsa a kkv-k érdekeit, különös tekintettel a „Gondolkozz előbb kicsiben!” elv hatékony alkalmazásának biztosítására; felszólítja a tagállamokat, hogy a kkv-kal kapcsolatos politikák összehangolása és a kisvállalkozói intézkedéscsomag különböző kormányok általi végrehajtásának ellenőrzése érdekében jelöljenek ki nemzeti kkv-küldötteket;

| 7. | felszólítja a Bizottságot, hogy a kkv-kel kapcsolatos politikák számos területet érintő szerepére tekintettel és a politikák egységességének biztosítása érdekében az érintett főigazgatóságokon (például a kutatásért, a környezetvédelemért, a belső piacért, a foglalkoztatásért és a kereskedelemért felelős főigazgatóságokon) jelöljön ki a kkv-k ügyeivel foglalkozó főigazgató-helyettest, aki szorosan együttműködik a kkv-küldöttel; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot, hogy a kkv-kel kapcsolatos politikák számos területet érintő szerepére tekintettel és a politikák egységességének biztosítása érdekében az érintett főigazgatóságokon (például a kutatásért, a környezetvédelemért, a belső piacért, a foglalkoztatásért és a kereskedelemért felelős főigazgatóságokon) jelöljön ki a kkv-k ügyeivel foglalkozó főigazgató-helyettest, aki szorosan együttműködik a kkv-küldöttel;

| 8. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság szerint nem minden jogalkotási javaslatban – különösen nemzeti szinten – alkalmazták helyesen és következetesen a kkv-tesztet; felszólítja ezért a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák, hogy valamennyi új jogszabályt értékeljék a kkv-kra gyakorolt esetleges hatások szempontjából, és hogy a hatásvizsgálatok részeként rendszeresen alkalmazzák a kkv-tesztet; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy készítsen javaslatot a kkv-teszt uniós és nemzeti szinten történő alkalmazásának bevált gyakorlatokon alapuló normáira és minimálkövetelményeire; |
| --- | --- |

8.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság szerint nem minden jogalkotási javaslatban – különösen nemzeti szinten – alkalmazták helyesen és következetesen a kkv-tesztet; felszólítja ezért a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák, hogy valamennyi új jogszabályt értékeljék a kkv-kra gyakorolt esetleges hatások szempontjából, és hogy a hatásvizsgálatok részeként rendszeresen alkalmazzák a kkv-tesztet; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy készítsen javaslatot a kkv-teszt uniós és nemzeti szinten történő alkalmazásának bevált gyakorlatokon alapuló normáira és minimálkövetelményeire;

| 9. | kiemeli, hogy a hatásvizsgálatokat – köztük a kkv-tesztet – teljesen függetlenül kell elvégezni, és azoknak mindig a lehetséges hatások átgondolt és objektív elemzésén kell alapulniuk; ezért úgy véli, hogy a hatásvizsgálati testület tagjait a Bizottság javaslata alapján az Európai Parlamentnek és Tanácsnak kellene kineveznie, és a tagokat ki kellene vonni a Bizottság elnökének irányítása alól; javasolja, hogy a kkv-teszt megfelelő végrehajtásának felügyelete érdekében a kkv-küldött legyen a hatásvizsgálati testület állandó tagja; |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy a hatásvizsgálatokat – köztük a kkv-tesztet – teljesen függetlenül kell elvégezni, és azoknak mindig a lehetséges hatások átgondolt és objektív elemzésén kell alapulniuk; ezért úgy véli, hogy a hatásvizsgálati testület tagjait a Bizottság javaslata alapján az Európai Parlamentnek és Tanácsnak kellene kineveznie, és a tagokat ki kellene vonni a Bizottság elnökének irányítása alól; javasolja, hogy a kkv-teszt megfelelő végrehajtásának felügyelete érdekében a kkv-küldött legyen a hatásvizsgálati testület állandó tagja;

Intelligens szabályozás

| 10. | figyelmeztet a kkv-k számára jelentős akadályt képviselő, továbbra is fennálló bürokratikus és adminisztratív terhekre; üdvözli a Bizottság véleményét, amely szerint a tagállamoknak az irányelvek nemzeti törvényekbe történő átültetése során törekedniük kellene az uniós jogszabályokban előírt követelmények szigorításából fakadó túlszabályozás elkerülésére; úgy véli, hogy a tagállamoknak az európai irányelvek nemzeti jogszabályaikba történő átültetésekor megfeleltetési táblázatokat kellene alkalmazniuk, mivel ezáltal egyértelműen kimutatható lenne, hogy a javaslat mely részei erednek az uniós szabályozásból, és mely részei jelentenek további nemzeti szabályozást; |
| --- | --- |

10.

figyelmeztet a kkv-k számára jelentős akadályt képviselő, továbbra is fennálló bürokratikus és adminisztratív terhekre; üdvözli a Bizottság véleményét, amely szerint a tagállamoknak az irányelvek nemzeti törvényekbe történő átültetése során törekedniük kellene az uniós jogszabályokban előírt követelmények szigorításából fakadó túlszabályozás elkerülésére; úgy véli, hogy a tagállamoknak az európai irányelvek nemzeti jogszabályaikba történő átültetésekor megfeleltetési táblázatokat kellene alkalmazniuk, mivel ezáltal egyértelműen kimutatható lenne, hogy a javaslat mely részei erednek az uniós szabályozásból, és mely részei jelentenek további nemzeti szabályozást;

| 11. | hangsúlyozza az e-kormányzat és a „csak egyszer” elv jelentőségét, amely szerint a tagállamoknak törekedniük kellene az információbekérés többszöri megismétlésének elkerülésére; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza az e-kormányzat és a „csak egyszer” elv jelentőségét, amely szerint a tagállamoknak törekedniük kellene az információbekérés többszöri megismétlésének elkerülésére;

| 12. | üdvözli, hogy a Bizottság közleményében újból a kkv-k adminisztratív terhei nemzeti szintű csökkentésének ösztönzésére törekszik, mivel néhány tagállam még nem vezetett be, illetve nem tett eleget a nemzeti csökkentési céloknak; felszólítja a tagállamokat, hogy mutassanak határozottabb politikai elkötelezettséget e célok meghatározása és több elkötelezettséget ezek érvényesítése tekintetében; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy a Bizottság közleményében újból a kkv-k adminisztratív terhei nemzeti szintű csökkentésének ösztönzésére törekszik, mivel néhány tagállam még nem vezetett be, illetve nem tett eleget a nemzeti csökkentési céloknak; felszólítja a tagállamokat, hogy mutassanak határozottabb politikai elkötelezettséget e célok meghatározása és több elkötelezettséget ezek érvényesítése tekintetében;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az adminisztratív terhek annál súlyosabbnak tűnnek, minél kisebb a vállalkozás, ezért kéri, hogy tegyenek különbséget a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások között; kiemeli, hogy a mikrovállalkozások (10 főnél kevesebb foglalkoztatott) teszik ki az uniós vállalkozások 91,8 %-át, és ezért nagyobb figyelmet és megfelelően rájuk szabott megközelítést érdemelnek; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az adminisztratív terhek annál súlyosabbnak tűnnek, minél kisebb a vállalkozás, ezért kéri, hogy tegyenek különbséget a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások között; kiemeli, hogy a mikrovállalkozások (10 főnél kevesebb foglalkoztatott) teszik ki az uniós vállalkozások 91,8 %-át, és ezért nagyobb figyelmet és megfelelően rájuk szabott megközelítést érdemelnek;

A pénzügyi eszközökhöz való hozzáférés

| 14. | hangsúlyozza, hogy az innovatív kkv-k ösztönzését célzó sikeres stratégia nem alapulhat az egyre több támogatáson, hanem alapját olyan vállalkozói környezet kialakításának kell nyújtania, amelyben a kkv-k számára valódi, ösztönző, izgalmas, alacsony költségekkel járó, hatékony, holisztikus és átfogó szabadságot és a források és finanszírozási eszközök valamennyi fajtájához – többek között támogatásokhoz, garanciákhoz és sajáttőke-finanszírozáshoz – jobb hozzáférést biztosítanak; megjegyzi, hogy bizonyos mértékű kudarc az innováció elválaszthatatlan velejárója, és ezért hangsúlyozza, hogy a finanszírozás megszerzéséhez újabb lehetőséget kell biztosítani a tisztességes és egyszer már kudarcot vallott kkv-k számára; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az innovatív kkv-k ösztönzését célzó sikeres stratégia nem alapulhat az egyre több támogatáson, hanem alapját olyan vállalkozói környezet kialakításának kell nyújtania, amelyben a kkv-k számára valódi, ösztönző, izgalmas, alacsony költségekkel járó, hatékony, holisztikus és átfogó szabadságot és a források és finanszírozási eszközök valamennyi fajtájához – többek között támogatásokhoz, garanciákhoz és sajáttőke-finanszírozáshoz – jobb hozzáférést biztosítanak; megjegyzi, hogy bizonyos mértékű kudarc az innováció elválaszthatatlan velejárója, és ezért hangsúlyozza, hogy a finanszírozás megszerzéséhez újabb lehetőséget kell biztosítani a tisztességes és egyszer már kudarcot vallott kkv-k számára;

| 15. | kiemelten kéri, hogy az innováció kezdeti szakaszában javítsák a pénzügyi támogatáshoz való hozzáférést indulótőke-finanszírozás vagy részvénybefektetéshez hasonló finanszírozás formájában, valamint az induló vállalkozásoknak és az innovatív kisvállalkozásoknak biztosítsanak jelentősebb sajáttőke- vagy kvázisajáttőke-finanszírozást európai, regionális és helyi szinten; hangsúlyozza, hogy e tekintetben létre kell hozni az európai kockázatitőke-alapot; úgy véli, hogy az Európai Uniónak a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmuson (RSFF) keresztül ki kell terjesztenie az Európai Beruházási Bank (EBB) által kínált állandó kockázatmegosztásra szolgáló termékek körét; kiemeli az EBB szerepét, amelyet elsősorban a kkv-k szükségleteit kielégítő, fenntartható támogatást biztosító programok – például a JASMINE és a JEREMIE – ösztönzésében játszhat; |
| --- | --- |

15.

kiemelten kéri, hogy az innováció kezdeti szakaszában javítsák a pénzügyi támogatáshoz való hozzáférést indulótőke-finanszírozás vagy részvénybefektetéshez hasonló finanszírozás formájában, valamint az induló vállalkozásoknak és az innovatív kisvállalkozásoknak biztosítsanak jelentősebb sajáttőke- vagy kvázisajáttőke-finanszírozást európai, regionális és helyi szinten; hangsúlyozza, hogy e tekintetben létre kell hozni az európai kockázatitőke-alapot; úgy véli, hogy az Európai Uniónak a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmuson (RSFF) keresztül ki kell terjesztenie az Európai Beruházási Bank (EBB) által kínált állandó kockázatmegosztásra szolgáló termékek körét; kiemeli az EBB szerepét, amelyet elsősorban a kkv-k szükségleteit kielégítő, fenntartható támogatást biztosító programok – például a JASMINE és a JEREMIE – ösztönzésében játszhat;

| 16. | úgy véli, hogy annak biztosítása érdekében, hogy a bankokra vonatkozó új Bázel III követelmények ne befolyásolják a kkv-knak nyújtott banki finanszírozást, a jelenleg előkészítés alatt álló, tőkekövetelményekről szóló IV. irányelv hatáselemzésének részeként kiemelt figyelmet kell fordítani az átfogó kkv-tesztre, továbbá nagyobb hangsúly kell az olyan intézkedések azonosítására, amelyek biztosítják, hogy a bankok továbbra is betöltsék a reálgazdaság finanszírozásával kapcsolatos társadalmi szerepüket, valamint európai szinten nagyobb figyelmet kell fordítani az alternatív finanszírozásként biztosítandó garanciarendszerekre; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy annak biztosítása érdekében, hogy a bankokra vonatkozó új Bázel III követelmények ne befolyásolják a kkv-knak nyújtott banki finanszírozást, a jelenleg előkészítés alatt álló, tőkekövetelményekről szóló IV. irányelv hatáselemzésének részeként kiemelt figyelmet kell fordítani az átfogó kkv-tesztre, továbbá nagyobb hangsúly kell az olyan intézkedések azonosítására, amelyek biztosítják, hogy a bankok továbbra is betöltsék a reálgazdaság finanszírozásával kapcsolatos társadalmi szerepüket, valamint európai szinten nagyobb figyelmet kell fordítani az alternatív finanszírozásként biztosítandó garanciarendszerekre;

| 17. | e tekintetben üdvözli, hogy az EBB 1 milliárd eurót bízott az Európai Beruházási Alapra, hogy azt Mezzanine növekedési eszközként a növekedést, az innovációt és a versenyképes kkv-kat célzó beruházási alapokként a nevében Európa-szerte befektesse; ezért kéri e pénzügyi eszközök támogatásának további növelését, mivel ezek segítik az európai versenyképesség alapját nyújtó innováció ösztönzését; |
| --- | --- |

17.

e tekintetben üdvözli, hogy az EBB 1 milliárd eurót bízott az Európai Beruházási Alapra, hogy azt Mezzanine növekedési eszközként a növekedést, az innovációt és a versenyképes kkv-kat célzó beruházási alapokként a nevében Európa-szerte befektesse; ezért kéri e pénzügyi eszközök támogatásának további növelését, mivel ezek segítik az európai versenyképesség alapját nyújtó innováció ösztönzését;

| 18. | határozottan támogatja a versenyképességi és innovációs keretprogramot és annak bizonyított sikerét, és figyelmeztet arra, hogy a program hatékonyságát és rugalmasságát befolyásolhatja, ha a jövőbeni uniós kutatási programba történő várható beolvasztása következtében a szerkezete is megváltozik; kéri, hogy a versenyképességi és innovációs keretprogram maradjon a kkv-knak szóló, önálló és kiemelt program; a kisvállalkozói intézkedéscsomag egyes prioritásainak finanszírozása érdekében a kisvállalkozói intézkedéscsomagra vonatkozó, önálló költségvetési tételt kellene bevezetni a jövőbeni versenyképességi és innovációs keretprogramban; |
| --- | --- |

18.

határozottan támogatja a versenyképességi és innovációs keretprogramot és annak bizonyított sikerét, és figyelmeztet arra, hogy a program hatékonyságát és rugalmasságát befolyásolhatja, ha a jövőbeni uniós kutatási programba történő várható beolvasztása következtében a szerkezete is megváltozik; kéri, hogy a versenyképességi és innovációs keretprogram maradjon a kkv-knak szóló, önálló és kiemelt program; a kisvállalkozói intézkedéscsomag egyes prioritásainak finanszírozása érdekében a kisvállalkozói intézkedéscsomagra vonatkozó, önálló költségvetési tételt kellene bevezetni a jövőbeni versenyképességi és innovációs keretprogramban;

| 19. | sajnálja, hogy 2009 végére az összesen 21 milliárd eurónak megfelelő értékű pénzügyi támogatás csupán 75 %-a volt – közvetítő bankokon keresztül – maradéktalanul elérhető a mintegy 23 millió kkv-ból pusztán 50 000 számára; ezért olyan intézkedéseket követel, amelyek a kifizetési mechanizmust és különösen a közvetítő partnerbankok rendszerét átláthatóbbá, hozzáférhetőbbé és hatékonyabbá teszik a hiányok elkerülése és a teljes 30 milliárd euró 2008 és 2011 közötti folyósításának megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

19.

sajnálja, hogy 2009 végére az összesen 21 milliárd eurónak megfelelő értékű pénzügyi támogatás csupán 75 %-a volt – közvetítő bankokon keresztül – maradéktalanul elérhető a mintegy 23 millió kkv-ból pusztán 50 000 számára; ezért olyan intézkedéseket követel, amelyek a kifizetési mechanizmust és különösen a közvetítő partnerbankok rendszerét átláthatóbbá, hozzáférhetőbbé és hatékonyabbá teszik a hiányok elkerülése és a teljes 30 milliárd euró 2008 és 2011 közötti folyósításának megvalósítása érdekében;

A piacokhoz való hozzáférés

| 20. | üdvözli az egységes piaci intézkedéscsomag elfogadását, amelynek alapját a Monti-jelentéssel összhangban álló, európai parlamenti kezdeményezés nyújtotta; különösen üdvözli azokat a jogalkotási intézkedéseket, amelyek a kkv-k számára biztosítják, hogy maradéktalanul részesüljenek az egységes piac kínálta előnyökből, így például a kockázatitőke-alapokra vonatkozó európai szabályokat, a közös konszolidált társaságiadó-alapot (KKTA), a felülvizsgált héa-szabályozást és a számviteli irányelvek egyszerűsítését; sürgeti a Tanácsot, hogy határozottan kötelezze el magát az egységes piaci intézkedéscsomag végrehajtása mellett, különös tekintettel a kiemelt intézkedések 2012 végéig történő elfogadására; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a folyamat során valamennyi intézkedés esetében körültekintően vegyék figyelembe a kkv-k érdekeit; |
| --- | --- |

20.

üdvözli az egységes piaci intézkedéscsomag elfogadását, amelynek alapját a Monti-jelentéssel összhangban álló, európai parlamenti kezdeményezés nyújtotta; különösen üdvözli azokat a jogalkotási intézkedéseket, amelyek a kkv-k számára biztosítják, hogy maradéktalanul részesüljenek az egységes piac kínálta előnyökből, így például a kockázatitőke-alapokra vonatkozó európai szabályokat, a közös konszolidált társaságiadó-alapot (KKTA), a felülvizsgált héa-szabályozást és a számviteli irányelvek egyszerűsítését; sürgeti a Tanácsot, hogy határozottan kötelezze el magát az egységes piaci intézkedéscsomag végrehajtása mellett, különös tekintettel a kiemelt intézkedések 2012 végéig történő elfogadására; felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a folyamat során valamennyi intézkedés esetében körültekintően vegyék figyelembe a kkv-k érdekeit;

| 21. | sürgeti a Bizottságot, hogy erősítse meg és terjessze ki az Enterprise Europe Network elnevezésű hálózat (EEN) szerepét annak érdekében, hogy az segíteni és támogatni tudja a kisvállalkozások arra irányuló összes erőfeszítését, hogy jobban ki tudják aknázni az egységes piac által kínált lehetőségeket; |
| --- | --- |

21.

sürgeti a Bizottságot, hogy erősítse meg és terjessze ki az Enterprise Europe Network elnevezésű hálózat (EEN) szerepét annak érdekében, hogy az segíteni és támogatni tudja a kisvállalkozások arra irányuló összes erőfeszítését, hogy jobban ki tudják aknázni az egységes piac által kínált lehetőségeket;

| 22. | úgy véli, hogy a kkv-k és a közbeszerzők közötti párbeszédet meg kell erősíteni, hogy a szerződések odaítélési eljárásaiban előmozdítsák a kkv-k részvételét; e tekintetben azt javasolja, hogy vizsgálják meg, hogyan segíthetnék a kkv-kat társulások és konzorciumok létrehozásában, hogy a közbeszerzéseken közösen tehessenek ajánlatot; felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson hatásvizsgálatot és tanulmányozza az uniós közbeszerzések határértékeit, ami lehetővé tenné a kkv-k részvételét olyan eljárásokban is, amelyekre egyébként egyedi előírások vonatkoznak és ezért nem elérhetők számukra; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan lehetne javítani a közbeszerzési felhívások közzétételét Európa-szerte, valamint hogy törölje el azokat az adminisztratív terheket, amelyek megakadályozzák, hogy európai cégek határokon átnyúló közbeszerzésben vegyenek részt; felszólítja a tagállamokat, hogy rendszeresebben alkalmazzák a kkv-k közbeszerzésekhez való hozzáférését elősegítő bevált gyakorlatok európai kódexét; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a kkv-k és a közbeszerzők közötti párbeszédet meg kell erősíteni, hogy a szerződések odaítélési eljárásaiban előmozdítsák a kkv-k részvételét; e tekintetben azt javasolja, hogy vizsgálják meg, hogyan segíthetnék a kkv-kat társulások és konzorciumok létrehozásában, hogy a közbeszerzéseken közösen tehessenek ajánlatot; felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson hatásvizsgálatot és tanulmányozza az uniós közbeszerzések határértékeit, ami lehetővé tenné a kkv-k részvételét olyan eljárásokban is, amelyekre egyébként egyedi előírások vonatkoznak és ezért nem elérhetők számukra; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan lehetne javítani a közbeszerzési felhívások közzétételét Európa-szerte, valamint hogy törölje el azokat az adminisztratív terheket, amelyek megakadályozzák, hogy európai cégek határokon átnyúló közbeszerzésben vegyenek részt; felszólítja a tagállamokat, hogy rendszeresebben alkalmazzák a kkv-k közbeszerzésekhez való hozzáférését elősegítő bevált gyakorlatok európai kódexét;

| 23. | felszólítja a Bizottságot, hogy az európai szabványosítási rendszer korszerűsítésére vonatkozó jövőbeni javaslatokban biztosítsa a kkv-k érdekeinek megfelelő képviseletét az európai szabványügyi testületekben, valamint a kkv-k könnyebb hozzáférését a szabványokhoz; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a Bizottságot, hogy az európai szabványosítási rendszer korszerűsítésére vonatkozó jövőbeni javaslatokban biztosítsa a kkv-k érdekeinek megfelelő képviseletét az európai szabványügyi testületekben, valamint a kkv-k könnyebb hozzáférését a szabványokhoz;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az olyan kezdeményezések, mint a kisvállalkozói kutatási kezdeményezés, kiemelkedő segítséget nyújtanak a közszféra szervei számára abban, hogy kisvállalkozásoktól kutatást és fejlesztést vásároljanak állami szükségleteket kielégítő megoldások létrehozása érdekében és egyben támogatva az innovatív termékek és szolgáltatások fejlesztését; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az olyan kezdeményezések, mint a kisvállalkozói kutatási kezdeményezés, kiemelkedő segítséget nyújtanak a közszféra szervei számára abban, hogy kisvállalkozásoktól kutatást és fejlesztést vásároljanak állami szükségleteket kielégítő megoldások létrehozása érdekében és egyben támogatva az innovatív termékek és szolgáltatások fejlesztését;

A kkv-k támogatása

| 25. | megismétli korábbi felhívását, hogy hozzanak létre a kkv-k számára nemzeti információs – fizikai vagy elektronikus – kapcsolattartó pontokat és támogató ügynökségeket, amelyek az „egyablakos rendszer” elvén működve a vállalkozások életciklusa szerint strukturált különféle információforrásokat és támogató szolgáltatásokat tesznek elérhetővé; |
| --- | --- |

25.

megismétli korábbi felhívását, hogy hozzanak létre a kkv-k számára nemzeti információs – fizikai vagy elektronikus – kapcsolattartó pontokat és támogató ügynökségeket, amelyek az „egyablakos rendszer” elvén működve a vállalkozások életciklusa szerint strukturált különféle információforrásokat és támogató szolgáltatásokat tesznek elérhetővé;

| 26. | úgy véli, hogy segíteni kell a kisvállalkozások nemzeti piacokon való versenyképességének növelését azáltal, hogy fokozzák exportképességüket; tájékoztatást kapnak a nemzetközi piacokhoz való hozzáférést és a kkv-k által kínált termékek és szolgáltatások piacra jutását ösztönző programokról és kezdeményezésekről; a két- és többoldalú kereskedelmi tárgyalások során biztosítják a kisvállalkozások érdekeinek megfelelő képviseletét; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy segíteni kell a kisvállalkozások nemzeti piacokon való versenyképességének növelését azáltal, hogy fokozzák exportképességüket; tájékoztatást kapnak a nemzetközi piacokhoz való hozzáférést és a kkv-k által kínált termékek és szolgáltatások piacra jutását ösztönző programokról és kezdeményezésekről; a két- és többoldalú kereskedelmi tárgyalások során biztosítják a kisvállalkozások érdekeinek megfelelő képviseletét;

| 27. | támogatja a Bizottság kkv-kat célzó, „második esély” kezdeményezését, amely a kkv-k európai hetének keretében is szerepel; |
| --- | --- |

27.

támogatja a Bizottság kkv-kat célzó, „második esély” kezdeményezését, amely a kkv-k európai hetének keretében is szerepel;

Kutatás és innováció

| 28. | további erőfeszítéseket kér a kutatás, a fejlesztés és az innováció finanszírozásának egyszerűsítése, valamint a programok megfelelő irányítása terén különösen a kkv-k érdekében, amint az a kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló, 2010. november 11-i és a következő programozási időszakban a kkv-k finanszírozására szolgáló uniós eszközök felülvizsgálatának gyakorlati vonatkozásairól szóló, 2011. február 16-i európai parlamenti állásfoglalásokban kifejtésre került; |
| --- | --- |

28.

további erőfeszítéseket kér a kutatás, a fejlesztés és az innováció finanszírozásának egyszerűsítése, valamint a programok megfelelő irányítása terén különösen a kkv-k érdekében, amint az a kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló, 2010. november 11-i és a következő programozási időszakban a kkv-k finanszírozására szolgáló uniós eszközök felülvizsgálatának gyakorlati vonatkozásairól szóló, 2011. február 16-i európai parlamenti állásfoglalásokban kifejtésre került;

| 29. | üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy a kkv-k számára egyszerűbb adminisztratív és pénzügyi szabályokat, valamint a teljes innovációs ciklusra – ideértve a nem műszaki innovációt is – vonatkozó innovációs kapacitásuk megerősítését célzó, ésszerű eszközöket javasoljon a jövőbeni kutatási és innovációs finanszírozási kereten belül és különösen a hetedik keretprogramot és a versenyképességi és innovációs keretprogramot felváltó programok keretében; emlékezteti a Bizottságot a kkv-k helyi támogatása biztosításának fontosságára például az innovációs központok, a kereskedelmi kamarák, a vállalkozók szervezetei és az innovációs klaszterek bevonása révén; |
| --- | --- |

29.

üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy a kkv-k számára egyszerűbb adminisztratív és pénzügyi szabályokat, valamint a teljes innovációs ciklusra – ideértve a nem műszaki innovációt is – vonatkozó innovációs kapacitásuk megerősítését célzó, ésszerű eszközöket javasoljon a jövőbeni kutatási és innovációs finanszírozási kereten belül és különösen a hetedik keretprogramot és a versenyképességi és innovációs keretprogramot felváltó programok keretében; emlékezteti a Bizottságot a kkv-k helyi támogatása biztosításának fontosságára például az innovációs központok, a kereskedelmi kamarák, a vállalkozók szervezetei és az innovációs klaszterek bevonása révén;

| 30. | kéri az egységes európai szabadalom elfogadását és fejlesztését, valamint a kkv-k innovációmenedzsmenttel kapcsolatos kapacitásának, a kutatási és innovációs szolgáltatásokhoz, illetve egyéb tudásalapú üzleti szolgáltatásokhoz (üzleti modellezés, kockázatértékelés stb.) való hozzáférésének javítását célzó eszközök és programok (például az „innovációs utalványok”) fejlesztését és európai szintű összehangolását; hangsúlyozottan kiemeli a kkv-k kutatáshoz és fejlesztéshez való hozzáférését elősegítő, egyetemalapú technológiaátadási központok tagállami bevált gyakorlatait; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje e technológiaátadások kutatási központok és vállalkozások, különösen az innovatív kkv-k közötti előmozdítását célzó, európai szabványügyi alap létrehozásának megvalósíthatóságát; |
| --- | --- |

30.

kéri az egységes európai szabadalom elfogadását és fejlesztését, valamint a kkv-k innovációmenedzsmenttel kapcsolatos kapacitásának, a kutatási és innovációs szolgáltatásokhoz, illetve egyéb tudásalapú üzleti szolgáltatásokhoz (üzleti modellezés, kockázatértékelés stb.) való hozzáférésének javítását célzó eszközök és programok (például az „innovációs utalványok”) fejlesztését és európai szintű összehangolását; hangsúlyozottan kiemeli a kkv-k kutatáshoz és fejlesztéshez való hozzáférését elősegítő, egyetemalapú technológiaátadási központok tagállami bevált gyakorlatait; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje e technológiaátadások kutatási központok és vállalkozások, különösen az innovatív kkv-k közötti előmozdítását célzó, európai szabványügyi alap létrehozásának megvalósíthatóságát;

| 31. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az innovatív kkv-k közül csak kevésből válik több embert foglalkoztató, nagyobb vállalat; rámutat arra, hogy az Egyesült Államokhoz képest az EU-ban kevesebb a fiatal, nagy kutatási és fejlesztési intenzitást igénylő innovatív cég is, valamint hogy az innováció és a digitális jártasság súlyos hiányosságai megakadályozzák a kkv-kat az innovatív üzleti modellek és az új technológiák alkalmazásában; |
| --- | --- |

31.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az innovatív kkv-k közül csak kevésből válik több embert foglalkoztató, nagyobb vállalat; rámutat arra, hogy az Egyesült Államokhoz képest az EU-ban kevesebb a fiatal, nagy kutatási és fejlesztési intenzitást igénylő innovatív cég is, valamint hogy az innováció és a digitális jártasság súlyos hiányosságai megakadályozzák a kkv-kat az innovatív üzleti modellek és az új technológiák alkalmazásában;

| 32. | felkéri a nemzeti kormányokat, hogy fontolják meg adóügyi ösztönzők bevezetését az induló innovatív kisvállalkozások működésének első éveire; |
| --- | --- |

32.

felkéri a nemzeti kormányokat, hogy fontolják meg adóügyi ösztönzők bevezetését az induló innovatív kisvállalkozások működésének első éveire;

Készségek, oktatás és szakmai képzés

| 33. | sajnálja, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomag nem fordít kellő figyelmet olyan szociális és munkaerő-piaci kérdésekre, amelyek befolyásolják a vállalkozási kedvet és a kkv-k képességét arra, hogy kihasználják foglalkoztatási potenciáljukat és megfelelő képzettségű munkaerőt alkalmazzanak; |
| --- | --- |

33.

sajnálja, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomag nem fordít kellő figyelmet olyan szociális és munkaerő-piaci kérdésekre, amelyek befolyásolják a vállalkozási kedvet és a kkv-k képességét arra, hogy kihasználják foglalkoztatási potenciáljukat és megfelelő képzettségű munkaerőt alkalmazzanak;

| 34. | elismeri, hogy a növekedés és az innováció legfontosabb mozgatórugói a vállalkozói szellemmel bíró kkv-k; hangsúlyozza, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani a vállalkozói szellem fejlesztésére az oktatás és a képzés valamennyi szintjén olyan innovatív módszerek alkalmazása révén, mint valódi minivállalatok létrehozása a középiskolai oktatásban; kiemeli a kisvállalkozások jelenlegi piaci környezetben való sikeréhez szükséges vezetői és számítástechnikai készségek fejlesztése támogatásának fontosságát; |
| --- | --- |

34.

elismeri, hogy a növekedés és az innováció legfontosabb mozgatórugói a vállalkozói szellemmel bíró kkv-k; hangsúlyozza, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani a vállalkozói szellem fejlesztésére az oktatás és a képzés valamennyi szintjén olyan innovatív módszerek alkalmazása révén, mint valódi minivállalatok létrehozása a középiskolai oktatásban; kiemeli a kisvállalkozások jelenlegi piaci környezetben való sikeréhez szükséges vezetői és számítástechnikai készségek fejlesztése támogatásának fontosságát;

| 35. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és népszerűsítsenek olyan kezdeményezéseket, amelyek jobban támogatják a kkv-k képzési igényeinek számbavételét és előrejelzését elsősorban fenntarthatóbb működésük biztosítása érdekében, valamint hogy a tagállamok bevált gyakorlatai alapján dolgozzanak ki a vállalkozási ismeretek oktatására és a szakmai képzésre vonatkozó stratégiákat; |
| --- | --- |

35.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és népszerűsítsenek olyan kezdeményezéseket, amelyek jobban támogatják a kkv-k képzési igényeinek számbavételét és előrejelzését elsősorban fenntarthatóbb működésük biztosítása érdekében, valamint hogy a tagállamok bevált gyakorlatai alapján dolgozzanak ki a vállalkozási ismeretek oktatására és a szakmai képzésre vonatkozó stratégiákat;

| 36. | felkéri a Bizottságot, hogy megfelelő források révén biztosítsa a fiatal vállalkozóknak szóló Erasmus programok folyamatosságát, tekintettel az előkészítő intézkedések rendkívül ígéretes eredményeire annak ellenére, hogy a program még nem működik teljes körűen; |
| --- | --- |

36.

felkéri a Bizottságot, hogy megfelelő források révén biztosítsa a fiatal vállalkozóknak szóló Erasmus programok folyamatosságát, tekintettel az előkészítő intézkedések rendkívül ígéretes eredményeire annak ellenére, hogy a program még nem működik teljes körűen;

A források hatékonysága

| 37. | üdvözli, hogy a Bizottság felismerte, hogy a kkv-k kulcsfontosságú szerepet játszanak az erőforrásokat hatékonyan felhasználó gazdaságra történő áttérésben; úgy véli, hogy értékláncon alapuló megközelítésre van szükség a forráshatékonyság célkitűzéseinek megvalósításához; felkéri ezért a Bizottságot kkv-k által koordinált ágazati projektek és fellépések létrehozására, amelyek célja az érték- és ellátási láncok potenciálisan erőforrás-hatékony innovációinak feltérképezése; |
| --- | --- |

37.

üdvözli, hogy a Bizottság felismerte, hogy a kkv-k kulcsfontosságú szerepet játszanak az erőforrásokat hatékonyan felhasználó gazdaságra történő áttérésben; úgy véli, hogy értékláncon alapuló megközelítésre van szükség a forráshatékonyság célkitűzéseinek megvalósításához; felkéri ezért a Bizottságot kkv-k által koordinált ágazati projektek és fellépések létrehozására, amelyek célja az érték- és ellátási láncok potenciálisan erőforrás-hatékony innovációinak feltérképezése;

| 38. | üdvözli az ökoinnovációs cselekvési terv elfogadására irányuló bizottsági javaslatot; olyan nagyra törő intézkedéseket követel, amelyek az értéklánc minden szakaszában – ideértve a tervezést is – támogatják a kkv-k ökoinnovációs megoldásainak bevezetését; úgy véli, hogy elengedhetetlen az e terület kezdeményezéseire fordított források növelése többek között a jövőbeni versenyképességi és innovációs keretprogram, valamint a strukturális alapok célzott felhasználása révén; felkéri a Bizottságot, hogy kétévente tegyen jelentést a kkv-k ökoinnovációjának támogatása terén a tagállamok által elért haladásról; |
| --- | --- |

38.

üdvözli az ökoinnovációs cselekvési terv elfogadására irányuló bizottsági javaslatot; olyan nagyra törő intézkedéseket követel, amelyek az értéklánc minden szakaszában – ideértve a tervezést is – támogatják a kkv-k ökoinnovációs megoldásainak bevezetését; úgy véli, hogy elengedhetetlen az e terület kezdeményezéseire fordított források növelése többek között a jövőbeni versenyképességi és innovációs keretprogram, valamint a strukturális alapok célzott felhasználása révén; felkéri a Bizottságot, hogy kétévente tegyen jelentést a kkv-k ökoinnovációjának támogatása terén a tagállamok által elért haladásról;

| 39. | felhívja a figyelmet a kkv-kban rejlő energiatakarékossági lehetőségekre, mivel jelenleg a kkv-k csupán 24 %-a aktív a környezetre gyakorolt hatások csökkentését célzó fellépésekben; hangsúlyozza, hogy a költséghatékony energiahatékonysági intézkedések végrehajtása elősegítené a kkv-k energiaszámláinak csökkenését és növelné az újraberuházásra való képességüket; meggyőződése, hogy határozottan szükség van a kis- és középvállalkozók alacsony széndioxid-kibocsátással kapcsolatos ismereteinek bővítésére; hangsúlyozza, hogy míg minden kkv-ra jut legalább egy pénzügyi tanácsadó, addig nagyon kevés olyan szakértő létezik, aki a kkv-knak energiatakarékossággal és -hatékonysággal kapcsolatos tanácsokkal szolgálhatna; |
| --- | --- |

39.

felhívja a figyelmet a kkv-kban rejlő energiatakarékossági lehetőségekre, mivel jelenleg a kkv-k csupán 24 %-a aktív a környezetre gyakorolt hatások csökkentését célzó fellépésekben; hangsúlyozza, hogy a költséghatékony energiahatékonysági intézkedések végrehajtása elősegítené a kkv-k energiaszámláinak csökkenését és növelné az újraberuházásra való képességüket; meggyőződése, hogy határozottan szükség van a kis- és középvállalkozók alacsony széndioxid-kibocsátással kapcsolatos ismereteinek bővítésére; hangsúlyozza, hogy míg minden kkv-ra jut legalább egy pénzügyi tanácsadó, addig nagyon kevés olyan szakértő létezik, aki a kkv-knak energiatakarékossággal és -hatékonysággal kapcsolatos tanácsokkal szolgálhatna;

| 40. | megjegyzi, hogy az összes tagállamban növekszik a harmadik országból importált hamisított és kalóztermékek illegális kereskedelme, ami veszélyezteti az európai kis- és középvállalkozások versenyképességét; |
| --- | --- |

40.

megjegyzi, hogy az összes tagállamban növekszik a harmadik országból importált hamisított és kalóztermékek illegális kereskedelme, ami veszélyezteti az európai kis- és középvállalkozások versenyképességét;

*

* *

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

41.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 87. E, 2010.4.1., 48. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0057.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0093.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/108 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/108

---

2011. május 12., csütörtökInnovatív Unió: Európa átalakítása a válság utáni világnak megfelelően

P7_TA(2011)0236

Az Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az Innovatív Unióról: Európának a válság utáni világhoz való alkalmazkodásáról (2010/2245(INI))

2012/C 377 E/15

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0546),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 179. cikkének (1) bekezdésére, amelynek értelmében „az Unió célja az, hogy egy európai kutatási térség létrehozásával, amelyen belül a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológiák szabadon áramlanak, erősítse tudományos és technológiai alapjait, továbbá ösztönözze versenyképességének fejlődését – ideértve az Unió iparát is –, ugyanakkor támogassa a Szerződések egyéb fejezetei alapján szükségesnek ítélt kutatási tevékenységeket.”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 179. cikkének (1) bekezdésére, amelynek értelmében „az Unió célja az, hogy egy európai kutatási térség létrehozásával, amelyen belül a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológiák szabadon áramlanak, erősítse tudományos és technológiai alapjait, továbbá ösztönözze versenyképességének fejlődését – ideértve az Unió iparát is –, ugyanakkor támogassa a Szerződések egyéb fejezetei alapján szükségesnek ítélt kutatási tevékenységeket.”,

| — | tekintettel az Innovatív Unió kiemelt kezdeményezés keretén belüli európai innovációs partnerségekről szóló, 2010. november 11-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Innovatív Unió kiemelt kezdeményezés keretén belüli európai innovációs partnerségekről szóló, 2010. november 11-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre, Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági dokumentumra (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre, Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági dokumentumra (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés” című, 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés” című, 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM(2011)0021),

| — | tekintettel az „Európai digitális menetrend” című, 2010. május 19-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai digitális menetrend” című, 2010. május 19-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245),

| — | tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112),

| — | tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című, 2011. március 9-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című, 2011. március 9-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „A Közösség innovációs politikájáról a változó világban” című, 2010. június 15-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Közösség innovációs politikájáról a változó világban” című, 2010. június 15-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2010. június 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2010. június 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló, 2010. november 11-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló, 2010. november 11-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az innovációról szóló, 2011. február 4-i európai tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az innovációról szóló, 2011. február 4-i európai tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Versenyképességi Tanács 2010. november 25–26-i 3049. ülésének az európai innovációs unióról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Versenyképességi Tanács 2010. november 25–26-i 3049. ülésének az európai innovációs unióról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a Versenyképességi Tanács 2010. október 12-i 3035. ülésének következtetéseire „az uniós kutatási és innovációs programok egyszerűsítés révén történő vonzóbbá tételéről”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Versenyképességi Tanács 2010. október 12-i 3035. ülésének következtetéseire „az uniós kutatási és innovációs programok egyszerűsítés révén történő vonzóbbá tételéről”,

| — | tekintettel az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában: A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása” című, 2010. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában: A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása” című, 2010. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2010)0614),

| — | tekintettel „Az Európa 2020 keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politika” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európa 2020 keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politika” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0553),

| — | tekintettel a „Felkészülés a jövőre: közös stratégia kidolgozása a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatban” című, 2009. szeptember 30-i bizottsági közleményre (COM(2009)0512), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Felkészülés a jövőre: közös stratégia kidolgozása a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatban” című, 2009. szeptember 30-i bizottsági közleményre (COM(2009)0512),

| — | tekintettel „Az európai IKT-re irányuló kutatás-fejlesztés és innováció stratégiája: Kapcsoljunk magasabb sebességfokozatba!” című, 2009. március 13-i bizottsági közleményre (COM(2009)0116), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai IKT-re irányuló kutatás-fejlesztés és innováció stratégiája: Kapcsoljunk magasabb sebességfokozatba!” című, 2009. március 13-i bizottsági közleményre (COM(2009)0116),

| — | tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló bizottsági zöld könyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló bizottsági zöld könyvre,

| — | tekintettel „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című, 2011. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című, 2011. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0078),

| — | tekintettel a „Tudományos információk a digitális korban: hozzáférés, terjesztés és megőrzés” című, 2007. február 14-i bizottsági közleményre (COM(2007)0056), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tudományos információk a digitális korban: hozzáférés, terjesztés és megőrzés” című, 2007. február 14-i bizottsági közleményre (COM(2007)0056),

| — | tekintettel „A környezeti előnyökkel járó innovatív üzleti modellek ösztönzése” című, az Európai Bizottság megbízásából 2008 novemberében készített jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A környezeti előnyökkel járó innovatív üzleti modellek ösztönzése” című, az Európai Bizottság megbízásából 2008 novemberében készített jelentésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0162/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0162/2011),

| A. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 179. cikkének (2) bekezdése értelmében „az Unió az egész területén ösztönzi a vállalkozásokat – a kis- és középvállalkozásokat is beleértve –, a kutatási központokat és egyetemeket a magas színvonalú kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeik terén; támogatja azokat az együttműködésüket célzó erőfeszítéseiket, amelyek célja elsősorban az, hogy a kutatók a határokon átívelő módon szabadon együttműködhessenek egymással, és hogy a vállalkozások képesek legyenek teljes mértékben kihasználni a belső piac lehetőségeit, különösen a nemzeti közbeszerzések megnyitása, a közös szabványok meghatározása és az együttműködés jogi és adóügyi akadályainak felszámolása útján”, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 179. cikkének (2) bekezdése értelmében „az Unió az egész területén ösztönzi a vállalkozásokat – a kis- és középvállalkozásokat is beleértve –, a kutatási központokat és egyetemeket a magas színvonalú kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeik terén; támogatja azokat az együttműködésüket célzó erőfeszítéseiket, amelyek célja elsősorban az, hogy a kutatók a határokon átívelő módon szabadon együttműködhessenek egymással, és hogy a vállalkozások képesek legyenek teljes mértékben kihasználni a belső piac lehetőségeit, különösen a nemzeti közbeszerzések megnyitása, a közös szabványok meghatározása és az együttműködés jogi és adóügyi akadályainak felszámolása útján”,

| B. | mivel a kutatás és az innováció felgyorsítása nemcsak a fenntartható és versenyképes gazdasági modell megvalósításához és a jövőbeni fejlődés biztosításához szükséges, hanem azért is, mert ez fog megoldásokat hozni az európai társadalom előtt álló közös, nagy társadalmi kihívásokra, nevezetesen a következőkre:






  — | az aktuális demográfiai változások: öregedő társadalom, a világ népességének növekedése (betegségmegelőzés, egészség, táplálkozás), urbanizáció, társadalmi kohézió és migráció; |
| --- | --- | --- |

B.

mivel a kutatás és az innováció felgyorsítása nemcsak a fenntartható és versenyképes gazdasági modell megvalósításához és a jövőbeni fejlődés biztosításához szükséges, hanem azért is, mert ez fog megoldásokat hozni az európai társadalom előtt álló közös, nagy társadalmi kihívásokra, nevezetesen a következőkre:

—

az aktuális demográfiai változások: öregedő társadalom, a világ népességének növekedése (betegségmegelőzés, egészség, táplálkozás), urbanizáció, társadalmi kohézió és migráció;

| — | a – biológiai és nem biológiai – erőforrások fenntartható kezelése felé való átmenet, éghajlatváltozás, megújuló energia és energiahatékonyság, forráshatékonyság, a vízhiány, az árvizek és a kritikus nyersanyagok biztosítására és helyettesítésére irányuló erőfeszítések; |
| --- | --- |

—

a – biológiai és nem biológiai – erőforrások fenntartható kezelése felé való átmenet, éghajlatváltozás, megújuló energia és energiahatékonyság, forráshatékonyság, a vízhiány, az árvizek és a kritikus nyersanyagok biztosítására és helyettesítésére irányuló erőfeszítések;

| — | egy erős, stabil, igazságos és versenyképes gazdasági alap: gazdaságélénkítés, a tudásalapú társadalom hasznosítása és az EU versenyképességének és a foglalkoztatottság fellendítése, |
| --- | --- |

—

egy erős, stabil, igazságos és versenyképes gazdasági alap: gazdaságélénkítés, a tudásalapú társadalom hasznosítása és az EU versenyképességének és a foglalkoztatottság fellendítése,

| C. | mivel az innováció fellendítésének kulcsa a következőkben keresendő:






  — | a polgárok kreativitásának, az emberi erőforrások, a vállalkozások alkalmazkodó képességének és a vállalkozói szellemnek, a fogyasztás mintáinak és az új ötletekre adott válaszok előtérbe helyezése, |
| --- | --- | --- |

C.

mivel az innováció fellendítésének kulcsa a következőkben keresendő:

—

a polgárok kreativitásának, az emberi erőforrások, a vállalkozások alkalmazkodó képességének és a vállalkozói szellemnek, a fogyasztás mintáinak és az új ötletekre adott válaszok előtérbe helyezése,

| — | hosszú távú, stabil, egyszerű, átlátható és támogató szabályozási keret, |
| --- | --- |

—

hosszú távú, stabil, egyszerű, átlátható és támogató szabályozási keret,

| — | az innovációs ciklus különböző szakaszai során a változatos finanszírozási lehetőségekhez való jobb hozzáférés (különösen a kkv-k számára), |
| --- | --- |

—

az innovációs ciklus különböző szakaszai során a változatos finanszírozási lehetőségekhez való jobb hozzáférés (különösen a kkv-k számára),

| — | a magánszektor beruházásainak növelése és serkentése, |
| --- | --- |

—

a magánszektor beruházásainak növelése és serkentése,

| — | eredményes együttműködés az oktatási szféra és a kutatóintézetek – ideértve a kutatási és technológiai szervezeteket is –, a vállalkozások, kormányok és polgárok között, többek között a tudásmegosztást és eszmecserét elősegítő olyan együttműködési platformok és eszközök létrehozásával, mint a nyílt hálózatok, a nyílt szabványok és a klaszter jellegű megközelítés, |
| --- | --- |

—

eredményes együttműködés az oktatási szféra és a kutatóintézetek – ideértve a kutatási és technológiai szervezeteket is –, a vállalkozások, kormányok és polgárok között, többek között a tudásmegosztást és eszmecserét elősegítő olyan együttműködési platformok és eszközök létrehozásával, mint a nyílt hálózatok, a nyílt szabványok és a klaszter jellegű megközelítés,

| — | a döntéshozatali folyamatokba az összes érintett szereplő bevonásának biztosítása, |
| --- | --- |

—

a döntéshozatali folyamatokba az összes érintett szereplő bevonásának biztosítása,

| — | a gazdaság globalizációjával és digitalizálódásával összefüggésben hatékonyabb eszközök az ipari tulajdon védelmére, |
| --- | --- |

—

a gazdaság globalizációjával és digitalizálódásával összefüggésben hatékonyabb eszközök az ipari tulajdon védelmére,

| D. | mivel a kockázatvállalásra való hajlandóság a sikeres innováció szükséges előfeltétele, |
| --- | --- |

D.

mivel a kockázatvállalásra való hajlandóság a sikeres innováció szükséges előfeltétele,

| E. | mivel az európai versenyképesség fenntartása érdekében szükség van egy szemléletbeli elmozdulásra, amely nélkülözhetetlen az európai vállalkozó szellem és az innovációs potenciál javítása szempontjából; mivel változásokat kell bevezetni a kockázatvállalás ösztönzésére és az innovatív vállalkozások alapítására, valamint az induló vállalkozókra vonatkozó feltételek javítására, |
| --- | --- |

E.

mivel az európai versenyképesség fenntartása érdekében szükség van egy szemléletbeli elmozdulásra, amely nélkülözhetetlen az európai vállalkozó szellem és az innovációs potenciál javítása szempontjából; mivel változásokat kell bevezetni a kockázatvállalás ösztönzésére és az innovatív vállalkozások alapítására, valamint az induló vállalkozókra vonatkozó feltételek javítására,

| F. | mivel a globális gazdasági összefüggésre való tekintettel az Európai Uniónak a versenyképesség terén támadó állásba kell helyezkednie, és élen kell járnia, ezért az EU-nak egy intenzív innovációs programba kell befektetnie, |
| --- | --- |

F.

mivel a globális gazdasági összefüggésre való tekintettel az Európai Uniónak a versenyképesség terén támadó állásba kell helyezkednie, és élen kell járnia, ezért az EU-nak egy intenzív innovációs programba kell befektetnie,

| G. | mivel Európának korszerű, megfizethető és jól működő rendszerre van szüksége a szellemi tulajdonjogok védelmére az innováció előmozdításához és versenyképességünk megerősítéséhez, |
| --- | --- |

G.

mivel Európának korszerű, megfizethető és jól működő rendszerre van szüksége a szellemi tulajdonjogok védelmére az innováció előmozdításához és versenyképességünk megerősítéséhez,

| H. | mivel a szellemi tulajdonjogok a tőkeigényes kutatás, fejlesztés és innováció fontos előfeltételét képezik, |
| --- | --- |

H.

mivel a szellemi tulajdonjogok a tőkeigényes kutatás, fejlesztés és innováció fontos előfeltételét képezik,

| I. | mivel a szellemi tulajdonjogok tekintetében az innováció megerősítésének legjobb lehetősége Európában az uniós szabadalom létrehozása, |
| --- | --- |

I.

mivel a szellemi tulajdonjogok tekintetében az innováció megerősítésének legjobb lehetősége Európában az uniós szabadalom létrehozása,

| J. | mivel a modern uniós védjegyrendszernek rendkívül fontos szerepe van az európai vállalatoknak a tervezés, a megvalósítás és az innováció területén történő beruházásai által képviselt értékek védelmében, |
| --- | --- |

J.

mivel a modern uniós védjegyrendszernek rendkívül fontos szerepe van az európai vállalatoknak a tervezés, a megvalósítás és az innováció területén történő beruházásai által képviselt értékek védelmében,

| K. | mivel ha 2020-ig az EU GDP-jének 3 %-át elkülönítik kutatásra és fejlesztésre, akkor 3,7 millió álláshely jöhetne létre, és 2025-ig az éves GDP megközelítőleg 800 millió EUR-val nőne, |
| --- | --- |

K.

mivel ha 2020-ig az EU GDP-jének 3 %-át elkülönítik kutatásra és fejlesztésre, akkor 3,7 millió álláshely jöhetne létre, és 2025-ig az éves GDP megközelítőleg 800 millió EUR-val nőne,

| L. | mivel az európai kutatók csupán 30 %-a nő, és az európai kutatóintézetek vezetői közül is csak 13 % nő, |
| --- | --- |

L.

mivel az európai kutatók csupán 30 %-a nő, és az európai kutatóintézetek vezetői közül is csak 13 % nő,

Integrált és interdiszciplináris megközelítés

| 1. | üdvözli az Innovatív Unió kiemelt kezdeményezést, amely a tagállami erőfeszítések kiegészítéseként az eddigi legjelentősebb és legcélzottabb kísérlet egy stratégiai, integrált és vállalkozásközpontú európai innovációs politika bevezetésére, melynek keretében az innováció irányítása és a haladás ellenőrzése a legmagasabb politikai szinten történik, amelynek sikere a tagállamok teljes körű, a finanszírozásra és a helyes fiskális konszolidációra is kiterjedő együttműködésétől és a tagállami szintű végrehajtástól függ, és ahol a fenntartható, növekedésbarát finanszírozás kap hangsúlyt az innováció, a kutatás és az oktatás terén, és amelynek során a közös innovációs célkitűzések irányítják a szakpolitikát az összes vonatkozó területen; üdvözli az Európai Tanács 2011. február 4-i ülésén tárgyalt stratégiai megközelítést; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Innovatív Unió kiemelt kezdeményezést, amely a tagállami erőfeszítések kiegészítéseként az eddigi legjelentősebb és legcélzottabb kísérlet egy stratégiai, integrált és vállalkozásközpontú európai innovációs politika bevezetésére, melynek keretében az innováció irányítása és a haladás ellenőrzése a legmagasabb politikai szinten történik, amelynek sikere a tagállamok teljes körű, a finanszírozásra és a helyes fiskális konszolidációra is kiterjedő együttműködésétől és a tagállami szintű végrehajtástól függ, és ahol a fenntartható, növekedésbarát finanszírozás kap hangsúlyt az innováció, a kutatás és az oktatás terén, és amelynek során a közös innovációs célkitűzések irányítják a szakpolitikát az összes vonatkozó területen; üdvözli az Európai Tanács 2011. február 4-i ülésén tárgyalt stratégiai megközelítést;

| 2. | támogatja az „Innovatív Unió” elnevezésű kezdeményezést mint az Unió gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődésének egyik alappillérét, különösen ami a befogadó megközelítést illeti az oktatás minden szintjén, beleértve a szakoktatást és a szakképzést is; |
| --- | --- |

2.

támogatja az „Innovatív Unió” elnevezésű kezdeményezést mint az Unió gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődésének egyik alappillérét, különösen ami a befogadó megközelítést illeti az oktatás minden szintjén, beleértve a szakoktatást és a szakképzést is;

| 3. | felhív az innováció tágabb értelmezésére, amely az eredményre koncentrál és túllép a technológiai és termékorientált innováción, az összes érdekelt, elsősorban a vállalkozások bevonásával működik, és középpontba helyezi a polgárok felhatalmazó szerepét, ugyanakkor érzékelve a szemléletváltást; emlékeztet arra, hogy az innováció az ötletek sikeres gyakorlati megvalósítását jelenti, és termékekre, folyamatokra, szolgáltatásokra, mozgalmakra, rendszerekre és szervezeti struktúrákra egyaránt irányulhat; sürgeti, hogy a Bizottság határozza meg az innováció fogalmát; |
| --- | --- |

3.

felhív az innováció tágabb értelmezésére, amely az eredményre koncentrál és túllép a technológiai és termékorientált innováción, az összes érdekelt, elsősorban a vállalkozások bevonásával működik, és középpontba helyezi a polgárok felhatalmazó szerepét, ugyanakkor érzékelve a szemléletváltást; emlékeztet arra, hogy az innováció az ötletek sikeres gyakorlati megvalósítását jelenti, és termékekre, folyamatokra, szolgáltatásokra, mozgalmakra, rendszerekre és szervezeti struktúrákra egyaránt irányulhat; sürgeti, hogy a Bizottság határozza meg az innováció fogalmát;

| 4. | úgy véli, hogy az innovációt a tudomány, valamint a gazdasági és társadalmi tevékenység valamennyi területén a közérdek, az életkörülmények javítása, a társadalmi jólét előmozdítása, valamint a környezet és a természeti egyensúly megőrzése kritériumainak kell vezérelniük; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az innovációt a tudomány, valamint a gazdasági és társadalmi tevékenység valamennyi területén a közérdek, az életkörülmények javítása, a társadalmi jólét előmozdítása, valamint a környezet és a természeti egyensúly megőrzése kritériumainak kell vezérelniük;

| 5. | úgy véli, hogy mivel az innováció komplex fogalom, fokozni kell a nem technológiai innovációs erőfeszítéseket, ennek keretében terjeszteni kell az ilyen innovációkkal kapcsolatos bevált gyakorlatokat, továbbá egy nyílt és átfogó megközelítés alapján meg kell határozni az uniós finanszírozás szabályait és feltételeit; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy mivel az innováció komplex fogalom, fokozni kell a nem technológiai innovációs erőfeszítéseket, ennek keretében terjeszteni kell az ilyen innovációkkal kapcsolatos bevált gyakorlatokat, továbbá egy nyílt és átfogó megközelítés alapján meg kell határozni az uniós finanszírozás szabályait és feltételeit;

| 6. | szorgalmazza, hogy tegyenek határozott különbséget az „eredeti innováció” – azaz valami, amit először hoztak létre és amely a piacon még nem elérhető – és a piacon már jelen lévő terméken, szolgáltatáson, folyamaton vagy kezdeményezésen végzett kereskedelmi jellegű javítások vagy változtatások fogalma között; |
| --- | --- |

6.

szorgalmazza, hogy tegyenek határozott különbséget az „eredeti innováció” – azaz valami, amit először hoztak létre és amely a piacon még nem elérhető – és a piacon már jelen lévő terméken, szolgáltatáson, folyamaton vagy kezdeményezésen végzett kereskedelmi jellegű javítások vagy változtatások fogalma között;

| 7. | úgy véli, hogy a szociális-gazdasági innovációt pontosan, ugyanakkor rugalmasan kell meghatározni, mert az sok esetben nem egy termék formájában vagy egy technikai megoldás alkalmazásában testesül meg, hanem egy folyamatot alkotó, egy sor, egymással összefüggő, hosszú távú intézményi, műszaki és igazgatási változásban; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a szociális-gazdasági innovációt pontosan, ugyanakkor rugalmasan kell meghatározni, mert az sok esetben nem egy termék formájában vagy egy technikai megoldás alkalmazásában testesül meg, hanem egy folyamatot alkotó, egy sor, egymással összefüggő, hosszú távú intézményi, műszaki és igazgatási változásban;

| 8. | rámutat, hogy a 2050-ig tartó időszakra szóló energiapolitikai útiterv szempontjából mérföldkövet jelentő Európa 2020 stratégiában, az energiahatékonysági cselekvési tervben, a nyersanyag-politikai kezdeményezésben, a 2011–2020 közötti európai energiastratégiában és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiarendszer 2050-re történő megvalósítására irányuló ütemtervben kitűzött céloknak az Innovatív Unióban elsőbbséget kell élvezniük; |
| --- | --- |

8.

rámutat, hogy a 2050-ig tartó időszakra szóló energiapolitikai útiterv szempontjából mérföldkövet jelentő Európa 2020 stratégiában, az energiahatékonysági cselekvési tervben, a nyersanyag-politikai kezdeményezésben, a 2011–2020 közötti európai energiastratégiában és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiarendszer 2050-re történő megvalósítására irányuló ütemtervben kitűzött céloknak az Innovatív Unióban elsőbbséget kell élvezniük;

| 9. | rámutat, hogy a nemzetközivé válás és az innováció a külső versenyképesség és a növekedés kulcsfontosságú mozgatórugói, és döntő szerepet játszanak az EU 2020 stratégia stratégiai céljaiban; |
| --- | --- |

9.

rámutat, hogy a nemzetközivé válás és az innováció a külső versenyképesség és a növekedés kulcsfontosságú mozgatórugói, és döntő szerepet játszanak az EU 2020 stratégia stratégiai céljaiban;

| 10. | hangsúlyozza az éghajlatvédelmi szempontból hatékony, energiahatékony és megújuló technológiák jelentőségét a fenntartható globális gazdaság felé való elmozdulásban; elismeri az EU vezető pozícióját számos kulcsfontosságú ágazatban az éghajlatbarát és erőforrás-takarékos ipari termelésben; felszólítja a Bizottságot, hogy határozzon meg ezekben az ágazatokban a nemzetközivé válásra vonatkozó és innovációs stratégiákat; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza az éghajlatvédelmi szempontból hatékony, energiahatékony és megújuló technológiák jelentőségét a fenntartható globális gazdaság felé való elmozdulásban; elismeri az EU vezető pozícióját számos kulcsfontosságú ágazatban az éghajlatbarát és erőforrás-takarékos ipari termelésben; felszólítja a Bizottságot, hogy határozzon meg ezekben az ágazatokban a nemzetközivé válásra vonatkozó és innovációs stratégiákat;

| 11. | elismeri, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, valamint az energiahatékonyságra és az ipari termelés dematerializálására irányuló erőfeszítésekhez aktív politikát kell folytatni az új technológiák globális terjesztésében; |
| --- | --- |

11.

elismeri, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, valamint az energiahatékonyságra és az ipari termelés dematerializálására irányuló erőfeszítésekhez aktív politikát kell folytatni az új technológiák globális terjesztésében;

| 12. | hangsúlyozza, hogy többek között a környezetvédelem, a közegészségügy, az élelmiszerbiztonság, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelem azok a területek, ahol leginkább szükség van fokozott innovációs törekvésre, amely során megerősítik a meglévő tudományos és technológiai bázist; hangsúlyozza, hogy az EU jövőbeli kutatási és innovációs programjainak megfelelő módon kell ezeket a területeket figyelembe venniük; hangsúlyozza ezért egy több ágazatot átfogó, az ökoszisztéma ellenálló képességén alapuló megközelítés szükségességét; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy többek között a környezetvédelem, a közegészségügy, az élelmiszerbiztonság, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelem azok a területek, ahol leginkább szükség van fokozott innovációs törekvésre, amely során megerősítik a meglévő tudományos és technológiai bázist; hangsúlyozza, hogy az EU jövőbeli kutatási és innovációs programjainak megfelelő módon kell ezeket a területeket figyelembe venniük; hangsúlyozza ezért egy több ágazatot átfogó, az ökoszisztéma ellenálló képességén alapuló megközelítés szükségességét;

| 13. | megjegyzi, hogy a kulturális és kreatív ágazatokban a piac széttöredezettsége részben a fogyasztók kulturális sokféleségének és nyelvi preferenciáinak tulajdonítható; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy a kulturális és kreatív ágazatokban a piac széttöredezettsége részben a fogyasztók kulturális sokféleségének és nyelvi preferenciáinak tulajdonítható;

| 14. | üdvözli a Bizottság részéről a nagy társadalmi kihívások előtérbe helyezését, és hangsúlyozza, hogy az innovációra és kutatásra azért van szükség, hogy növekedjen a források termelékenysége és a fenntartható helyettesítés, továbbá növekedjen a forrásfelhasználás és az energiafogyasztás hatékonysága is; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a Bizottság részéről a nagy társadalmi kihívások előtérbe helyezését, és hangsúlyozza, hogy az innovációra és kutatásra azért van szükség, hogy növekedjen a források termelékenysége és a fenntartható helyettesítés, továbbá növekedjen a forrásfelhasználás és az energiafogyasztás hatékonysága is;

| 15. | megjegyzi, hogy el kell kerülni, hogy az innovációk kizárólag korlátozott területeken kapjanak prioritást, annak érdekében, hogy hosszú távon ne veszítsünk el értékes innovációs potenciált; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy el kell kerülni, hogy az innovációk kizárólag korlátozott területeken kapjanak prioritást, annak érdekében, hogy hosszú távon ne veszítsünk el értékes innovációs potenciált;

| 16. | álláspontja szerint az innováció fontos szerepet játszhat a társadalmi kohézió növelésében azáltal, hogy javítja a biztosított szolgáltatások minőségét, ezért speciális szakképzési programokat kell kidolgozni; |
| --- | --- |

16.

álláspontja szerint az innováció fontos szerepet játszhat a társadalmi kohézió növelésében azáltal, hogy javítja a biztosított szolgáltatások minőségét, ezért speciális szakképzési programokat kell kidolgozni;

| 17. | rámutat, hogy a piacgazdaságban az innováció nem kizárólag a legfontosabb társadalmi kihívásokkal való szembenézésre szolgál, hanem rendkívül fontos szerepet tölt be a szabadidő, a technológia, az ipar, a kultúra és a szórakoztatás terén a fogyasztóbarát és vonzó termékek gyártásában; rámutat, hogy hatalmas nemzetközi piaca van az innovatív, csúcstechnológián alapuló szabadidős termékeknek (okostelefonok, táblagépek, játékkonzolok, hordozható szabadidős eszközök stb.), illetve világszintű piac áll rendelkezésre a közösségi hálózatépítésre épülő és az innovatív internetes szolgáltatások számára, mely területeken az európai vállalkozások csekély szerepet játszanak; |
| --- | --- |

17.

rámutat, hogy a piacgazdaságban az innováció nem kizárólag a legfontosabb társadalmi kihívásokkal való szembenézésre szolgál, hanem rendkívül fontos szerepet tölt be a szabadidő, a technológia, az ipar, a kultúra és a szórakoztatás terén a fogyasztóbarát és vonzó termékek gyártásában; rámutat, hogy hatalmas nemzetközi piaca van az innovatív, csúcstechnológián alapuló szabadidős termékeknek (okostelefonok, táblagépek, játékkonzolok, hordozható szabadidős eszközök stb.), illetve világszintű piac áll rendelkezésre a közösségi hálózatépítésre épülő és az innovatív internetes szolgáltatások számára, mely területeken az európai vállalkozások csekély szerepet játszanak;

| 18. | hangsúlyozza az Erőforrás-hatékony Európa és az Iparpolitika kiemelt kezdeményezés, valamint az arra irányuló erőfeszítések fontosságát, hogy a gazdasági növekedést különválasszák a források felhasználásától az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, tudásalapú gazdaságra való áttérés támogatásával, a megújuló és fenntartható energiaforrások használatának növelésével, a széndioxid-kibocsátást csökkentő és egyéb, forráshatékony technológiák kifejlesztésével és a fenntartható közlekedés fejlesztésével, ugyanakkor növelve az európai vállalatok versenyképességét is; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza az Erőforrás-hatékony Európa és az Iparpolitika kiemelt kezdeményezés, valamint az arra irányuló erőfeszítések fontosságát, hogy a gazdasági növekedést különválasszák a források felhasználásától az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, tudásalapú gazdaságra való áttérés támogatásával, a megújuló és fenntartható energiaforrások használatának növelésével, a széndioxid-kibocsátást csökkentő és egyéb, forráshatékony technológiák kifejlesztésével és a fenntartható közlekedés fejlesztésével, ugyanakkor növelve az európai vállalatok versenyképességét is;

| 19. | emlékeztet arra, hogy a digitalizálás és az IKT az innováció motorja, és ezért a nagysebességű szélessávú internet-hozzáférés alapvető előfeltétel az Európai Innovációs Partnerségek számára is, mivel az fokozza a polgárok együttműködését és részvételét is; e tekintetben felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a nagysebességű internet bevezetését és az uniós digitális menetrend gyors megvalósítását szolgáló e-kezdeményezések népszerűsítését; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy a digitalizálás és az IKT az innováció motorja, és ezért a nagysebességű szélessávú internet-hozzáférés alapvető előfeltétel az Európai Innovációs Partnerségek számára is, mivel az fokozza a polgárok együttműködését és részvételét is; e tekintetben felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a nagysebességű internet bevezetését és az uniós digitális menetrend gyors megvalósítását szolgáló e-kezdeményezések népszerűsítését;

| 20. | felszólítja a Bizottságot, hogy kellően vegye figyelembe a rendszereket támogató azon „intelligensebb”, fenntartható technológiákat, amelyek a cégek számára lehetővé teszik az igényeknek megfelelő, valós időben nyújtott szolgáltatások kifejlesztését a legkülönfélébb ágazatokban, például a közlekedés és a logisztika, az építkezés és a létesítmények üzemeltetése, az energiaelosztás, a távközlés és a pénzügyi szolgáltatások terén; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a Bizottságot, hogy kellően vegye figyelembe a rendszereket támogató azon „intelligensebb”, fenntartható technológiákat, amelyek a cégek számára lehetővé teszik az igényeknek megfelelő, valós időben nyújtott szolgáltatások kifejlesztését a legkülönfélébb ágazatokban, például a közlekedés és a logisztika, az építkezés és a létesítmények üzemeltetése, az energiaelosztás, a távközlés és a pénzügyi szolgáltatások terén;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a kutatás és az innovációs politika sikere a következőktől függ:






  — | az összes szakpolitika és intézkedés stratégiai orientációja, fejlesztése, megtervezése és végrehajtása azzal a céllal, hogy hozzájáruljon az európai innovációhoz, és erősítse azt (például az oktatás és képzés, a tanácsadó szolgáltatások, a munkaerőpiac, az egységes piac, a szellemi tulajdonjogok megfelelő kezelése, az infrastruktúra, az adózási eszközök, az iparpolitika, a közbeszerzés és a kereskedelem, a szolgáltató és a termelő vállalatok közötti közös innovatív interakciók révén, külön figyelemmel a kkv-kre); |
| --- | --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a kutatás és az innovációs politika sikere a következőktől függ:

—

az összes szakpolitika és intézkedés stratégiai orientációja, fejlesztése, megtervezése és végrehajtása azzal a céllal, hogy hozzájáruljon az európai innovációhoz, és erősítse azt (például az oktatás és képzés, a tanácsadó szolgáltatások, a munkaerőpiac, az egységes piac, a szellemi tulajdonjogok megfelelő kezelése, az infrastruktúra, az adózási eszközök, az iparpolitika, a közbeszerzés és a kereskedelem, a szolgáltató és a termelő vállalatok közötti közös innovatív interakciók révén, külön figyelemmel a kkv-kre);

| — | megfelelően összehangolt, multidiszciplináris együttműködés és (pénzügyi) támogatás uniós, tagállami, regionális és helyi szinten; |
| --- | --- |

—

megfelelően összehangolt, multidiszciplináris együttműködés és (pénzügyi) támogatás uniós, tagállami, regionális és helyi szinten;

| — | az összes érintett szereplő – pl. a kkv-k, az ipar, az egyetemek, a kutatóintézetek, a kutatási és technológiai szervezetek, a kormányok, a civil társadalmi szervezetek és a szociális partnerek – maximális bevonása, ideértve a tudományos intézmények és az ipar közötti együttműködés lehetséges új, termékeny formáinak keresését; |
| --- | --- |

—

az összes érintett szereplő – pl. a kkv-k, az ipar, az egyetemek, a kutatóintézetek, a kutatási és technológiai szervezetek, a kormányok, a civil társadalmi szervezetek és a szociális partnerek – maximális bevonása, ideértve a tudományos intézmények és az ipar közötti együttműködés lehetséges új, termékeny formáinak keresését;

| — | a különböző politikai területek, intézkedések és eszközök koordinációja, koherenciája és szinergiája, hogy el lehessen kerülni a nem összehangolt kutatási és innovációs erőfeszítésekből eredő széttagoltságot és kétszeres munkát; |
| --- | --- |

—

a különböző politikai területek, intézkedések és eszközök koordinációja, koherenciája és szinergiája, hogy el lehessen kerülni a nem összehangolt kutatási és innovációs erőfeszítésekből eredő széttagoltságot és kétszeres munkát;

| — | az innovatív termékek számára megfelelő szabályozási környezet kialakítása annak érdekében, hogy a piaci igényekre rugalmasan lehessen reagálni; |
| --- | --- |

—

az innovatív termékek számára megfelelő szabályozási környezet kialakítása annak érdekében, hogy a piaci igényekre rugalmasan lehessen reagálni;

| — | a szakpolitikai értékelést elősegítő módszerek és eljárások, ideértve a szakértői vizsgálati testületeket és a sikeres kísérletek terjesztését is; |
| --- | --- |

—

a szakpolitikai értékelést elősegítő módszerek és eljárások, ideértve a szakértői vizsgálati testületeket és a sikeres kísérletek terjesztését is;

hangsúlyozza, hogy az Innovatív Unió szakpolitika fő céljának azt kell tekinteni, hogy a nagy társadalmi kihívásokra összpontosító, valóban holisztikus megközelítés elfogadásával elősegítse a szakpolitikák koordinációját és a szakpolitikai eszközök közötti koherenciát, valamint szinergiát teremtsen az innovációs politikát illetően;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az uniós kereskedelmi és innovációs politikát át kell alakítani úgy, hogy valóban alkalmas eszköz legyen a munkahelyteremtésre, a szegénység felszámolására és a világ fenntartható fejlődésének biztosítására; szilárdan hiszi, hogy nélkülözhetetlen az EU belső és külső politikáinak szempontjai közötti következetesség, és hogy az új kereskedelmi politika kialakítása közben ügyelni kell a munkahelyteremtésre irányuló erőteljes ipar- és innovációs politikával való összhangra annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a gazdasági fejlődést, és ennek következtében több és jobb munkahelyet lehessen létrehozni; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az uniós kereskedelmi és innovációs politikát át kell alakítani úgy, hogy valóban alkalmas eszköz legyen a munkahelyteremtésre, a szegénység felszámolására és a világ fenntartható fejlődésének biztosítására; szilárdan hiszi, hogy nélkülözhetetlen az EU belső és külső politikáinak szempontjai közötti következetesség, és hogy az új kereskedelmi politika kialakítása közben ügyelni kell a munkahelyteremtésre irányuló erőteljes ipar- és innovációs politikával való összhangra annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a gazdasági fejlődést, és ennek következtében több és jobb munkahelyet lehessen létrehozni;

| 23. | hangsúlyozza az Innovatív Unió kiemelt kezdeményezés kapcsolatát az éves növekedésről szóló felméréssel, amely a megerősített együttműködést szolgáló, a tagállamok éves fejlődését mutató jelentős eszköz; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza az Innovatív Unió kiemelt kezdeményezés kapcsolatát az éves növekedésről szóló felméréssel, amely a megerősített együttműködést szolgáló, a tagállamok éves fejlődését mutató jelentős eszköz;

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az innováció terén tett előrehaladás jobb megfigyelését és értékelését, valamint az innovációs politikák és programok mérhetőségét lehetővé tevő, egységes integrált mutatót, amely tekintetbe veszi a tagállamok fennálló gazdasági rendszereiben megmutatkozó sokféleséget; a kutatásfinanszírozási fejlemények nyomon követését lehetővé tévő megbízható adatforgalmi infrastruktúra kidolgozására szólít fel, illetve szorgalmazza az „eredménytábla” továbbfejlesztését a nemzetközi együttműködés segítségével, olyan mutatók hozzáadásával, amelyek a meglévő források intelligens felhasználásával abszolút értékben mérik az EU innovációs kapacitását; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az innováció terén tett előrehaladás jobb megfigyelését és értékelését, valamint az innovációs politikák és programok mérhetőségét lehetővé tevő, egységes integrált mutatót, amely tekintetbe veszi a tagállamok fennálló gazdasági rendszereiben megmutatkozó sokféleséget; a kutatásfinanszírozási fejlemények nyomon követését lehetővé tévő megbízható adatforgalmi infrastruktúra kidolgozására szólít fel, illetve szorgalmazza az „eredménytábla” továbbfejlesztését a nemzetközi együttműködés segítségével, olyan mutatók hozzáadásával, amelyek a meglévő források intelligens felhasználásával abszolút értékben mérik az EU innovációs kapacitását;

| 25. | rámutat, hogy az innováció és a kreativitás olyan tevékenység, amely bizonyos fokig végezhető, tanítható és fokozható; ezért szorgalmazza, hogy az innováció és a kreativitás az uniós tagállamok oktatási rendszereiben nagyobb szerepet kapjon; felszólít a tagállamokban alkalmazott kreatív és innovatív oktatási tantervekkel és módszerekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok elismerésére és terjesztésére; |
| --- | --- |

25.

rámutat, hogy az innováció és a kreativitás olyan tevékenység, amely bizonyos fokig végezhető, tanítható és fokozható; ezért szorgalmazza, hogy az innováció és a kreativitás az uniós tagállamok oktatási rendszereiben nagyobb szerepet kapjon; felszólít a tagállamokban alkalmazott kreatív és innovatív oktatási tantervekkel és módszerekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok elismerésére és terjesztésére;

| 26. | hangsúlyozza az ökoinnováció kulcsszerepét az EU 2020 stratégiában kitűzött célok megvalósításában; felszólít ezért egy nagyszabású ökoinnovációs cselekvési program elfogadására, amely ökoinnovációt bevezető intézkedéseket javasol az értéklánc minden pontján, többek között az e területhez tartozó kezdeményezések tervezése és a források növelése tekintetében a versenyképességi és innovációs programon keresztül; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza az ökoinnováció kulcsszerepét az EU 2020 stratégiában kitűzött célok megvalósításában; felszólít ezért egy nagyszabású ökoinnovációs cselekvési program elfogadására, amely ökoinnovációt bevezető intézkedéseket javasol az értéklánc minden pontján, többek között az e területhez tartozó kezdeményezések tervezése és a források növelése tekintetében a versenyképességi és innovációs programon keresztül;

| 27. | mivel az innováció általában szoros kapcsolatban van a piaccal, és informális csatornákon keresztül fejlődik, úgy gondolja, hogy az EU-nak finomítani kellene az innovációval kapcsolatos értékelési módszereit annak figyelembevételével, hogy nem lehet az összes terület értékelésére ugyanazokat a kritériumokat használni; |
| --- | --- |

27.

mivel az innováció általában szoros kapcsolatban van a piaccal, és informális csatornákon keresztül fejlődik, úgy gondolja, hogy az EU-nak finomítani kellene az innovációval kapcsolatos értékelési módszereit annak figyelembevételével, hogy nem lehet az összes terület értékelésére ugyanazokat a kritériumokat használni;

| 28. | hangsúlyozza annak veszélyét, hogy az „innováció” kifejezés olyan elcsépelt közhellyé válik, amely pusztán a folytonos használat következtében önelégültséghez vezet; az innováció önmagában nem olyan csodaszer, amely minden problémát megold, és amelyet gazdasági és társadalmi válság idején tetszés szerint elő lehet kapni; éppen ellenkezőleg, az állami és a magánszektorban folyamatosan törekedni kell az innovációra, és az EU-nak, valamint a tagállamoknak tevékenyen támogatniuk kell egymással összefüggő oktatási, kutatási, ipari, szociális és környezetvédelmi stratégiákkal; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza annak veszélyét, hogy az „innováció” kifejezés olyan elcsépelt közhellyé válik, amely pusztán a folytonos használat következtében önelégültséghez vezet; az innováció önmagában nem olyan csodaszer, amely minden problémát megold, és amelyet gazdasági és társadalmi válság idején tetszés szerint elő lehet kapni; éppen ellenkezőleg, az állami és a magánszektorban folyamatosan törekedni kell az innovációra, és az EU-nak, valamint a tagállamoknak tevékenyen támogatniuk kell egymással összefüggő oktatási, kutatási, ipari, szociális és környezetvédelmi stratégiákkal;

| 29. | elismeri a kulturális és kreatív iparágak fontosságát az innováció tekintetében, mivel a tanulmányok azt bizonyítják, hogy azok a cégek, amelyek arányosan nagyobb mértékben használják a kulturális és kreatív iparágak szolgáltatásait, az innováció tekintetében jobban teljesítenek; |
| --- | --- |

29.

elismeri a kulturális és kreatív iparágak fontosságát az innováció tekintetében, mivel a tanulmányok azt bizonyítják, hogy azok a cégek, amelyek arányosan nagyobb mértékben használják a kulturális és kreatív iparágak szolgáltatásait, az innováció tekintetében jobban teljesítenek;

| 30. | állítja, hogy az internetsemlegesség és a nyílt szabványok elve az innováció mozgatórugói; |
| --- | --- |

30.

állítja, hogy az internetsemlegesség és a nyílt szabványok elve az innováció mozgatórugói;

Polgárközpontú innovációs táradalom

| 31. | hangsúlyozza, hogy az innováció fő húzóerejét egyrészről a polgárok igényei, másrészről a vállalkozások részvétele alkotja; rámutat, hogy az innovatív társadalom megteremtésének ezért a polgárai részvételén kell alapulnia, amihez az alulról felfelé haladó megközelítés révén lehetővé kell tenni számukra a szükségleteik és kreatív potenciáljuk kifejezését, és innovatív megoldásokat kell biztosítani, hogy az egyes polgárok hozzájárulhassanak az erőforrás-hatékonysághoz; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy az innováció fő húzóerejét egyrészről a polgárok igényei, másrészről a vállalkozások részvétele alkotja; rámutat, hogy az innovatív társadalom megteremtésének ezért a polgárai részvételén kell alapulnia, amihez az alulról felfelé haladó megközelítés révén lehetővé kell tenni számukra a szükségleteik és kreatív potenciáljuk kifejezését, és innovatív megoldásokat kell biztosítani, hogy az egyes polgárok hozzájárulhassanak az erőforrás-hatékonysághoz;

| 32. | hangsúlyozza, hogy meg kell teremteni a tanulás, a kíváncsiság és a kockázatvállalás kultúráját; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek komoly erőfeszítéseket az innovatív, kíváncsiságtól vezérelt és kockázatvállaló, a kudarcot is lehetőségként elviselő gondolkodásmód felé történő elmozdulás érdekében, ösztönözve a fenntartható fogyasztási minták felé történő elmozdulást, és aktívan támogatva a polgárok és a vállalkozások innovációban és a nyitott innovációs rendszerekben való részvételét; hangsúlyozza, hogy az innovációnak mint folyamatnak, amelyet nem irányíthatnak kizárólag a kormányok, és nem is szükséges, hogy csak ők irányítsák, olyan kedvező feltételekre van szüksége, amelyek megfelelő rugalmasságot biztosítanak az előre nem látható fejleményekre való reagáláshoz; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy meg kell teremteni a tanulás, a kíváncsiság és a kockázatvállalás kultúráját; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek komoly erőfeszítéseket az innovatív, kíváncsiságtól vezérelt és kockázatvállaló, a kudarcot is lehetőségként elviselő gondolkodásmód felé történő elmozdulás érdekében, ösztönözve a fenntartható fogyasztási minták felé történő elmozdulást, és aktívan támogatva a polgárok és a vállalkozások innovációban és a nyitott innovációs rendszerekben való részvételét; hangsúlyozza, hogy az innovációnak mint folyamatnak, amelyet nem irányíthatnak kizárólag a kormányok, és nem is szükséges, hogy csak ők irányítsák, olyan kedvező feltételekre van szüksége, amelyek megfelelő rugalmasságot biztosítanak az előre nem látható fejleményekre való reagáláshoz;

| 33. | úgy véli, hogy a tudás előrehaladása és többféle alkalmazása nem jelenti azt, hogy nincs szükség nyitott és részvételi értékelésre ezen alkalmazások erkölcsi, társadalmi és politikai következményei tekintetében; felhívja a figyelmet arra, hogy szükség van a tudományos kultúra lakosság körében való előmozdítására és terjesztésére; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a tudás előrehaladása és többféle alkalmazása nem jelenti azt, hogy nincs szükség nyitott és részvételi értékelésre ezen alkalmazások erkölcsi, társadalmi és politikai következményei tekintetében; felhívja a figyelmet arra, hogy szükség van a tudományos kultúra lakosság körében való előmozdítására és terjesztésére;

| 34. | úgy véli, hogy lépéseket kellene tenni minden olyan kezdeményezés támogatása érdekében, amely a tudományos párbeszédet elősegíti, és amely amellett, hogy támogatja a találmányok lehető legszélesebb körben való terjesztését, növeli – a tudományos közösségen túlmenően – a civil társadalom szerepét a kutatásokban; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy lépéseket kellene tenni minden olyan kezdeményezés támogatása érdekében, amely a tudományos párbeszédet elősegíti, és amely amellett, hogy támogatja a találmányok lehető legszélesebb körben való terjesztését, növeli – a tudományos közösségen túlmenően – a civil társadalom szerepét a kutatásokban;

| 35. | úgy véli, elsőbbségi kérdésként kell kezelni az innovációs kultúra kialakításának regionális szintű előmozdítását a vállalkozók, a szakmai képzésben részesülő fiatalok, a munkavállalók és mindazon partnerek körében, akik befolyásolják az üzleti életet, úgymint a regionális hatóságok döntéshozói, a kutatóközpontok, az üzleti csoportosulások és a finanszírozó testületek, melyek sok esetben nem ismerik eléggé a régiójukban működő vállalkozások – kivált a kkv-k – innovációs kapacitásait (ideértve a mikrovállalkozásokat és a kisipari vállalkozásokat is); |
| --- | --- |

35.

úgy véli, elsőbbségi kérdésként kell kezelni az innovációs kultúra kialakításának regionális szintű előmozdítását a vállalkozók, a szakmai képzésben részesülő fiatalok, a munkavállalók és mindazon partnerek körében, akik befolyásolják az üzleti életet, úgymint a regionális hatóságok döntéshozói, a kutatóközpontok, az üzleti csoportosulások és a finanszírozó testületek, melyek sok esetben nem ismerik eléggé a régiójukban működő vállalkozások – kivált a kkv-k – innovációs kapacitásait (ideértve a mikrovállalkozásokat és a kisipari vállalkozásokat is);

| 36. | hangsúlyozza, hogy a nyilvánosság innovációért tett erőfeszítésekbe való bevonásához szükséges a tudományos haladás és a vele járó következmények megfelelő megértése; felszólít a tudományos-technikai tudás terjesztésének erősítésére; hangsúlyozza az egész életen át tartó tanulás, valamint az olyan intézkedések fontosságát, amelyek kifejezetten a lakosság azon csoportjait, különösen a vidéki közösségeket veszik célba, amelyek nehezebben férnek hozzá a tudományhoz és a technológiához; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a nyilvánosság innovációért tett erőfeszítésekbe való bevonásához szükséges a tudományos haladás és a vele járó következmények megfelelő megértése; felszólít a tudományos-technikai tudás terjesztésének erősítésére; hangsúlyozza az egész életen át tartó tanulás, valamint az olyan intézkedések fontosságát, amelyek kifejezetten a lakosság azon csoportjait, különösen a vidéki közösségeket veszik célba, amelyek nehezebben férnek hozzá a tudományhoz és a technológiához;

| 37. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az innováción és kreativitáson alapuló, fenntartható gazdasági modellek fejlődését, amelyek Európában létrehozzák és megvédik a magasan képzett munkaerőt foglalkoztató munkahelyeket; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az innováción és kreativitáson alapuló, fenntartható gazdasági modellek fejlődését, amelyek Európában létrehozzák és megvédik a magasan képzett munkaerőt foglalkoztató munkahelyeket;

| 38. | kiemeli a szociális innováció fontosságát, az alulról felfelé haladó megközelítés és a kreatív ötletekre nyitott környezet alkalmazásának szükségességét, hogy fellendítsék a termelékenység növekedését, erősítsék az alkalmazottak helyzetét és megoldásokat dolgozzanak ki a kielégítetlen társadalmi igényekre (mint például a befogadás és a bevándorlás); |
| --- | --- |

38.

kiemeli a szociális innováció fontosságát, az alulról felfelé haladó megközelítés és a kreatív ötletekre nyitott környezet alkalmazásának szükségességét, hogy fellendítsék a termelékenység növekedését, erősítsék az alkalmazottak helyzetét és megoldásokat dolgozzanak ki a kielégítetlen társadalmi igényekre (mint például a befogadás és a bevándorlás);

| 39. | felhív a jelenlegi kezdeti finanszírozást kiegészítő új, az innovációt (személyeket vagy csapatokat) díjakkal vagy anyagiakkal jutalmazó finanszírozási rendszer bevezetésére, amely jutalmazza az ötleteket és az innovációt, többek között a társadalmi szempontból értékes területeken a köz javát szolgáló tudás létrehozása esetén; felhívja a Bizottságot, hogy az európai innovációs partnerség kísérleti program keretében vegye fontolóra az egészséges időskorral foglalkozó új kísérleti díjazási rendszer bevezetését; |
| --- | --- |

39.

felhív a jelenlegi kezdeti finanszírozást kiegészítő új, az innovációt (személyeket vagy csapatokat) díjakkal vagy anyagiakkal jutalmazó finanszírozási rendszer bevezetésére, amely jutalmazza az ötleteket és az innovációt, többek között a társadalmi szempontból értékes területeken a köz javát szolgáló tudás létrehozása esetén; felhívja a Bizottságot, hogy az európai innovációs partnerség kísérleti program keretében vegye fontolóra az egészséges időskorral foglalkozó új kísérleti díjazási rendszer bevezetését;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a társadalmi innováció, amelyet szociálisan és nem feltétlenül gazdaságilag motivált egyének vagy szervezetek hoznak létre, a sürgető társadalmi igények új és eredményes megoldások segítségével történő kielégítését jelenti; hangsúlyozza továbbá, hogy a szociális innováció lehetőséget biztosít a polgárok számára, hogy jobbá tegyék munka- és életkörülményeiket, ami erősítheti az európai társadalmi modellt; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a társadalmi innováció, amelyet szociálisan és nem feltétlenül gazdaságilag motivált egyének vagy szervezetek hoznak létre, a sürgető társadalmi igények új és eredményes megoldások segítségével történő kielégítését jelenti; hangsúlyozza továbbá, hogy a szociális innováció lehetőséget biztosít a polgárok számára, hogy jobbá tegyék munka- és életkörülményeiket, ami erősítheti az európai társadalmi modellt;

| 41. | hangsúlyozza a szociális gazdasági ágazat (szövetkezetek, kölcsönös önsegélyező társaságok, egyesületek és alapítványok) szerepét a társadalmi innovációban azon eszközök kidolgozása és végrehajtása révén, amelyek olyan szükségletek kielégítésére irányulnak, amelyeket a piac és a vállalkozás hagyományos formái nem vesznek figyelembe; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a szociális gazdasági ágazat (szövetkezetek, kölcsönös önsegélyező társaságok, egyesületek és alapítványok) szerepét a társadalmi innovációban azon eszközök kidolgozása és végrehajtása révén, amelyek olyan szükségletek kielégítésére irányulnak, amelyeket a piac és a vállalkozás hagyományos formái nem vesznek figyelembe;

| 42. | úgy véli, hogy az uniós innovációs stratégiának teret kell biztosítani az alkalmazottakban rejlő potenciál számára oly módon, hogy a nem egyetemi munkát végző alkalmazottak is részt vehessenek a különböző uniós programokban és innovációs projektekben; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy az uniós innovációs stratégiának teret kell biztosítani az alkalmazottakban rejlő potenciál számára oly módon, hogy a nem egyetemi munkát végző alkalmazottak is részt vehessenek a különböző uniós programokban és innovációs projektekben;

| 43. | rámutat, hogy az uniós innovációs stratégiának fel kell ismernie az alkalmazottak ötleteinek, javaslatainak és hozzáértésének fontosságát az innováció tekintetében; több tanulmány utal arra, hogy az alkalmazottak által kezdeményezett innováció nemcsak az üzletnek tesz jót, hanem fokozza a munkával kapcsolatos elégedettséget, és ha megfelelően vezetik be, akár a stresszt is csökkentheti; |
| --- | --- |

43.

rámutat, hogy az uniós innovációs stratégiának fel kell ismernie az alkalmazottak ötleteinek, javaslatainak és hozzáértésének fontosságát az innováció tekintetében; több tanulmány utal arra, hogy az alkalmazottak által kezdeményezett innováció nemcsak az üzletnek tesz jót, hanem fokozza a munkával kapcsolatos elégedettséget, és ha megfelelően vezetik be, akár a stresszt is csökkentheti;

| 44. | felhívja az uniós, nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, hogy a terület jövőbeni működési feltételeinek megteremtése érdekében indítsanak el a szociális innovációra vonatkozó kísérleti projektet, támogassák a kutatást, biztosítsanak állami finanszírozást annak támogatására, valamint segítsék elő a magán- és a közszféra közötti partnerségeket; hangsúlyozza, hogy a szociális innovációnak helyet kell kapnia a finanszírozási és támogatási programokban, mint amilyen az Európai Szociális Alap, a keretprogramok és a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP); |
| --- | --- |

44.

felhívja az uniós, nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, hogy a terület jövőbeni működési feltételeinek megteremtése érdekében indítsanak el a szociális innovációra vonatkozó kísérleti projektet, támogassák a kutatást, biztosítsanak állami finanszírozást annak támogatására, valamint segítsék elő a magán- és a közszféra közötti partnerségeket; hangsúlyozza, hogy a szociális innovációnak helyet kell kapnia a finanszírozási és támogatási programokban, mint amilyen az Európai Szociális Alap, a keretprogramok és a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP);

| 45. | kiemeli a kutatás fontosságát az orvosi ágazatban, amely innovatív alkalmazásokkal kombinálva növekedést és jólétet eredményez majd egy elöregedő társadalomban; támogatja az egyetemi kutatási osztályok és a gyógyászati ágazat közötti szoros együttműködést olyan termékek és szolgáltatások létrehozása érdekében, amelyekre az uniós polgároknak a következő évtizedben nagy szükségük lesz; |
| --- | --- |

45.

kiemeli a kutatás fontosságát az orvosi ágazatban, amely innovatív alkalmazásokkal kombinálva növekedést és jólétet eredményez majd egy elöregedő társadalomban; támogatja az egyetemi kutatási osztályok és a gyógyászati ágazat közötti szoros együttműködést olyan termékek és szolgáltatások létrehozása érdekében, amelyekre az uniós polgároknak a következő évtizedben nagy szükségük lesz;

| 46. | felszólítja a Bizottságot, hogy használja fel a kutatás és innováció uniós finanszírozása közös stratégiai keretének forrásait, hogy biztosítsa a biológiai és orvosi tudományok kutatási infrastruktúrájának fenntartható végrehajtását mint kutatási és fejlesztési közszolgáltatást, amely a polgárok életminőségének javítására irányul, amely egy módja az európai társadalmi kihívásokkal szembesülni képes tudásalapú társadalom felé való előrelépésnek; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a Bizottságot, hogy használja fel a kutatás és innováció uniós finanszírozása közös stratégiai keretének forrásait, hogy biztosítsa a biológiai és orvosi tudományok kutatási infrastruktúrájának fenntartható végrehajtását mint kutatási és fejlesztési közszolgáltatást, amely a polgárok életminőségének javítására irányul, amely egy módja az európai társadalmi kihívásokkal szembesülni képes tudásalapú társadalom felé való előrelépésnek;

| 47. | úgy véli, hogy az innovációra fektetett nagyobb hangsúly lehetőséget nyújt az állami szolgáltatások modernizálására és megerősítésére a meglévő és az új területeken, a gazdasági és társadalmi élet számos területén, és ezzel javítja a minőséget és a hatékonyságot, lendületet ad a munkahelyteremtésnek, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemnek, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohéziónak; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy az innovációra fektetett nagyobb hangsúly lehetőséget nyújt az állami szolgáltatások modernizálására és megerősítésére a meglévő és az új területeken, a gazdasági és társadalmi élet számos területén, és ezzel javítja a minőséget és a hatékonyságot, lendületet ad a munkahelyteremtésnek, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemnek, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohéziónak;

| 48. | úgy véli, hogy a tudományos, technológiai és innovációs erőfeszítések szorosabb összehangolása nem eredményezhet mások kárára tőkekivonást vagy alulfinanszírozottságot bizonyos tagállamok vagy régiók tudományos kapacitásában; úgy véli, hogy inkább a különböző országok és régiók megbízható és következetes tudományos, technológiai és innovációs alapjaiba való befektetést kell jelentenie a jellemzőikkel és fejlettségi szintjükkel összhangban, a kedvező szinergiák és a gyümölcsöző együttműködés előmozdítása céljából; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy a tudományos, technológiai és innovációs erőfeszítések szorosabb összehangolása nem eredményezhet mások kárára tőkekivonást vagy alulfinanszírozottságot bizonyos tagállamok vagy régiók tudományos kapacitásában; úgy véli, hogy inkább a különböző országok és régiók megbízható és következetes tudományos, technológiai és innovációs alapjaiba való befektetést kell jelentenie a jellemzőikkel és fejlettségi szintjükkel összhangban, a kedvező szinergiák és a gyümölcsöző együttműködés előmozdítása céljából;

| 49. | hangsúlyozza az oktatási rendszer korszerűsítésének fontosságát; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a (fiatal) európaiak vállalkozói és számszaki készségeinek javítására azáltal, hogy a vállalkozást, a kreativitást és az innovációt az oktatás minden területébe beépítik és fejlesztik a humán erőforrásokat, ami azután lehetővé teszi az innovációban való aktív szerepvállalást, például az „Erasmus a fiatal vállalkozók számára” című bizottsági program keretében, védve ugyanakkor az innováció forrását képező kézműipart; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza az oktatási rendszer korszerűsítésének fontosságát; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a (fiatal) európaiak vállalkozói és számszaki készségeinek javítására azáltal, hogy a vállalkozást, a kreativitást és az innovációt az oktatás minden területébe beépítik és fejlesztik a humán erőforrásokat, ami azután lehetővé teszi az innovációban való aktív szerepvállalást, például az „Erasmus a fiatal vállalkozók számára” című bizottsági program keretében, védve ugyanakkor az innováció forrását képező kézműipart;

| 50. | kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt szorosabban a tagállamokkal a munkaerő-piacon keresett képesítésekre vonatkozó közép- és hosszú távú előrejelzések elkészítésében, valamint az egyetemek és az üzleti világ közötti partnerségek előmozdításában a fiatalok munkaerőpiacra jutásának elősegítése érdekében, egyidejűleg segítve az innovatív, tudásalapú társadalom kialakítását, az alkalmazott kutatás fejlesztését és jobb munkaerő-piaci kilátások megteremtését a diplomások számára; |
| --- | --- |

50.

kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt szorosabban a tagállamokkal a munkaerő-piacon keresett képesítésekre vonatkozó közép- és hosszú távú előrejelzések elkészítésében, valamint az egyetemek és az üzleti világ közötti partnerségek előmozdításában a fiatalok munkaerőpiacra jutásának elősegítése érdekében, egyidejűleg segítve az innovatív, tudásalapú társadalom kialakítását, az alkalmazott kutatás fejlesztését és jobb munkaerő-piaci kilátások megteremtését a diplomások számára;

| 51. | megjegyzi, hogy válság idején kulcsfontosságú a rendelkezésre álló új típusú munkahelyek vonzóvá tétele a fiatalok számára, valamint annak biztosítása, hogy a készségek elsajátítására irányuló programok elősegítsék a fiatalok munkaerő-piaci hozzáférését annak érdekében, hogy képesek legyenek kihasználni a legtöbb potenciális munkahelyi lehetőséget, ily módon fellépve a 25 év alattiak körében igen magas munkanélküliségi arány ellen, és kihasználva a fiatalabb generációk készégét az új technológiák használata tekintetében; |
| --- | --- |

51.

megjegyzi, hogy válság idején kulcsfontosságú a rendelkezésre álló új típusú munkahelyek vonzóvá tétele a fiatalok számára, valamint annak biztosítása, hogy a készségek elsajátítására irányuló programok elősegítsék a fiatalok munkaerő-piaci hozzáférését annak érdekében, hogy képesek legyenek kihasználni a legtöbb potenciális munkahelyi lehetőséget, ily módon fellépve a 25 év alattiak körében igen magas munkanélküliségi arány ellen, és kihasználva a fiatalabb generációk készégét az új technológiák használata tekintetében;

| 52. | kéri, hogy tegyenek erőfeszítéseket a tudomány, a technológia, a mérnöki munka és a matematika terén tapasztalható képességbeli hiányosságok felszámolása érdekében; hangsúlyozza, hogy emelni kell a képzés színvonalát, elő kell segíteni az egész életen át tartó tanuláshoz és a szakképzéshez való hozzáférést, elő kell mozdítani a munkavállalók folyamatos képzését, valamint intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy e képzések befogadó jellegűek legyenek és a nőket ne diszkriminálják; úgy véli azonban, hogy az ilyen intézkedéseknek elsősorban az olyan alulképzett munkavállalókat kell megcélozniuk, akiket az új technológiák bevezetésének következményeképpen a munkájuk elveszítésének kockázata fenyeget, és akiket éppen azért bocsátanak el, mert nem rendelkeznek az átszervezés és átalakítás miatt szükségessé vált képességekkel; felhív valamennyi képzési szinten az összes oktatási tevékenység teljesebb fejlesztésére a kreativitás, az innovációra törekvés és a vállalkozó szellem megerősítése céljából; |
| --- | --- |

52.

kéri, hogy tegyenek erőfeszítéseket a tudomány, a technológia, a mérnöki munka és a matematika terén tapasztalható képességbeli hiányosságok felszámolása érdekében; hangsúlyozza, hogy emelni kell a képzés színvonalát, elő kell segíteni az egész életen át tartó tanuláshoz és a szakképzéshez való hozzáférést, elő kell mozdítani a munkavállalók folyamatos képzését, valamint intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy e képzések befogadó jellegűek legyenek és a nőket ne diszkriminálják; úgy véli azonban, hogy az ilyen intézkedéseknek elsősorban az olyan alulképzett munkavállalókat kell megcélozniuk, akiket az új technológiák bevezetésének következményeképpen a munkájuk elveszítésének kockázata fenyeget, és akiket éppen azért bocsátanak el, mert nem rendelkeznek az átszervezés és átalakítás miatt szükségessé vált képességekkel; felhív valamennyi képzési szinten az összes oktatási tevékenység teljesebb fejlesztésére a kreativitás, az innovációra törekvés és a vállalkozó szellem megerősítése céljából;

| 53. | hangsúlyozza, hogy az egész életen át tartó tanulás színvonalát emelni kell, és az oktatási lehetőségeket mindenki számára biztosítani kell egyrészt az öko-innovativitás és a vállalkozó szellem megerősítése céljából, másrészt annak érdekében, hogy a munkaerő alkalmazkodni tudjon a képességeken alapuló képzési koncepciókra épülő, fenntarthatóbb gazdaság munkaerő-piaci szükségleteihez; felhívja a tagállamokat, a munkáltatókat és a munkavállalókat, hogy közös felelősségként ismerjék el a készségmenedzsmentet, a képzést és az innovációt szolgáló, egész életen át tartó tanulást, ahogyan azt a szociális partnerek egész életen át tartó tanulásról szóló 2002. évi keretegyezménye elismeri; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy az egész életen át tartó tanulás színvonalát emelni kell, és az oktatási lehetőségeket mindenki számára biztosítani kell egyrészt az öko-innovativitás és a vállalkozó szellem megerősítése céljából, másrészt annak érdekében, hogy a munkaerő alkalmazkodni tudjon a képességeken alapuló képzési koncepciókra épülő, fenntarthatóbb gazdaság munkaerő-piaci szükségleteihez; felhívja a tagállamokat, a munkáltatókat és a munkavállalókat, hogy közös felelősségként ismerjék el a készségmenedzsmentet, a képzést és az innovációt szolgáló, egész életen át tartó tanulást, ahogyan azt a szociális partnerek egész életen át tartó tanulásról szóló 2002. évi keretegyezménye elismeri;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a tudományos és technológiai szakterületeken hiány van a hallgatókból a felsőoktatásban, ezért lépéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy egyetlen diák se hagyjon fel a tanulmányaival, vagy pénzügyi okokból korlátok közé szoruljon az oktatási intézmény kiválasztása tekintetében, továbbá kiemeli, hogy ennek következtében folytatni kell a részben a tagállamok által finanszírozható banki kölcsönökhöz való hozzáférés előmozdítását; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a tudományos és technológiai szakterületeken hiány van a hallgatókból a felsőoktatásban, ezért lépéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy egyetlen diák se hagyjon fel a tanulmányaival, vagy pénzügyi okokból korlátok közé szoruljon az oktatási intézmény kiválasztása tekintetében, továbbá kiemeli, hogy ennek következtében folytatni kell a részben a tagállamok által finanszírozható banki kölcsönökhöz való hozzáférés előmozdítását;

| 55. | hangsúlyozza, hogy fel kell fedezni az alvó újítókat, különösen a kkv-k körében; rámutat arra, hogy a közvetítő szervezetek fontos szerepet játszanak az alvó újítók felfedezésében, ösztönzésükben, a tanácsadásban és az innováció támogatásában; úgy véli, hogy ezeket a szervezeteket erősíteni kell, és ki kell dolgozni számukra egy olyan programot, amely a képzés, a képesítések és a szaktudás javítását célozza, és a jövőben erősödnie kellene az egyszerre két szakma elsajátítását lehetővé tévő, kettős célú képzések jelentőségének; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy fel kell fedezni az alvó újítókat, különösen a kkv-k körében; rámutat arra, hogy a közvetítő szervezetek fontos szerepet játszanak az alvó újítók felfedezésében, ösztönzésükben, a tanácsadásban és az innováció támogatásában; úgy véli, hogy ezeket a szervezeteket erősíteni kell, és ki kell dolgozni számukra egy olyan programot, amely a képzés, a képesítések és a szaktudás javítását célozza, és a jövőben erősödnie kellene az egyszerre két szakma elsajátítását lehetővé tévő, kettős célú képzések jelentőségének;

| 56. | megismétli annak fontosságát, hogy az emberek megszerezzék az alapkompetenciákat és az általános műveltség megfelelő szintjét, ezáltal jobban alkalmazkodva a munkakörülményekhez; hangsúlyozza, hogy ebben a tekintetben a nyelvtanulás különösen fontos; |
| --- | --- |

56.

megismétli annak fontosságát, hogy az emberek megszerezzék az alapkompetenciákat és az általános műveltség megfelelő szintjét, ezáltal jobban alkalmazkodva a munkakörülményekhez; hangsúlyozza, hogy ebben a tekintetben a nyelvtanulás különösen fontos;

| 57. | felszólítja a tagállamokat, hogy teremtsenek olyan klasztereket és feltételeket, amelyek mellett az innováció felgyorsul, valamint hogy nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt támogassák az oktatási intézmények és az üzleti világ közötti partnerségek erősítését, a tantervek kidolgozása során figyelembe véve a vállalatok igényeit; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a tagállamokat, hogy teremtsenek olyan klasztereket és feltételeket, amelyek mellett az innováció felgyorsul, valamint hogy nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt támogassák az oktatási intézmények és az üzleti világ közötti partnerségek erősítését, a tantervek kidolgozása során figyelembe véve a vállalatok igényeit;

| 58. | úgy véli, létfontosságú az olyan programok létrehozása, amelyek az innováció valamennyi területen történő támogatását célzó intézkedések részeként kifejezetten előmozdítják a tudományos és technológiai kultúrát; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, létfontosságú az olyan programok létrehozása, amelyek az innováció valamennyi területen történő támogatását célzó intézkedések részeként kifejezetten előmozdítják a tudományos és technológiai kultúrát;

| 59. | támogatja a Régiók Bizottságának arra irányuló javaslatát, hogy hozzanak létre egy „virtuális kreatív hálózatot”, amely mindenki, azaz a vállalkozások, helyi és regionális intézmények, központi közintézmények, a magánszféra és az állampolgárok előtt egyaránt nyitva áll, és amely tanácsadást, támogatást, valamint kockázati tőkéhez és szakmai segítséghez való hozzáférést biztosít; hangsúlyozza, hogy egy virtuális hálózat azzal a további előnnyel járna, hogy lehetővé tenné a szigeteken, a legkülső régiókban, vidéki térségekben, hegyvidékeken és alacsony népsűrűségű területeken élők számára, hogy könnyebben hozzáférjenek a szakértői tanácsokhoz, az oktatáshoz és az információkhoz, a vállalkozási támogatáshoz és a pénzügyi útmutatáshoz; |
| --- | --- |

59.

támogatja a Régiók Bizottságának arra irányuló javaslatát, hogy hozzanak létre egy „virtuális kreatív hálózatot”, amely mindenki, azaz a vállalkozások, helyi és regionális intézmények, központi közintézmények, a magánszféra és az állampolgárok előtt egyaránt nyitva áll, és amely tanácsadást, támogatást, valamint kockázati tőkéhez és szakmai segítséghez való hozzáférést biztosít; hangsúlyozza, hogy egy virtuális hálózat azzal a további előnnyel járna, hogy lehetővé tenné a szigeteken, a legkülső régiókban, vidéki térségekben, hegyvidékeken és alacsony népsűrűségű területeken élők számára, hogy könnyebben hozzáférjenek a szakértői tanácsokhoz, az oktatáshoz és az információkhoz, a vállalkozási támogatáshoz és a pénzügyi útmutatáshoz;

| 60. | üdvözli, hogy a Bizottság komoly előrelépést kíván tenni a kutatók szakmai előmenetelének javítása és a kutatási ágazatok közötti, illetve a nemzeti határokon átnyúló mobilitásuk növelése terén. Ez elősegítené annak biztosítását, hogy megfelelő számú kutató álljon rendelkezésre, és javítaná az uniós kutatás és innováció minőségét. Az uniós kutatóknak lehetőséget kell kapniuk, hogy megfelelő képzésben részesüljenek, előmenetelük szempontjából vonzó feltételek vonatkozzanak rájuk, és ne akadályozza semmi a mobilitásukat; |
| --- | --- |

60.

üdvözli, hogy a Bizottság komoly előrelépést kíván tenni a kutatók szakmai előmenetelének javítása és a kutatási ágazatok közötti, illetve a nemzeti határokon átnyúló mobilitásuk növelése terén. Ez elősegítené annak biztosítását, hogy megfelelő számú kutató álljon rendelkezésre, és javítaná az uniós kutatás és innováció minőségét. Az uniós kutatóknak lehetőséget kell kapniuk, hogy megfelelő képzésben részesüljenek, előmenetelük szempontjából vonzó feltételek vonatkozzanak rájuk, és ne akadályozza semmi a mobilitásukat;

| 61. | megjegyzi, hogy a szociális innováció az emberi erőforrással kapcsolatos olyan kihívás, amelynek esetében az egyetemek szerepe megnő az oktatáson, az egész életen át tartó tanuláson, a kutatáson, az innováción és a vállalkozói tevékenységeken keresztül; hangsúlyozza a nyitottabb és korszerűbb egyetemek fontosságát, valamint a nagyobb egyetemi autonómia szükségességét, amikor válaszul a társadalmi prioritásokra meghatározzák a stratégiai prioritásokat és saját tevékenységeiket; |
| --- | --- |

61.

megjegyzi, hogy a szociális innováció az emberi erőforrással kapcsolatos olyan kihívás, amelynek esetében az egyetemek szerepe megnő az oktatáson, az egész életen át tartó tanuláson, a kutatáson, az innováción és a vállalkozói tevékenységeken keresztül; hangsúlyozza a nyitottabb és korszerűbb egyetemek fontosságát, valamint a nagyobb egyetemi autonómia szükségességét, amikor válaszul a társadalmi prioritásokra meghatározzák a stratégiai prioritásokat és saját tevékenységeiket;

| 62. | hangsúlyozza, hogy a tudásháromszög összetevői nagyobb integrációjának biztosítása érdekében támogatni kell azokat a politikákat, amelyek erősítik az oktatási rendszerek és az üzleti szféra közötti együttműködést az új tantervek és doktori programok kidolgozása során; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy a tudásháromszög összetevői nagyobb integrációjának biztosítása érdekében támogatni kell azokat a politikákat, amelyek erősítik az oktatási rendszerek és az üzleti szféra közötti együttműködést az új tantervek és doktori programok kidolgozása során;

| 63. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy digitális fórumot „Nyitott Innováció” néven, ahol az európai polgárok és az érdekeltek egész Európát érintő stratégiai problémákat vethetnek fel, és ötleteket, megoldásokat javasolhatnak; |
| --- | --- |

63.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy digitális fórumot „Nyitott Innováció” néven, ahol az európai polgárok és az érdekeltek egész Európát érintő stratégiai problémákat vethetnek fel, és ötleteket, megoldásokat javasolhatnak;

| 64. | felhívja a figyelmet, hogy az egyetemeken hiányzik a képesség az üzleti szférával való jobb és kezdeményező jellegű párbeszéd folytatására; felszólítja a Bizottságot, hogy indítson egy új, egész Európát érintő programot az egyetemi vezetők, technológiaátadási megbízottak és technológiai partnerközvetítő (technológiai bróker) tevékenységet végző szakemberek képzése és oktatása céljából, valamint tegyen közzé iránymutatást e foglalkozások egyetemi képzés keretében történő professzionalizálása érdekében; |
| --- | --- |

64.

felhívja a figyelmet, hogy az egyetemeken hiányzik a képesség az üzleti szférával való jobb és kezdeményező jellegű párbeszéd folytatására; felszólítja a Bizottságot, hogy indítson egy új, egész Európát érintő programot az egyetemi vezetők, technológiaátadási megbízottak és technológiai partnerközvetítő (technológiai bróker) tevékenységet végző szakemberek képzése és oktatása céljából, valamint tegyen közzé iránymutatást e foglalkozások egyetemi képzés keretében történő professzionalizálása érdekében;

Egyszerűsítés, a széttagoltság megszüntetése, finanszírozás és szabványosítás

| 65. | hangsúlyozza, hogy fontos alternatív költségek társulnak az Unió több hagyományos ágazati kiadásához, és rámutat annak szükségességére, hogy az Európa 2020 stratégia prioritásait összehangolják a költségvetési politikával; ezért felszólít arra, hogy az uniós költségvetés nagyobb részét fordítsák kutatás-fejlesztésre és innovációra; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy fontos alternatív költségek társulnak az Unió több hagyományos ágazati kiadásához, és rámutat annak szükségességére, hogy az Európa 2020 stratégia prioritásait összehangolják a költségvetési politikával; ezért felszólít arra, hogy az uniós költségvetés nagyobb részét fordítsák kutatás-fejlesztésre és innovációra;

| 66. | rávilágít a relatívan alacsony uniós kutatási, fejlesztési és innovációs (K+F+I) költségvetésre a tagállamok költségvetéséhez képest, amely a kutatás közfinanszírozásának nagy részét biztosítja; ezért felszólít arra, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a nemzeti kutatásfinanszírozást fellendítő finanszírozási eszközökre, a magánbefektetésre, valamint az EBB-finanszírozásra, hogy elősegítsék az erőfeszítések összehangolását, és hogy ösztönözzék a befektetést az európai célkitűzések eléréséig; |
| --- | --- |

66.

rávilágít a relatívan alacsony uniós kutatási, fejlesztési és innovációs (K+F+I) költségvetésre a tagállamok költségvetéséhez képest, amely a kutatás közfinanszírozásának nagy részét biztosítja; ezért felszólít arra, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a nemzeti kutatásfinanszírozást fellendítő finanszírozási eszközökre, a magánbefektetésre, valamint az EBB-finanszírozásra, hogy elősegítsék az erőfeszítések összehangolását, és hogy ösztönözzék a befektetést az európai célkitűzések eléréséig;

| 67. | felhívja a Bizottságot, hogy egyesítse a létező támogatási programokat és támogató struktúrákat egy egyszerű és hozzáférhető rendszer létrehozásának céljából az innováció felgyorsítása, a nagy társadalmi kihívások kezelése, valamint a széttagoltság és bürokrácia aktív megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

67.

felhívja a Bizottságot, hogy egyesítse a létező támogatási programokat és támogató struktúrákat egy egyszerű és hozzáférhető rendszer létrehozásának céljából az innováció felgyorsítása, a nagy társadalmi kihívások kezelése, valamint a széttagoltság és bürokrácia aktív megelőzése érdekében;

| 68. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a meglévő támogatási programokat és támogató struktúrákat, és a tagállamokkal együttműködve alakítson ki „egyablakos ügyintézést”, azaz egy olyan szolgáltató pontot, ahová minden érintett fél (különösen az innovatív kis- és középvállalatok) – a helyi és regionális kormányzatot is beleértve – fordulhat információért és pénzügyi támogatásért, illetve ahol kapcsolatba kerülhet a potenciális partnerekkel; |
| --- | --- |

68.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a meglévő támogatási programokat és támogató struktúrákat, és a tagállamokkal együttműködve alakítson ki „egyablakos ügyintézést”, azaz egy olyan szolgáltató pontot, ahová minden érintett fél (különösen az innovatív kis- és középvállalatok) – a helyi és regionális kormányzatot is beleértve – fordulhat információért és pénzügyi támogatásért, illetve ahol kapcsolatba kerülhet a potenciális partnerekkel;

| 69. | hangsúlyozza a kkv-k támogatásának fontosságát az innováció első szakaszától kezdve a végéig, hogy képesek legyenek innovációra és részt vehessenek az európai támogatási programokban; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza a kkv-k támogatásának fontosságát az innováció első szakaszától kezdve a végéig, hogy képesek legyenek innovációra és részt vehessenek az európai támogatási programokban;

| 70. | támogatja a kifejezetten a kkv-k megfelelő támogatási és iránymutatási rendszerének kialakítására tervezett, a klaszterek nemzetközivé válására irányuló stratégiákat; |
| --- | --- |

70.

támogatja a kifejezetten a kkv-k megfelelő támogatási és iránymutatási rendszerének kialakítására tervezett, a klaszterek nemzetközivé válására irányuló stratégiákat;

| 71. | hangsúlyozza, hogy az európai klasztereknek javítaniuk kell a megítélésükön, és hatékonyabban kell tájékoztatniuk a sikereikről és az eredményeikről; azon az állásponton van, hogy szolgáltatási platformot kellene létrehozni az innovatív kkv-k részére olyan klaszterhálózat formájában, amely különböző klasztereket és technológiai parkokat fogna össze Európában és világszerte (például a földközi-tengeri térségben); |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza, hogy az európai klasztereknek javítaniuk kell a megítélésükön, és hatékonyabban kell tájékoztatniuk a sikereikről és az eredményeikről; azon az állásponton van, hogy szolgáltatási platformot kellene létrehozni az innovatív kkv-k részére olyan klaszterhálózat formájában, amely különböző klasztereket és technológiai parkokat fogna össze Európában és világszerte (például a földközi-tengeri térségben);

| 72. | hangsúlyozza, hogy a kutatási és fejlesztési célú beruházások aránya gazdasági válság idején csökkenő tendenciát mutat, jóllehet bebizonyosodott, hogy a legnagyobb komparatív piaci előnyre azon vállalatok és tagállamok tesznek szert, amelyek ilyen időszakokban a legtöbbet fektetik be e téren; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy a kutatási és fejlesztési célú beruházások aránya gazdasági válság idején csökkenő tendenciát mutat, jóllehet bebizonyosodott, hogy a legnagyobb komparatív piaci előnyre azon vállalatok és tagállamok tesznek szert, amelyek ilyen időszakokban a legtöbbet fektetik be e téren;

| 73. | felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be egységes támogatási és finanszírozási szabályokat előíró egységes politikai keretet, hozzon létre szinergiákat és lehetőség szerint egyesítse a kutatás-fejlesztés és innováció (K+F+I) támogatási programjait, valamint támogassa az innovációt azzal, hogy több forrást összpontosít az innovációra, és ösztönzi a pénzügyi szektor elkötelezettebb részvételét; emlékezteti a tagállamokat, hogy tegyenek eleget azon vállalásuknak, hogy az ETS-bevételeket éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések, többek között innovációs projektek finanszírozására fordítják; |
| --- | --- |

73.

felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be egységes támogatási és finanszírozási szabályokat előíró egységes politikai keretet, hozzon létre szinergiákat és lehetőség szerint egyesítse a kutatás-fejlesztés és innováció (K+F+I) támogatási programjait, valamint támogassa az innovációt azzal, hogy több forrást összpontosít az innovációra, és ösztönzi a pénzügyi szektor elkötelezettebb részvételét; emlékezteti a tagállamokat, hogy tegyenek eleget azon vállalásuknak, hogy az ETS-bevételeket éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések, többek között innovációs projektek finanszírozására fordítják;

| 74. | kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra több alapból finanszírozott programok olyan tagállamok és régiók számára történő elérhetővé tételét, amelyek ilyen programokat kívánnak alkalmazni; úgy véli, ez előmozdítaná az egységesebb, ugyanakkor rugalmasabb működést, és növelné az egyes alapok (a strukturális alapok és a kutatási és fejlesztési keretprogramok) közötti együttműködés hatékonyságát; |
| --- | --- |

74.

kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra több alapból finanszírozott programok olyan tagállamok és régiók számára történő elérhetővé tételét, amelyek ilyen programokat kívánnak alkalmazni; úgy véli, ez előmozdítaná az egységesebb, ugyanakkor rugalmasabb működést, és növelné az egyes alapok (a strukturális alapok és a kutatási és fejlesztési keretprogramok) közötti együttműködés hatékonyságát;

| 75. | a Tanáccsal együtt kéri jobb egyensúly megteremtését a bizalom és az ellenőrzés, illetve a kockázatvállalás és kockázatkerülés között, miközben elismeri, hogy az innováció és a kutatás magas kockázattal járó tevékenységek, amelyeknek az eredményei nem garantáltak; |
| --- | --- |

75.

a Tanáccsal együtt kéri jobb egyensúly megteremtését a bizalom és az ellenőrzés, illetve a kockázatvállalás és kockázatkerülés között, miközben elismeri, hogy az innováció és a kutatás magas kockázattal járó tevékenységek, amelyeknek az eredményei nem garantáltak;

| 76. | felhívja a figyelmet, hogy az innovációs folyamatban részt vevőknek különböző eljárásokkal és jogosultsági feltételekkel kell boldogulniuk, amelyek változóak az egyes európai programok szerint, valamint eltérőek az európai és a nemzeti programok esetében; ez bürokráciát, magas költségeket, időveszteséget eredményez, és lehetőségek elszalasztásához vezet; felszólít a Bizottság és a tagállamok abbéli közös kötelezettségvállalására, hogy valósítsanak meg egyszerűsítési és konvergenciafolyamatot az Európai Kutatási és Innovációs Térségben használatos kiválasztási eljárások és jogosultsági követelmények tekintetében; |
| --- | --- |

76.

felhívja a figyelmet, hogy az innovációs folyamatban részt vevőknek különböző eljárásokkal és jogosultsági feltételekkel kell boldogulniuk, amelyek változóak az egyes európai programok szerint, valamint eltérőek az európai és a nemzeti programok esetében; ez bürokráciát, magas költségeket, időveszteséget eredményez, és lehetőségek elszalasztásához vezet; felszólít a Bizottság és a tagállamok abbéli közös kötelezettségvállalására, hogy valósítsanak meg egyszerűsítési és konvergenciafolyamatot az Európai Kutatási és Innovációs Térségben használatos kiválasztási eljárások és jogosultsági követelmények tekintetében;

| 77. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy az Európai Parlamenthez nyújtson be külső értékelést a hetedik keretprogram keretében létrehozott innovációs eszközökről, például a technológiai platformokról, a közös technológiai kezdeményezésekről, amelyek esetében az értékelésben ki kell térni a tevékenységekre, felhívásokra, az innovációs projektekre és az eredményekre (amennyiben vannak), valamint az állami és magánforrásokból származó gazdasági hozzájárulásokra; |
| --- | --- |

77.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy az Európai Parlamenthez nyújtson be külső értékelést a hetedik keretprogram keretében létrehozott innovációs eszközökről, például a technológiai platformokról, a közös technológiai kezdeményezésekről, amelyek esetében az értékelésben ki kell térni a tevékenységekre, felhívásokra, az innovációs projektekre és az eredményekre (amennyiben vannak), valamint az állami és magánforrásokból származó gazdasági hozzájárulásokra;

| 78. | megismétli, hogy a magánszektor és közszféra kutatási és fejlesztési beruházásainak jelentős mértékű növelése szükséges ahhoz, hogy az EU ipara megőrizze vezető szerepét a technológia területén és megtarthassa globális versenyképességét például a közlekedés és az energiahatékonyság területén; továbbá a K+F+I közfinanszírozásának növelése szükséges a magánbefektetés ösztönzéséhez; |
| --- | --- |

78.

megismétli, hogy a magánszektor és közszféra kutatási és fejlesztési beruházásainak jelentős mértékű növelése szükséges ahhoz, hogy az EU ipara megőrizze vezető szerepét a technológia területén és megtarthassa globális versenyképességét például a közlekedés és az energiahatékonyság területén; továbbá a K+F+I közfinanszírozásának növelése szükséges a magánbefektetés ösztönzéséhez;

| 79. | felszólít, hogy a jövőbeli keretprogram segítse elő a kutatási eredemények optimális használatát azáltal, hogy öszekapcsolja azokat az innovációs folyamattal a projektfinanszírozás hatáskörének a bemutató- és prototípusfázisra való kiterjesztése révén; |
| --- | --- |

79.

felszólít, hogy a jövőbeli keretprogram segítse elő a kutatási eredemények optimális használatát azáltal, hogy öszekapcsolja azokat az innovációs folyamattal a projektfinanszírozás hatáskörének a bemutató- és prototípusfázisra való kiterjesztése révén;

| 80. | hangsúlyozza az azon politikák és programok végrehajtása során nyújtandó nagyobb mértékű támogatás jelentőségét, amelyek fokozzák a kutatási és fejlesztési infrastruktúrák – innováció – munkahelyteremtés láncolaton belüli szinergiát; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza az azon politikák és programok végrehajtása során nyújtandó nagyobb mértékű támogatás jelentőségét, amelyek fokozzák a kutatási és fejlesztési infrastruktúrák – innováció – munkahelyteremtés láncolaton belüli szinergiát;

| 81. | a közfinanszírozási eljárások adminisztratív és pénzügyi egyszerűsítése a stabilitás, a résztvevők jogbiztonsága és következésképpen a megnövekedett ipari részvétel előfeltétele, különösen az uniós keretprogramokban; |
| --- | --- |

81.

a közfinanszírozási eljárások adminisztratív és pénzügyi egyszerűsítése a stabilitás, a résztvevők jogbiztonsága és következésképpen a megnövekedett ipari részvétel előfeltétele, különösen az uniós keretprogramokban;

| 82. | megismétli, hogy a keretprogramoknak továbbra is támogatniuk kellene a kollaboratív ipari kutatást, mivel ez húzóerőt jelent az ipari alapokra nézve, és pozitív hatással van a jövedelmező innováció létrehozására az egységes piacon belül; |
| --- | --- |

82.

megismétli, hogy a keretprogramoknak továbbra is támogatniuk kellene a kollaboratív ipari kutatást, mivel ez húzóerőt jelent az ipari alapokra nézve, és pozitív hatással van a jövedelmező innováció létrehozására az egységes piacon belül;

| 83. | szorgalmazza egy erős kiválósági bázis fenntartását az alapkutatásban az Európai Kutatási Tanács sikerére építve, és egy erős alkalmazott tudományos kutató- és innovációs bázis fenntartását egy EKT mintájára felépülő alkalmazott kutató- és innovációs ügynökség megalapítása révén, szükség esetén a már létező struktúrák egybeolvasztásával; |
| --- | --- |

83.

szorgalmazza egy erős kiválósági bázis fenntartását az alapkutatásban az Európai Kutatási Tanács sikerére építve, és egy erős alkalmazott tudományos kutató- és innovációs bázis fenntartását egy EKT mintájára felépülő alkalmazott kutató- és innovációs ügynökség megalapítása révén, szükség esetén a már létező struktúrák egybeolvasztásával;

| 84. | meggyőződése, hogy az innováció és a kreativitás kulcsfontosságú az Unió fellendülése szempontjából, és nem szabad alábecsülni annak fontosságát, hogy az Unió tudományos és technológiai áttörései új áruk és szolgáltatások formájában is testet öltsenek; |
| --- | --- |

84.

meggyőződése, hogy az innováció és a kreativitás kulcsfontosságú az Unió fellendülése szempontjából, és nem szabad alábecsülni annak fontosságát, hogy az Unió tudományos és technológiai áttörései új áruk és szolgáltatások formájában is testet öltsenek;

| 85. | emlékeztet arra, hogy az innováció az ötletek sikeres gyakorlati megvalósítását jelenti, és rámutat az innováció és a piaci kereslet közötti alapvető kapcsolatra; ezért megfelelő pénzügyi eszközök elérhetősége szükséges különösen a nagy társadalmi kihívásokat kezelő, sikeres technológiák, szolgáltatások és folyamatok uniós piaci bevezetésének felgyorsítására; |
| --- | --- |

85.

emlékeztet arra, hogy az innováció az ötletek sikeres gyakorlati megvalósítását jelenti, és rámutat az innováció és a piaci kereslet közötti alapvető kapcsolatra; ezért megfelelő pénzügyi eszközök elérhetősége szükséges különösen a nagy társadalmi kihívásokat kezelő, sikeres technológiák, szolgáltatások és folyamatok uniós piaci bevezetésének felgyorsítására;

| 86. | úgy véli, hogy a kutatási eredmények kereskedelmi felhasználása az EU-ban nem megfelelő vagy nagyon lassú, és javasolja olyan üzleti inkubátorok létrehozását, amelyek tevékenyen innovációra törekszenek, kapcsolatban állnak felsőoktatási intézményekkel és kutatóintézetekkel, és amelyek feladata a kutatási eredmények kereskedelmi felhasználásának előmozdítása, például vállalati kapcsolatokon keresztül vagy azáltal, hogy segítenek az új vállalkozások létrehozásához szükséges ún. „üzleti angyal” vagy az ún. „magvető tőke” megtalálásában; |
| --- | --- |

86.

úgy véli, hogy a kutatási eredmények kereskedelmi felhasználása az EU-ban nem megfelelő vagy nagyon lassú, és javasolja olyan üzleti inkubátorok létrehozását, amelyek tevékenyen innovációra törekszenek, kapcsolatban állnak felsőoktatási intézményekkel és kutatóintézetekkel, és amelyek feladata a kutatási eredmények kereskedelmi felhasználásának előmozdítása, például vállalati kapcsolatokon keresztül vagy azáltal, hogy segítenek az új vállalkozások létrehozásához szükséges ún. „üzleti angyal” vagy az ún. „magvető tőke” megtalálásában;

| 87. | hangsúlyozza, hogy az innovatív termékek iránti kereslet és az ilyen termékek piacának fellendítése érdekében új piaci lehetőségek kialakítása révén támogatni kell az innovációt; |
| --- | --- |

87.

hangsúlyozza, hogy az innovatív termékek iránti kereslet és az ilyen termékek piacának fellendítése érdekében új piaci lehetőségek kialakítása révén támogatni kell az innovációt;

| 88. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzanak meg és valósítsanak meg olyan politikai keretrendszert, amely arra hivatott, hogy Európa-szerte elősegítse a felhasználóknak az értékes innovációkhoz való gyors hozzáférést, ezzel biztosítva azt, hogy a legújabb innovációk ésszerű határidőn belül megtalálják a lehetséges végfelhasználókat; |
| --- | --- |

88.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzanak meg és valósítsanak meg olyan politikai keretrendszert, amely arra hivatott, hogy Európa-szerte elősegítse a felhasználóknak az értékes innovációkhoz való gyors hozzáférést, ezzel biztosítva azt, hogy a legújabb innovációk ésszerű határidőn belül megtalálják a lehetséges végfelhasználókat;

| 89. | hangsúlyozza az innováció és a kutatás közötti különbségtétel fontosságát; rámutat, hogy az innováció összetett, több területet érintő társadalmi-gazdasági folyamat, amely szükségessé teszi a kutatásba és fejlesztésbe való befektetések növelésére irányuló erőfeszítéseket, a kkv-k és a csúcstechnológiát alkalmazó tevékenységek támogatását, és integrált rendszerek fejlesztésére összpontosít, melyek a különböző térségek egyedi sajátosságaira épülnek; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza az innováció és a kutatás közötti különbségtétel fontosságát; rámutat, hogy az innováció összetett, több területet érintő társadalmi-gazdasági folyamat, amely szükségessé teszi a kutatásba és fejlesztésbe való befektetések növelésére irányuló erőfeszítéseket, a kkv-k és a csúcstechnológiát alkalmazó tevékenységek támogatását, és integrált rendszerek fejlesztésére összpontosít, melyek a különböző térségek egyedi sajátosságaira épülnek;

| 90. | felhívja a Bizottságot, hogy a finanszírozási eszközöket kösse össze szorosabban a keresleti oldali innovációs eszközökkel, és nagyobb mértékben irányítsa ezt a támogatást a kkv-k és az induló társaságok részére, amelyeknek minél előbb be kell lépniük az uniós vagy nemzetközi piacokra; ezért szükségesnek tartja, hogy világos és konkrét részvételi szabályokat hagyjanak jóvá, amelyek a kis- és mikrovállalkozások részvételét növelő intézkedéseket tartalmaznak; |
| --- | --- |

90.

felhívja a Bizottságot, hogy a finanszírozási eszközöket kösse össze szorosabban a keresleti oldali innovációs eszközökkel, és nagyobb mértékben irányítsa ezt a támogatást a kkv-k és az induló társaságok részére, amelyeknek minél előbb be kell lépniük az uniós vagy nemzetközi piacokra; ezért szükségesnek tartja, hogy világos és konkrét részvételi szabályokat hagyjanak jóvá, amelyek a kis- és mikrovállalkozások részvételét növelő intézkedéseket tartalmaznak;

| 91. | hangsúlyozza az európai innovációt célzó doktori képzések jelentőségét, és javasolja a doktori képzés egy olyan európai keretének kialakítását, amely ösztönzi az egész életen át tartó tanulást, és bevonja az üzleti szférát a kutatások eredményeinek támogatásába, népszerűsítésébe és használatába; felhívja a tagállamokat, hogy számolják fel az érdekelt feleknek a doktori képzésekhez való hozzáférését esetlegesen hátráltató jogi vagy bürokratikus akadályokat; |
| --- | --- |

91.

hangsúlyozza az európai innovációt célzó doktori képzések jelentőségét, és javasolja a doktori képzés egy olyan európai keretének kialakítását, amely ösztönzi az egész életen át tartó tanulást, és bevonja az üzleti szférát a kutatások eredményeinek támogatásába, népszerűsítésébe és használatába; felhívja a tagállamokat, hogy számolják fel az érdekelt feleknek a doktori képzésekhez való hozzáférését esetlegesen hátráltató jogi vagy bürokratikus akadályokat;

| 92. | kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra több alapból finanszírozott programok olyan tagállamok és régiók számára történő elérhetővé tételét, amelyek ilyen programokat kívánnak alkalmazni; úgy véli, ez előmozdítaná az egységesebb, ugyanakkor rugalmasabb működést, és növelné az egyes alapok (a strukturális alapok és a kutatási és fejlesztési keretprogramok) közötti hatékonyságot; |
| --- | --- |

92.

kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra több alapból finanszírozott programok olyan tagállamok és régiók számára történő elérhetővé tételét, amelyek ilyen programokat kívánnak alkalmazni; úgy véli, ez előmozdítaná az egységesebb, ugyanakkor rugalmasabb működést, és növelné az egyes alapok (a strukturális alapok és a kutatási és fejlesztési keretprogramok) közötti hatékonyságot;

| 93. | hangsúlyozza, hogy a stratégiai kutatási és fejlesztési célok megvalósításához szükséges beruházások előmozdítása érdekében támogatni kell az összetett pénzügyi architektúrát, valamint az új pénzügyi mechanizmusok kidolgozását, akár az automatikus eszközöknek a támogatásalapú eszközökkel való kombinálása révén is; |
| --- | --- |

93.

hangsúlyozza, hogy a stratégiai kutatási és fejlesztési célok megvalósításához szükséges beruházások előmozdítása érdekében támogatni kell az összetett pénzügyi architektúrát, valamint az új pénzügyi mechanizmusok kidolgozását, akár az automatikus eszközöknek a támogatásalapú eszközökkel való kombinálása révén is;

| 94. | üdvözli az európai innováció serkentéséhez szükséges magánfinanszírozás növelését és ösztönzését célzó előirányzatok 2014-re való elérhetővé tételére irányuló bizottsági javaslatot; |
| --- | --- |

94.

üdvözli az európai innováció serkentéséhez szükséges magánfinanszírozás növelését és ösztönzését célzó előirányzatok 2014-re való elérhetővé tételére irányuló bizottsági javaslatot;

| 95. | az EBB megbízásának megváltoztatását ajánlja, hogy lehetővé tegye a magas kockázattal járó piacközeli kutatások és innovációk finanszírozását; ennek fényében szorgalmazza, hogy a Bizottság terjessze ki az EBB sikeres kockázat-megosztási pénzügyi mechanizmusát (RSFF) azáltal, hogy






  — | növeli a kockázatfedezeti lehetőségek elérhetőségét, |
| --- | --- | --- |

95.

az EBB megbízásának megváltoztatását ajánlja, hogy lehetővé tegye a magas kockázattal járó piacközeli kutatások és innovációk finanszírozását; ennek fényében szorgalmazza, hogy a Bizottság terjessze ki az EBB sikeres kockázat-megosztási pénzügyi mechanizmusát (RSFF) azáltal, hogy

—

növeli a kockázatfedezeti lehetőségek elérhetőségét,

| — | fokozza a magas pénzügyi kockázati profilú kutatási és fejlesztési és innovációs tevékenységet folytató magánvállalkozások vagy állami intézmények részére az elérhető garanciákat és hiteleket, |
| --- | --- |

—

fokozza a magas pénzügyi kockázati profilú kutatási és fejlesztési és innovációs tevékenységet folytató magánvállalkozások vagy állami intézmények részére az elérhető garanciákat és hiteleket,

| — | befektetési célból 2011-ben további 500 millió eurót biztosít, a jelenlegi finanszírozást 1 milliárd euróról 2013 után 5 milliárd euróra emelve, valamint |
| --- | --- |

—

befektetési célból 2011-ben további 500 millió eurót biztosít, a jelenlegi finanszírozást 1 milliárd euróról 2013 után 5 milliárd euróra emelve, valamint

| — | diverzifikálja a kockázatmegosztási struktúrákat, annak érdekében, hogy a vállalkozások, elsősorban a kkv-k könnyebben finanszírozáshoz juthassanak; |
| --- | --- |

—

diverzifikálja a kockázatmegosztási struktúrákat, annak érdekében, hogy a vállalkozások, elsősorban a kkv-k könnyebben finanszírozáshoz juthassanak;

| 96. | úgy véli, hogy az európai innovációs finanszírozásnak az innovatív kkv-kba történő befektetések serkentése érdekében a magánforrásokat kiaknázó kockázatmegosztási alapon kellene működnie; |
| --- | --- |

96.

úgy véli, hogy az európai innovációs finanszírozásnak az innovatív kkv-kba történő befektetések serkentése érdekében a magánforrásokat kiaknázó kockázatmegosztási alapon kellene működnie;

| 97. | üdvözli az innovatív induló vállalkozások részére rendelkezésre álló egyes befektetési lehetőségek meghatározására irányuló bizottsági javaslatot; |
| --- | --- |

97.

üdvözli az innovatív induló vállalkozások részére rendelkezésre álló egyes befektetési lehetőségek meghatározására irányuló bizottsági javaslatot;

| 98. | felhívja a Bizottságot, hogy a piachoz közeli kutatás nagyobb részét, többek között a demonstrációs projekteket a jövőbeli keretprogramokban vigye át az adósság és tőke által vezérelt olyan eszközökhöz, amelyek révén nagyobb mennyiségű magántőkét lehet ösztönözni, amilyen például a CIP, az RSFF és az EBA, és a kkv-k számára Európa-szerte biztosítson ezekhez nagyobb hozzáférést; hangsúlyozza, hogy a (határokon átívelő) induló vállalkozások finanszírozási hiányosságait orvosolni kell; |
| --- | --- |

98.

felhívja a Bizottságot, hogy a piachoz közeli kutatás nagyobb részét, többek között a demonstrációs projekteket a jövőbeli keretprogramokban vigye át az adósság és tőke által vezérelt olyan eszközökhöz, amelyek révén nagyobb mennyiségű magántőkét lehet ösztönözni, amilyen például a CIP, az RSFF és az EBA, és a kkv-k számára Európa-szerte biztosítson ezekhez nagyobb hozzáférést; hangsúlyozza, hogy a (határokon átívelő) induló vállalkozások finanszírozási hiányosságait orvosolni kell;

| 99. | hangsúlyozza, hogy a finanszírozási eszközök kidolgozásakor jobban kell ismerni a társaságok méretével, fejlődési fokával és működési területével összefüggő sajátosságokat; felszólít az innováció kezdeti szakaszában tapasztalható szűk keresztmetszetek sürgős orvoslására az indulótőke-finanszírozáshoz, a részvénybefektetéshez hasonló finanszírozáshoz, illetve a saját tőke vagy kvázi-sajáttőke finanszírozáshoz való hozzáférés uniós, regionális és helyi szintű javítása révén; |
| --- | --- |

99.

hangsúlyozza, hogy a finanszírozási eszközök kidolgozásakor jobban kell ismerni a társaságok méretével, fejlődési fokával és működési területével összefüggő sajátosságokat; felszólít az innováció kezdeti szakaszában tapasztalható szűk keresztmetszetek sürgős orvoslására az indulótőke-finanszírozáshoz, a részvénybefektetéshez hasonló finanszírozáshoz, illetve a saját tőke vagy kvázi-sajáttőke finanszírozáshoz való hozzáférés uniós, regionális és helyi szintű javítása révén;

| 100. | hangsúlyozza, hogy a kockázati tőkében rejlő fejlődési lehetőségek az Unióban messze nincsenek kihasználva az eltérő nemzeti szabályok és adózás miatt; üdvözli az annak biztosítására irányuló bizottsági javaslatot, hogy az egyik tagállamban bejegyzett kockázatitőke-alapok Unió-szerte szabadon működhessenek és fektethessenek be, és így érdemben létrejöhessen az uniós kockázati tőke egységes piaca; |
| --- | --- |

100.

hangsúlyozza, hogy a kockázati tőkében rejlő fejlődési lehetőségek az Unióban messze nincsenek kihasználva az eltérő nemzeti szabályok és adózás miatt; üdvözli az annak biztosítására irányuló bizottsági javaslatot, hogy az egyik tagállamban bejegyzett kockázatitőke-alapok Unió-szerte szabadon működhessenek és fektethessenek be, és így érdemben létrejöhessen az uniós kockázati tőke egységes piaca;

| 101. | az innováció és az innovatív megoldások forgalmazása szempontjából a kkv-k számára alapvető jelentőségű kutatási és innovációs szolgáltatásokhoz (pl. innovációs jegyekhez), illetve egyéb tudásalapú üzleti szolgáltatásokhoz (modellezés, kockázatértékelés stb.) való hozzáférés javítását elősegítő eszközök és mechanizmusok kidolgozására hív fel; |
| --- | --- |

101.

az innováció és az innovatív megoldások forgalmazása szempontjából a kkv-k számára alapvető jelentőségű kutatási és innovációs szolgáltatásokhoz (pl. innovációs jegyekhez), illetve egyéb tudásalapú üzleti szolgáltatásokhoz (modellezés, kockázatértékelés stb.) való hozzáférés javítását elősegítő eszközök és mechanizmusok kidolgozására hív fel;

| 102. | rámutat a termékszolgáltatási rendszerek és célorientált üzleti modellek üzleti és öko-hatékonysági hasznára, és felhívja a Bizottságot, hogy e terület lefedésére dolgozzon ki stratégiát; |
| --- | --- |

102.

rámutat a termékszolgáltatási rendszerek és célorientált üzleti modellek üzleti és öko-hatékonysági hasznára, és felhívja a Bizottságot, hogy e terület lefedésére dolgozzon ki stratégiát;

| 103. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék át a teljes innovációs rendszert annak érdekében, hogy megszüntessék a felesleges pénzügyi és bürokratikus akadályokat, például:






  — | az egyetemek és a kutatási és technológiai szervezetek hitelhez, valamint egyéb pénzügyi támogatási lehetőségekhez és eszközökhöz való jutása terén, |
| --- | --- | --- |

103.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék át a teljes innovációs rendszert annak érdekében, hogy megszüntessék a felesleges pénzügyi és bürokratikus akadályokat, például:

—

az egyetemek és a kutatási és technológiai szervezetek hitelhez, valamint egyéb pénzügyi támogatási lehetőségekhez és eszközökhöz való jutása terén,

| — | a szellemi tulajdonjogok értékesítésén keresztül történő technológiaátadási folyamatok kifejlesztése terén; |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonjogok értékesítésén keresztül történő technológiaátadási folyamatok kifejlesztése terén;

| 104. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az innovációs protokollok hosszú bürokratikus jóváhagyási eljárásnak vannak kitéve, ami lelassítja az innovációt, korlátozza az Unió piacának versenyképességét, valamint megbénítja az egészségügyben dolgozók tudományos ismereteinek fejlesztését, ezzel késleltetve a páciensek javát szolgáló intézkedéseket; |
| --- | --- |

104.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az innovációs protokollok hosszú bürokratikus jóváhagyási eljárásnak vannak kitéve, ami lelassítja az innovációt, korlátozza az Unió piacának versenyképességét, valamint megbénítja az egészségügyben dolgozók tudományos ismereteinek fejlesztését, ezzel késleltetve a páciensek javát szolgáló intézkedéseket;

| 105. | hangsúlyozza, hogy előnyben kell részesíteni a klinikai vizsgálatokról szóló irányelvnek a kutatókkal együttműködésben végzett felülvizsgálatát, abból a célból, hogy a gyógyszerkészítmények fejlesztésére és az alternatív kezeléseknek a gyógyszerkészítményekkel való, klinikai kutatás keretében zajló összehasonlítására vonatkozó szabályozási keretet hatékonyabbá tegyék (ahogy azt a gyógyszerágazatban megvalósuló innovációról és szolidaritásról szóló, 2010. december 6-án Brüsszelben elfogadott tanácsi következtetések megállapítják); |
| --- | --- |

105.

hangsúlyozza, hogy előnyben kell részesíteni a klinikai vizsgálatokról szóló irányelvnek a kutatókkal együttműködésben végzett felülvizsgálatát, abból a célból, hogy a gyógyszerkészítmények fejlesztésére és az alternatív kezeléseknek a gyógyszerkészítményekkel való, klinikai kutatás keretében zajló összehasonlítására vonatkozó szabályozási keretet hatékonyabbá tegyék (ahogy azt a gyógyszerágazatban megvalósuló innovációról és szolidaritásról szóló, 2010. december 6-án Brüsszelben elfogadott tanácsi következtetések megállapítják);

| 106. | hangsúlyozza az új ismeretek használatának rendkívüli fontosságát, hogy új és jobb módszereket hozzanak létre a rák megelőzésére, kimutatására és kezelésére, valamint hogy gyorsított eljárásokon keresztül a páciensek számára elérhetővé tegyék ezeket a felfedezéseket; |
| --- | --- |

106.

hangsúlyozza az új ismeretek használatának rendkívüli fontosságát, hogy új és jobb módszereket hozzanak létre a rák megelőzésére, kimutatására és kezelésére, valamint hogy gyorsított eljárásokon keresztül a páciensek számára elérhetővé tegyék ezeket a felfedezéseket;

| 107. | felhívja a figyelmet az innovációnak a tudásháromszögben elfoglalt szerepére, és rámutat annak szükségességére, hogy a pénzügyi tervben, valamint a 2013 utáni időszakra szóló pénzügyi tervben az innováció kultúrájának hangsúlyosabb szerepet kell szánni; |
| --- | --- |

107.

felhívja a figyelmet az innovációnak a tudásháromszögben elfoglalt szerepére, és rámutat annak szükségességére, hogy a pénzügyi tervben, valamint a 2013 utáni időszakra szóló pénzügyi tervben az innováció kultúrájának hangsúlyosabb szerepet kell szánni;

| 108. | felkéri a tagállamokat, hogy a régiókkal szoros együttműködésben, valamint a strukturális alapok stratégiáinak és prioritásainak az EU2020-as célkitűzésekkel való összehangolásával a folyó finanszírozási időszakban a lehető legjobban használják fel a kutatás-fejlesztésre és innovációra szánt strukturális alapokat, törekedve a nagy társadalmi kihívások kezelésére és az innovációban és kutatásban való kohézó elérésére; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az intelligens és célirányosabb specializációs stratégiák népszerűsítésével kerüljék a költséges kétszeres munkát; úgy véli, hogy az uniós specializációk ezen elképzelésének előmozdítása érdekében a régiókat ösztönözni kell; |
| --- | --- |

108.

felkéri a tagállamokat, hogy a régiókkal szoros együttműködésben, valamint a strukturális alapok stratégiáinak és prioritásainak az EU2020-as célkitűzésekkel való összehangolásával a folyó finanszírozási időszakban a lehető legjobban használják fel a kutatás-fejlesztésre és innovációra szánt strukturális alapokat, törekedve a nagy társadalmi kihívások kezelésére és az innovációban és kutatásban való kohézó elérésére; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az intelligens és célirányosabb specializációs stratégiák népszerűsítésével kerüljék a költséges kétszeres munkát; úgy véli, hogy az uniós specializációk ezen elképzelésének előmozdítása érdekében a régiókat ösztönözni kell;

| 109. | rámutat, hogy a Kohéziós Alapból innovációra előirányzott alapok nagy része a teljesíthetetlen adminisztrációs előírások, valamint a nehéz gazdasági időszakokban nem elérhető egyenértékű egyéb finanszírozás miatt nem kerül felhasználásra; megállapítja, hogy ez hozzájárul a tagállamok közötti gazdasági különbségek további növekedéséhez, ami az euróövezetben jelenleg tapasztalható válság egyik alapproblémája; a strukturális alapok reformjára és kiigazítására szólít fel annak érdekében, hogy azok hozzáférhetőbbek legyenek az érintett gazdasági szereplők, elsősorban a kkv-k számára belső átszervezésük céljából; |
| --- | --- |

109.

rámutat, hogy a Kohéziós Alapból innovációra előirányzott alapok nagy része a teljesíthetetlen adminisztrációs előírások, valamint a nehéz gazdasági időszakokban nem elérhető egyenértékű egyéb finanszírozás miatt nem kerül felhasználásra; megállapítja, hogy ez hozzájárul a tagállamok közötti gazdasági különbségek további növekedéséhez, ami az euróövezetben jelenleg tapasztalható válság egyik alapproblémája; a strukturális alapok reformjára és kiigazítására szólít fel annak érdekében, hogy azok hozzáférhetőbbek legyenek az érintett gazdasági szereplők, elsősorban a kkv-k számára belső átszervezésük céljából;

| 110. | úgy véli, hogy számos iparágban a közös referenciák és normák meghatározása bizonyult az innováció és a fenntartható versenyképesség előmozdítása komoly ösztönzőjének; a Tanácshoz csatlakozva kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat a szabványosítási eljárásoknak a nagyobb átláthatóságon és az érdekeltek bevonásán keresztüli gyorsítására, egyszerűsítésére, költségcsökkentésére és modernizálására, ezáltal megteremtve a gyorsabb európai választ az innovatív globális piaci fejleményekre; kéri a Bizottságot, hogy komolyan foglalkozzon az olyan sikeres innovatív mechanizmusokkal, mint az érdekelteket az értéklánc mentén egyesítő nyílt szabványok; |
| --- | --- |

110.

úgy véli, hogy számos iparágban a közös referenciák és normák meghatározása bizonyult az innováció és a fenntartható versenyképesség előmozdítása komoly ösztönzőjének; a Tanácshoz csatlakozva kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat a szabványosítási eljárásoknak a nagyobb átláthatóságon és az érdekeltek bevonásán keresztüli gyorsítására, egyszerűsítésére, költségcsökkentésére és modernizálására, ezáltal megteremtve a gyorsabb európai választ az innovatív globális piaci fejleményekre; kéri a Bizottságot, hogy komolyan foglalkozzon az olyan sikeres innovatív mechanizmusokkal, mint az érdekelteket az értéklánc mentén egyesítő nyílt szabványok;

| 111. | rámutat arra, hogy a szabványosítás a piacokhoz való hozzáférés megkönnyítése és az interoperabilitás lehetővé tétele révén fokozhatja az innovációt és versenyképességet; ösztönzi a Bizottságot, hogy fokozza az európai szabványok – különösen a szociális és környezetvédelmi területeken, valamint a jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodásokban való – alkalmazásának előmozdítására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

111.

rámutat arra, hogy a szabványosítás a piacokhoz való hozzáférés megkönnyítése és az interoperabilitás lehetővé tétele révén fokozhatja az innovációt és versenyképességet; ösztönzi a Bizottságot, hogy fokozza az európai szabványok – különösen a szociális és környezetvédelmi területeken, valamint a jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodásokban való – alkalmazásának előmozdítására irányuló erőfeszítéseket;

| 112. | ezért hangsúlyozza, hogy az Európát a válság utáni világra való átformálással kapcsolatos minden stratégiában irányadónak kell lennie a fenntartható munkahelyteremtésnek; |
| --- | --- |

112.

ezért hangsúlyozza, hogy az Európát a válság utáni világra való átformálással kapcsolatos minden stratégiában irányadónak kell lennie a fenntartható munkahelyteremtésnek;

| 113. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy kövesse a hetedik keretprogram időközi értékelésének ajánlásait (szakértői csoport), amely szerint mérlegelni kell az új eszközökre vonatkozó moratóriumot, amíg a létező eszközöket kellőképpen kialakítják és megfelelően értékelik; ezért elővigyázatosságra szólít fel annak érdekében, hogy az eszközök sokasodása révén kialakuló komplikációkat el lehessen kerülni; |
| --- | --- |

113.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy kövesse a hetedik keretprogram időközi értékelésének ajánlásait (szakértői csoport), amely szerint mérlegelni kell az új eszközökre vonatkozó moratóriumot, amíg a létező eszközöket kellőképpen kialakítják és megfelelően értékelik; ezért elővigyázatosságra szólít fel annak érdekében, hogy az eszközök sokasodása révén kialakuló komplikációkat el lehessen kerülni;

| 114. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy az Európai Parlamenthez nyújtson be egy külső értékelést a hetedik keretprogram keretében létrehozott innovációs eszközökről, például a technológiai platformokról, a közös európai technológiai kezdeményezésekről, és úgy véli, hogy az értékelésben ki kell térni a tevékenységekre, pályázati felhívásokra, az innovációs projektekre és az eredményekre (amennyiben vannak), valamint az állami és magánforrásokból származó gazdasági hozzájárulásokra; |
| --- | --- |

114.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy az Európai Parlamenthez nyújtson be egy külső értékelést a hetedik keretprogram keretében létrehozott innovációs eszközökről, például a technológiai platformokról, a közös európai technológiai kezdeményezésekről, és úgy véli, hogy az értékelésben ki kell térni a tevékenységekre, pályázati felhívásokra, az innovációs projektekre és az eredményekre (amennyiben vannak), valamint az állami és magánforrásokból származó gazdasági hozzájárulásokra;

| 115. | a GDP 3 %-ában meghatározott 2020-as kutatás- és technológiafejlesztési finanszírozási célkitűzés tükrében, valamint felismerve azt, hogy az Unió gazdasági talpraállásának egyetlen eszköze a kutatás és az innováció, felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a kutatási és technológiai fejlesztés a GDP körülbelül 1 %-ában meghatározott minimális szintű finanszírozására irányuló ideiglenes, 2015-ig hatályos, a tagállamkora nézve kötelező erejű intézkedés bevezetését; |
| --- | --- |

115.

a GDP 3 %-ában meghatározott 2020-as kutatás- és technológiafejlesztési finanszírozási célkitűzés tükrében, valamint felismerve azt, hogy az Unió gazdasági talpraállásának egyetlen eszköze a kutatás és az innováció, felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a kutatási és technológiai fejlesztés a GDP körülbelül 1 %-ában meghatározott minimális szintű finanszírozására irányuló ideiglenes, 2015-ig hatályos, a tagállamkora nézve kötelező erejű intézkedés bevezetését;

| 116. | felhívja a figyelmet arra, hogy az innováció elengedhetetlen a gazdasági fejlődés szempontjából, és hogy az Európai Uniónak további közel egy millió kutatót kell alkalmaznia az Európa 2020 stratégiában meghatározott azon célkitűzés teljesítése érdekében, melynek értelmében a GDP 3 %-át kutatás-fejlesztésre költi; úgy véli, hogy ezt a célt könnyebben el lehet érni a női kutatók számának lényeges emelésével, akik jelenleg a közszférában és a felsőoktatásban alkalmazott kutatók mindössze 39 %-át és a magánszférában dolgozó kutatók 19 %-át teszik ki (6); |
| --- | --- |

116.

felhívja a figyelmet arra, hogy az innováció elengedhetetlen a gazdasági fejlődés szempontjából, és hogy az Európai Uniónak további közel egy millió kutatót kell alkalmaznia az Európa 2020 stratégiában meghatározott azon célkitűzés teljesítése érdekében, melynek értelmében a GDP 3 %-át kutatás-fejlesztésre költi; úgy véli, hogy ezt a célt könnyebben el lehet érni a női kutatók számának lényeges emelésével, akik jelenleg a közszférában és a felsőoktatásban alkalmazott kutatók mindössze 39 %-át és a magánszférában dolgozó kutatók 19 %-át teszik ki (6);

| 117. | támogatja azt a célkitűzést, amely szerint a kutatók számát az EU-ban 2020-ra egymillióval növelni kell, és megjegyzi, hogy ez a hatalmas befektetés jelentős multiplikátor hatást gyakorolna a foglalkoztatásra, ugyanakkor azonban fenntartja, hogy igen nagyratörő célkitűzésről van szó, amely minden egyes tagállam tekintetében egyedi célkitűzések meghatározását, valamint kitartó erőfeszítéseket tenne szükségessé; megjegyzi, hogy az állami szektor nem szükségszerűen rendelkezik az ennek megvalósításához elegendő költségvetési erőforrásokkal, ezért – jóllehet nagy szükség van a kutatói álláshelyek számának növelésére a felsőoktatási intézményekben és az állami kutatóintézetekben – az új kutatók zömét a magánszektorban alkalamzzák majd; rámutat, hogy a figyelmet nem annyira a kutatók mennyiségére, hanem inkább innovációs tehetségükre, az oktatás minőségére, a kutatás terén érvényesülő európai munkamegosztásra, a kutatási erőforrásokra és a kutatás minőségére kell összpontosítani; |
| --- | --- |

117.

támogatja azt a célkitűzést, amely szerint a kutatók számát az EU-ban 2020-ra egymillióval növelni kell, és megjegyzi, hogy ez a hatalmas befektetés jelentős multiplikátor hatást gyakorolna a foglalkoztatásra, ugyanakkor azonban fenntartja, hogy igen nagyratörő célkitűzésről van szó, amely minden egyes tagállam tekintetében egyedi célkitűzések meghatározását, valamint kitartó erőfeszítéseket tenne szükségessé; megjegyzi, hogy az állami szektor nem szükségszerűen rendelkezik az ennek megvalósításához elegendő költségvetési erőforrásokkal, ezért – jóllehet nagy szükség van a kutatói álláshelyek számának növelésére a felsőoktatási intézményekben és az állami kutatóintézetekben – az új kutatók zömét a magánszektorban alkalamzzák majd; rámutat, hogy a figyelmet nem annyira a kutatók mennyiségére, hanem inkább innovációs tehetségükre, az oktatás minőségére, a kutatás terén érvényesülő európai munkamegosztásra, a kutatási erőforrásokra és a kutatás minőségére kell összpontosítani;

| 118. | üdvözli, hogy a Bizottság támogatja a nyitott és együttműködő innovációt, amely hosszú távú társadalmi és gazdasági előnyökkel jár majd; ebben az összefüggésben támogatja a Bizottság kötelezettségvállalását a kutatási eredmények terjesztését, továbbítását és használatát illetően, többek között az államilag finanszírozott kutatások publikációihoz és adataihoz való nyílt hozzáférést; ösztönzi a Bizottságot, hogy találja meg e célok elérésének megfelelő módját, és hangsúlyozza azt a szerepet, amelyet az Europeana játszhat ezen a téren; |
| --- | --- |

118.

üdvözli, hogy a Bizottság támogatja a nyitott és együttműködő innovációt, amely hosszú távú társadalmi és gazdasági előnyökkel jár majd; ebben az összefüggésben támogatja a Bizottság kötelezettségvállalását a kutatási eredmények terjesztését, továbbítását és használatát illetően, többek között az államilag finanszírozott kutatások publikációihoz és adataihoz való nyílt hozzáférést; ösztönzi a Bizottságot, hogy találja meg e célok elérésének megfelelő módját, és hangsúlyozza azt a szerepet, amelyet az Europeana játszhat ezen a téren;

Az egységes piac és a szellemi tulajdon

| 119. | hangsúlyozza, hogy az európai egységes piacot sürgősen ki kell terjeszteni minden árura és szolgáltatásra, az innovatív egészségügyi termékeket is beleértve, ami által ezek 500 millió fogyasztóhoz juthatnak el; ismételten hangsúlyozza, hogy az európai egységes piac egyik legnagyobb kihívása a jogszabályok és a validációs folyamatok nem egységes mivolta; |
| --- | --- |

119.

hangsúlyozza, hogy az európai egységes piacot sürgősen ki kell terjeszteni minden árura és szolgáltatásra, az innovatív egészségügyi termékeket is beleértve, ami által ezek 500 millió fogyasztóhoz juthatnak el; ismételten hangsúlyozza, hogy az európai egységes piac egyik legnagyobb kihívása a jogszabályok és a validációs folyamatok nem egységes mivolta;

| 120. | hangsúlyozza, hogy néhány ágazatban, úgy mint az egészségügyben, a kutatások eredményei innovációt eredményeznek ahányszor csak a tudomány engedi, és ezért úgy véli, hogy a Bizottság borúlátása az innovációt illetően sokszor indokolatlan; |
| --- | --- |

120.

hangsúlyozza, hogy néhány ágazatban, úgy mint az egészségügyben, a kutatások eredményei innovációt eredményeznek ahányszor csak a tudomány engedi, és ezért úgy véli, hogy a Bizottság borúlátása az innovációt illetően sokszor indokolatlan;

| 121. | kiemeli, hogy a jelenlegi engedélyezési gyakorlat is hozzájárul az uniós belső piac széttöredezettségéhez; megjegyzi, hogy jóllehet történt némi előrelépés, a határokon átnyúló és online felhasználásra szánt, több területre és több repertoárra érvényes engedélyezés iránti fogyasztói kereslettel nem foglalkoztak megfelelően; |
| --- | --- |

121.

kiemeli, hogy a jelenlegi engedélyezési gyakorlat is hozzájárul az uniós belső piac széttöredezettségéhez; megjegyzi, hogy jóllehet történt némi előrelépés, a határokon átnyúló és online felhasználásra szánt, több területre és több repertoárra érvényes engedélyezés iránti fogyasztói kereslettel nem foglalkoztak megfelelően;

| 122. | emlékeztet rá, hogy az EU célja mind az online, mind az offline kulturális és kreatív iparágak támogatása, és úgy véli, a cél az egész Európára érvényes engedélyek piaci és fogyasztói igényeknek megfelelő széles körű használata kell, hogy legyen, és amennyiben ez rövid időn belül nem megvalósítható, el kell végezni a hatékony uniós belső piac kialakítása potenciális akadályainak – mint például a területiség elve – megszüntetésére irányuló szükséges szabályozás átfogó értékelését; |
| --- | --- |

122.

emlékeztet rá, hogy az EU célja mind az online, mind az offline kulturális és kreatív iparágak támogatása, és úgy véli, a cél az egész Európára érvényes engedélyek piaci és fogyasztói igényeknek megfelelő széles körű használata kell, hogy legyen, és amennyiben ez rövid időn belül nem megvalósítható, el kell végezni a hatékony uniós belső piac kialakítása potenciális akadályainak – mint például a területiség elve – megszüntetésére irányuló szükséges szabályozás átfogó értékelését;

| 123. | üdvözli a Bizottságnak az uniós védjegyrendszerre vonatkozó felülvizsgálatát, és arra kéri a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a védjegyek mind az online, mind az offline környezetben ugyanolyan fokú védelemben részesüljenek; |
| --- | --- |

123.

üdvözli a Bizottságnak az uniós védjegyrendszerre vonatkozó felülvizsgálatát, és arra kéri a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a védjegyek mind az online, mind az offline környezetben ugyanolyan fokú védelemben részesüljenek;

| 124. | hangsúlyozza, hogy egy erős, kiegyensúlyozott, megfelelően végrehajtott, nagyobb átláthatóságot biztosító és a fregmentálódást megakadályozó szellemi tulajdonjogi (IPR) rendszer az innováció legfontosabb keretfeltételeinek egyike; üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megakadályozza azt, hogy a szellemi tulajdonjogok a verseny és az innováció útjába álljanak; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy átfogó szellemi tulajdonjogi stratégiát – és adott esetben terjesszen elő jogalkotási javaslatot –, amely a feltalálók jogait összhangba hozza az ismeretek és találmányok széles körű hasznosításának ösztönzésével; |
| --- | --- |

124.

hangsúlyozza, hogy egy erős, kiegyensúlyozott, megfelelően végrehajtott, nagyobb átláthatóságot biztosító és a fregmentálódást megakadályozó szellemi tulajdonjogi (IPR) rendszer az innováció legfontosabb keretfeltételeinek egyike; üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megakadályozza azt, hogy a szellemi tulajdonjogok a verseny és az innováció útjába álljanak; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy átfogó szellemi tulajdonjogi stratégiát – és adott esetben terjesszen elő jogalkotási javaslatot –, amely a feltalálók jogait összhangba hozza az ismeretek és találmányok széles körű hasznosításának ösztönzésével;

| 125. | sürgeti a Bizottságot, hogy segítse a kis- és középvállalkozásokat a szellemi és ipari tulajdonjogok hatékony alkalmazásában; |
| --- | --- |

125.

sürgeti a Bizottságot, hogy segítse a kis- és középvállalkozásokat a szellemi és ipari tulajdonjogok hatékony alkalmazásában;

| 126. | úgy véli, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie a kkv-k által tapasztalt sajátos problémákat a szellemi tulajdonjogoknak az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagban rögzített „Gondolkozz előbb kicsiben!” elvnek megfelelően történő érvényesítésével összefüggésben, többek között a kkv-kra vonatkozóan a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazása révén; |
| --- | --- |

126.

úgy véli, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie a kkv-k által tapasztalt sajátos problémákat a szellemi tulajdonjogoknak az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagban rögzített „Gondolkozz előbb kicsiben!” elvnek megfelelően történő érvényesítésével összefüggésben, többek között a kkv-kra vonatkozóan a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazása révén;

| 127. | azon a véleményen van, hogy a szellemi tulajdonjogok megfelelő érvényesítése ösztönzi a vállalkozásokat az innovatív termékek fejlesztésére, növelve ezáltal a fogyasztók számára elérhető áruk és szolgáltatások kínálatát; |
| --- | --- |

127.

azon a véleményen van, hogy a szellemi tulajdonjogok megfelelő érvényesítése ösztönzi a vállalkozásokat az innovatív termékek fejlesztésére, növelve ezáltal a fogyasztók számára elérhető áruk és szolgáltatások kínálatát;

| 128. | felhívást intéz egy kiegyensúlyozott, egységes európai szabadalom bevezetésére; üdvözli ugyanakkor az egységes uniós szabadalommal foglalkozó megerősített együttműködési eljárás 2011-es megkezdésének Tanácson belüli széles körű támogatottságát; |
| --- | --- |

128.

felhívást intéz egy kiegyensúlyozott, egységes európai szabadalom bevezetésére; üdvözli ugyanakkor az egységes uniós szabadalommal foglalkozó megerősített együttműködési eljárás 2011-es megkezdésének Tanácson belüli széles körű támogatottságát;

| 129. | rámutat arra, hogy a Közösségen kívüli kereskedelemre való áttérés előmozdítása érdekében el kell fogadni az egységes európai szabadalmat és az európai cégek statútumát; hangsúlyozza, hogy az uniós szabadalom és szellemi tulajdonjogok költségeit csökkenteni kell, figyelembe véve az EU tagállamai közötti gazdasági különbségeket, hogy versenyképesebbé váljanak az amerikai és japán árakkal szemben; |
| --- | --- |

129.

rámutat arra, hogy a Közösségen kívüli kereskedelemre való áttérés előmozdítása érdekében el kell fogadni az egységes európai szabadalmat és az európai cégek statútumát; hangsúlyozza, hogy az uniós szabadalom és szellemi tulajdonjogok költségeit csökkenteni kell, figyelembe véve az EU tagállamai közötti gazdasági különbségeket, hogy versenyképesebbé váljanak az amerikai és japán árakkal szemben;

| 130. | felhív az Európai Kutatási Térség – mint Szerződés szerinti kötelezettség – 2014-ig történő megvalósítására, hogy az EU számára lehetővé váljon a kiemelkedő tehetségek megtartása és vonzása, hogy maximalizálni lehessen a kutatók mozgási szabadságát, hogy elő lehessen mozdítani a kutató- és technológiai intézetek határokon átívelő működését, valamint hogy a kutatási eredményeket terjeszteni, átadni és felhasználni lehessen; hangsúlyozza, hogy ezért alapvető jelentőségű a megfelelő finanszírozási mechanizmusok létrehozása; |
| --- | --- |

130.

felhív az Európai Kutatási Térség – mint Szerződés szerinti kötelezettség – 2014-ig történő megvalósítására, hogy az EU számára lehetővé váljon a kiemelkedő tehetségek megtartása és vonzása, hogy maximalizálni lehessen a kutatók mozgási szabadságát, hogy elő lehessen mozdítani a kutató- és technológiai intézetek határokon átívelő működését, valamint hogy a kutatási eredményeket terjeszteni, átadni és felhasználni lehessen; hangsúlyozza, hogy ezért alapvető jelentőségű a megfelelő finanszírozási mechanizmusok létrehozása;

| 131. | kiemeli az olyan politikák támogatásának szükségességét, amelyek az állami kutatóintézeteknél biztosított vonzó munkakörülmények előmozdításán keresztül arra ösztönzik a kutatókat, hogy az EU tagállamaiban maradjanak; |
| --- | --- |

131.

kiemeli az olyan politikák támogatásának szükségességét, amelyek az állami kutatóintézeteknél biztosított vonzó munkakörülmények előmozdításán keresztül arra ösztönzik a kutatókat, hogy az EU tagállamaiban maradjanak;

| 132. | úgy véli, hogy egy hatékony innovációs és növekedési politika feltétlenül beruház olyan kutatási programokba, amelyek megkönnyítik a kutatók közötti nemzetközi szintű mobilitást és információcserét, valamint megerősítik a tudományos és üzleti világ közötti együttműködést (Marie Curie-cselekvések); |
| --- | --- |

132.

úgy véli, hogy egy hatékony innovációs és növekedési politika feltétlenül beruház olyan kutatási programokba, amelyek megkönnyítik a kutatók közötti nemzetközi szintű mobilitást és információcserét, valamint megerősítik a tudományos és üzleti világ közötti együttműködést (Marie Curie-cselekvések);

| 133. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy európai és nemzeti szinten egyaránt kedvező feltételeket és ösztönzőket teremtsenek a doktori tanulmányokban, valamint felszólít az innovatív kutatásokban való részvétel fellendítésére az agyelszívás megakadályozása érdekében, illetve azért, hogy az EU a versenyképességét megerősítve magas szintű, innovatív kutatások és tanulmányok segítségével jelentős előnyre tegyen szert; |
| --- | --- |

133.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy európai és nemzeti szinten egyaránt kedvező feltételeket és ösztönzőket teremtsenek a doktori tanulmányokban, valamint felszólít az innovatív kutatásokban való részvétel fellendítésére az agyelszívás megakadályozása érdekében, illetve azért, hogy az EU a versenyképességét megerősítve magas szintű, innovatív kutatások és tanulmányok segítségével jelentős előnyre tegyen szert;

| 134. | felkér a közösségi védjegyre vonatkozó jogszabályok gyors felülvizsgálatára és e tekintetben megfelelő lépések megtételére a védjegyek online és offline környezetben egyaránt azonos szintű védelmének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

134.

felkér a közösségi védjegyre vonatkozó jogszabályok gyors felülvizsgálatára és e tekintetben megfelelő lépések megtételére a védjegyek online és offline környezetben egyaránt azonos szintű védelmének biztosítása érdekében;

| 135. | üdvözli a Bizottság azon javaslatát, miszerint 2011 végére ki kell alakítani a szellemi tulajdonjogok és az engedélyezés európai tudáspiacát, beleértve a felhasználatlan szellemi tulajdonokhoz való hozzáférés megkönnyítését többek között a közös szabadalmi platformok és szabadalmi alapok létrehozásának ösztönzése révén; |
| --- | --- |

135.

üdvözli a Bizottság azon javaslatát, miszerint 2011 végére ki kell alakítani a szellemi tulajdonjogok és az engedélyezés európai tudáspiacát, beleértve a felhasználatlan szellemi tulajdonokhoz való hozzáférés megkönnyítését többek között a közös szabadalmi platformok és szabadalmi alapok létrehozásának ösztönzése révén;

| 136. | sürgeti a Bizottságot, hogy terjessze elő a teljes mértékben működőképes egységes digitális piac 2015-ig történő kialakításához szükséges jogalkotási javaslatokat, mivel az jelentősen javítaná az innováció keretfeltételeit; hangsúlyozza, hogy a kezdeményezéseknek nagyra törőknek kell lenniük különösen az olyan kulcsfontosságú területeken, mint a szerzői jogok, az elektronikus kereskedelem – ideértve az elektronikus kereskedelemre vonatkozó fogyasztóvédelmi politikát –, valamint a közszektorbeli információk hasznosítása; |
| --- | --- |

136.

sürgeti a Bizottságot, hogy terjessze elő a teljes mértékben működőképes egységes digitális piac 2015-ig történő kialakításához szükséges jogalkotási javaslatokat, mivel az jelentősen javítaná az innováció keretfeltételeit; hangsúlyozza, hogy a kezdeményezéseknek nagyra törőknek kell lenniük különösen az olyan kulcsfontosságú területeken, mint a szerzői jogok, az elektronikus kereskedelem – ideértve az elektronikus kereskedelemre vonatkozó fogyasztóvédelmi politikát –, valamint a közszektorbeli információk hasznosítása;

| 137. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az egységes piac kiteljesítését – ennek részeként pedig az egységes digitális piac előmozdítását célzó intézkedéseket – állítsák az innovációs politika középpontjába, mivel ez elfogadhatóbb árakat és jobb minőséget eredményez a fogyasztók számára, támogatja az innovatív termékek fejlesztését, fokozza a munkahelyteremtést az EU-ban, valamint új uniós növekedési lehetőségeket teremt a vezető piacokon; |
| --- | --- |

137.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az egységes piac kiteljesítését – ennek részeként pedig az egységes digitális piac előmozdítását célzó intézkedéseket – állítsák az innovációs politika középpontjába, mivel ez elfogadhatóbb árakat és jobb minőséget eredményez a fogyasztók számára, támogatja az innovatív termékek fejlesztését, fokozza a munkahelyteremtést az EU-ban, valamint új uniós növekedési lehetőségeket teremt a vezető piacokon;

| 138. | rámutat, hogy amennyiben előre akarunk lépni az egységes innovációs piac irányába, meg kell állapodni a közvetlen és közvetett, rövid és hosszú távú, gazdasági és szociális előnyök értékelési módjainak tekintetében; |
| --- | --- |

138.

rámutat, hogy amennyiben előre akarunk lépni az egységes innovációs piac irányába, meg kell állapodni a közvetlen és közvetett, rövid és hosszú távú, gazdasági és szociális előnyök értékelési módjainak tekintetében;

Közbeszerzés

| 139. | emlékeztet arra, hogy az EU éves GDP-jének 17 %-át képviselő közbeszerzés fontos szerepet játszik az európai egységes piacon és az innováció serkentésében; |
| --- | --- |

139.

emlékeztet arra, hogy az EU éves GDP-jének 17 %-át képviselő közbeszerzés fontos szerepet játszik az európai egységes piacon és az innováció serkentésében;

| 140. | szorgalmazza, hogy a tagállamok a közbeszerzést használják a társadalmi problémák kezelésére az innováció ösztönzése érdekében és összpontosítsák közbeszerzési költségvetésüket az innovatív, fenntartható és ökohatékony termékek, folyamatok és szolgáltatásokra, figyelembe véve, hogy gazdasági szempontból nem mindig a legolcsóbb ajánlat a leginkább életképes; felhívja ezért a Bizottságot, hogy






  — | jogalkotási javaslataiban mozdítsa elő a közbeszerzést lehetővé tevő innovációt, beleértve a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzési lehetőségek felülvizsgálatát, |
| --- | --- | --- |

140.

szorgalmazza, hogy a tagállamok a közbeszerzést használják a társadalmi problémák kezelésére az innováció ösztönzése érdekében és összpontosítsák közbeszerzési költségvetésüket az innovatív, fenntartható és ökohatékony termékek, folyamatok és szolgáltatásokra, figyelembe véve, hogy gazdasági szempontból nem mindig a legolcsóbb ajánlat a leginkább életképes; felhívja ezért a Bizottságot, hogy

—

jogalkotási javaslataiban mozdítsa elő a közbeszerzést lehetővé tevő innovációt, beleértve a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzési lehetőségek felülvizsgálatát,

| — | biztosítson lehetőségeket a regionális és helyi állami szervek ösztönzésére a strukturális alapokon keresztül nyújtott uniós társfinanszírozás felhasználására, |
| --- | --- |

—

biztosítson lehetőségeket a regionális és helyi állami szervek ösztönzésére a strukturális alapokon keresztül nyújtott uniós társfinanszírozás felhasználására,

| — | adjon ki a legjobb gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásokat és képzési programokat a tagállami szinten működő közbeszerzők számára, amelyek célja a kereskedelmi hasznosítást megelőző és innovatív közbeszerzéssel kapcsolatos képességek fejlesztése; |
| --- | --- |

—

adjon ki a legjobb gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásokat és képzési programokat a tagállami szinten működő közbeszerzők számára, amelyek célja a kereskedelmi hasznosítást megelőző és innovatív közbeszerzéssel kapcsolatos képességek fejlesztése;

| 141. | ragaszkodik ahhoz, hogy az innováció a közrend kulcsfontosságú összetevője legyen olyan területeken, mint a környezetvédelem, a vízügy, az energiaügy, a közlekedésügy, a távközlésügy, az egészségügy és az oktatásügy; hangsúlyozza, hogy szükség van az innováció általános terjesztésére és elfogadására az állami szektorban, a magánvállalkozásoknál és különösen a kis- és középvállalkozásoknál; |
| --- | --- |

141.

ragaszkodik ahhoz, hogy az innováció a közrend kulcsfontosságú összetevője legyen olyan területeken, mint a környezetvédelem, a vízügy, az energiaügy, a közlekedésügy, a távközlésügy, az egészségügy és az oktatásügy; hangsúlyozza, hogy szükség van az innováció általános terjesztésére és elfogadására az állami szektorban, a magánvállalkozásoknál és különösen a kis- és középvállalkozásoknál;

| 142. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az állami szektor erőfeszítéseit az innovatív megközelítések kialakítására, és indítsák el az állami szektor új innovációs kutatási programját például az e-kormányzás, az e-egészségügy és az e-közbeszerzés terén, valamint hogy terjesszék a bevált gyakorlatokat a közigazgatásban, amelyek csökkentik a bürokráciát, és polgárközpontú politikákat támogatnak; hangsúlyozza az állami szektor jelentőségét a belső digitális piac iránti közbizalom erősítésében; |
| --- | --- |

142.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az állami szektor erőfeszítéseit az innovatív megközelítések kialakítására, és indítsák el az állami szektor új innovációs kutatási programját például az e-kormányzás, az e-egészségügy és az e-közbeszerzés terén, valamint hogy terjesszék a bevált gyakorlatokat a közigazgatásban, amelyek csökkentik a bürokráciát, és polgárközpontú politikákat támogatnak; hangsúlyozza az állami szektor jelentőségét a belső digitális piac iránti közbizalom erősítésében;

| 143. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a helyi és regionális hatóságokat, hogy az uniós innovációs stratégia szerves részeként és az adatvédelmi szabályok betartásának kellő figyelembevételével ösztönözzék az e-közbeszerzés alkalmazását, különös tekintettel a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésre, ideértve az együttes és elektronikus közbeszerzést is; külön felszólítja a Bizottságot, hogy a közbeszerzés jogi keretrendszerére irányuló általános felülvizsgálat részeként egyértelműsítse és egyszerűsítse a vonatkozó szabályokat, és tegye lehetővé az ajánlatkérők számára, hogy átláthatóbb módon hasznosíthassák a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzést; ezenkívül felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a meghatározott és valósi szociális, környezetvédelmi, méltányos kereskedelmi és innovatív szempontok átlátható beillesztését a közbeszerzésbe anélkül, hogy aláásnák a kkv-k aktív részvételét az új és innovatív megoldások kidolgozásában, illetve az alkalmazandó versenyszabályok tiszteletben tartásával; |
| --- | --- |

143.

felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a helyi és regionális hatóságokat, hogy az uniós innovációs stratégia szerves részeként és az adatvédelmi szabályok betartásának kellő figyelembevételével ösztönözzék az e-közbeszerzés alkalmazását, különös tekintettel a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésre, ideértve az együttes és elektronikus közbeszerzést is; külön felszólítja a Bizottságot, hogy a közbeszerzés jogi keretrendszerére irányuló általános felülvizsgálat részeként egyértelműsítse és egyszerűsítse a vonatkozó szabályokat, és tegye lehetővé az ajánlatkérők számára, hogy átláthatóbb módon hasznosíthassák a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzést; ezenkívül felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a meghatározott és valósi szociális, környezetvédelmi, méltányos kereskedelmi és innovatív szempontok átlátható beillesztését a közbeszerzésbe anélkül, hogy aláásnák a kkv-k aktív részvételét az új és innovatív megoldások kidolgozásában, illetve az alkalmazandó versenyszabályok tiszteletben tartásával;

| 144. | rámutat, hogy az innovatív kkv-k – egyéb akadályok mellett – problémákkal szembesülnek a nemzetközivé válás finanszírozásához és a nemzetközi kereskedelmi hitelbiztosításhoz való hozzáférés terén, és hangsúlyozza, hogy új, a kkv-kat támogató intézkedések végrehajtására van szükség a felülvizsgált európai kisvállalkozói intézkedéscsomag és a közeljövőben várható, nemzetközi kereskedelempolitikáról és kkv-król szóló közlemény keretében; |
| --- | --- |

144.

rámutat, hogy az innovatív kkv-k – egyéb akadályok mellett – problémákkal szembesülnek a nemzetközivé válás finanszírozásához és a nemzetközi kereskedelmi hitelbiztosításhoz való hozzáférés terén, és hangsúlyozza, hogy új, a kkv-kat támogató intézkedések végrehajtására van szükség a felülvizsgált európai kisvállalkozói intézkedéscsomag és a közeljövőben várható, nemzetközi kereskedelempolitikáról és kkv-król szóló közlemény keretében;

| 145. | hangsúlyozza, hogy nemzetközi viszonosságra van szükség a közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés tekintetében, ezáltal az uniós vállalkozások számára lehetővé válna, hogy a nemzetközi versenyben tisztességes feltételekkel vegyenek részt; |
| --- | --- |

145.

hangsúlyozza, hogy nemzetközi viszonosságra van szükség a közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés tekintetében, ezáltal az uniós vállalkozások számára lehetővé válna, hogy a nemzetközi versenyben tisztességes feltételekkel vegyenek részt;

| 146. | kitart a kifejezetten nem tarifális akadályokra való összpontosítás szükségessége mellett, amelyek a tarifák fokozatos csökkentése, illetve megszüntetése miatt egyre inkább a nemzetközi kereskedelem fő akadályaivá válnak; úgy véli, hogy a kétoldalú és többoldalú kereskedelmi szabályok következetlen végrehajtásából eredő valamennyi akadály indokolatlan; másrészről úgy véli azonban, hogy az állami hatóságok nem kereskedelmi területen végzett – és nem szándékos kereskedelmi következményekkel járó – legitim jogalkotási és közigazgatási tevékenységeiből eredő valamennyi akadály indokolt, és megszüntetésükhöz nyilvános konzultációra és tanácskozásra van szükség; |
| --- | --- |

146.

kitart a kifejezetten nem tarifális akadályokra való összpontosítás szükségessége mellett, amelyek a tarifák fokozatos csökkentése, illetve megszüntetése miatt egyre inkább a nemzetközi kereskedelem fő akadályaivá válnak; úgy véli, hogy a kétoldalú és többoldalú kereskedelmi szabályok következetlen végrehajtásából eredő valamennyi akadály indokolatlan; másrészről úgy véli azonban, hogy az állami hatóságok nem kereskedelmi területen végzett – és nem szándékos kereskedelmi következményekkel járó – legitim jogalkotási és közigazgatási tevékenységeiből eredő valamennyi akadály indokolt, és megszüntetésükhöz nyilvános konzultációra és tanácskozásra van szükség;

| 147. | elismeri, hogy a fejlesztés érdekében és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítására való tekintettel végrehajtott technológiatranszfert az európai kereskedelmi politika fontos szempontjává kell tenni, de elismeri, hogy a fejlett technológiákkal kapcsolatos uniós szaktudás harmadik országoknak való átadását a Bizottságnak felügyelnie kell az innovációs mintákkal és jövőbeli fejlesztésekkel kapcsolatos jobb információszerzés érdekében, valamint hogy elkerülhető legyen a tisztességtelen verseny; |
| --- | --- |

147.

elismeri, hogy a fejlesztés érdekében és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítására való tekintettel végrehajtott technológiatranszfert az európai kereskedelmi politika fontos szempontjává kell tenni, de elismeri, hogy a fejlett technológiákkal kapcsolatos uniós szaktudás harmadik országoknak való átadását a Bizottságnak felügyelnie kell az innovációs mintákkal és jövőbeli fejlesztésekkel kapcsolatos jobb információszerzés érdekében, valamint hogy elkerülhető legyen a tisztességtelen verseny;

| 148. | kiemeli, hogy a kkv-k fontos szerepet játszhatnak, amennyiben a közbeszerzési szabályokat (többek között a tőkekövetelmények és a szerződések volumene tekintetében) a résztvevő vállalkozás méretének megfelelően változtatható követelményekkel alkotják meg; |
| --- | --- |

148.

kiemeli, hogy a kkv-k fontos szerepet játszhatnak, amennyiben a közbeszerzési szabályokat (többek között a tőkekövetelmények és a szerződések volumene tekintetében) a résztvevő vállalkozás méretének megfelelően változtatható követelményekkel alkotják meg;

| 149. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU és tagállamai tudományos együttműködést folytassanak harmadik országokkal; úgy véli, hogy az európai uniós vállalkozások számára jobb hozzáférést kell biztosítani a harmadik országokbeli kutatási és fejlesztési programokhoz; |
| --- | --- |

149.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU és tagállamai tudományos együttműködést folytassanak harmadik országokkal; úgy véli, hogy az európai uniós vállalkozások számára jobb hozzáférést kell biztosítani a harmadik országokbeli kutatási és fejlesztési programokhoz;

| 150. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak és a tagállamoknak összehangolt módon kell fellépniük a harmadik országokhoz kapcsolódó tudományos és technológiai megállapodások és intézkedések terén; úgy véli, fontolóra kell venni az EU és tagállamai által harmadik országokkal kötött keretmegállapodások lehetőségét; |
| --- | --- |

150.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak és a tagállamoknak összehangolt módon kell fellépniük a harmadik országokhoz kapcsolódó tudományos és technológiai megállapodások és intézkedések terén; úgy véli, fontolóra kell venni az EU és tagállamai által harmadik országokkal kötött keretmegállapodások lehetőségét;

Európai innovációs partnerségek (EIP-k)

| 151. | felidézi az európai innovációs partnerségekről szóló 2010. november 11-i állásfoglalását, amely:






  — | kimondja a források intelligens felhasználásának az összes európai innovációs partnerségen átívelő elvét, ekképpen fokozva a források hatékonyságát, az intelligens fogyasztást, valamint a hatékony termelést és gazdálkodást az ellátási lánc egészében, |
| --- | --- | --- |

151.

felidézi az európai innovációs partnerségekről szóló 2010. november 11-i állásfoglalását, amely:

—

kimondja a források intelligens felhasználásának az összes európai innovációs partnerségen átívelő elvét, ekképpen fokozva a források hatékonyságát, az intelligens fogyasztást, valamint a hatékony termelést és gazdálkodást az ellátási lánc egészében,

| — | üdvözli az aktív és egészséges öregedéssel foglalkozó kísérleti projektet; |
| --- | --- |

—

üdvözli az aktív és egészséges öregedéssel foglalkozó kísérleti projektet;

| 152. | hangsúlyozza, hogy az európai innovációs partnerségeknek:






  — | nem szabad túllépniük a jelentős társadalmi kihívások korlátozott számát és igazodniuk kell hozzájuk, |
| --- | --- | --- |

152.

hangsúlyozza, hogy az európai innovációs partnerségeknek:

—

nem szabad túllépniük a jelentős társadalmi kihívások korlátozott számát és igazodniuk kell hozzájuk,

| — | ösztönzést kell nyújtaniuk az ambiciózus, de megvalósítható, „ember a Holdon” típusú céloknak, a hatásokra és az elérendő eredményre kell összpontosítaniuk, és azokat konkrét célkitűzéseknek kell megfeleltetniük, |
| --- | --- |

—

ösztönzést kell nyújtaniuk az ambiciózus, de megvalósítható, „ember a Holdon” típusú céloknak, a hatásokra és az elérendő eredményre kell összpontosítaniuk, és azokat konkrét célkitűzéseknek kell megfeleltetniük,

| — | szinergiákat kell teremteniük és a SMART elveket kell követniük, |
| --- | --- |

—

szinergiákat kell teremteniük és a SMART elveket kell követniük,

| — | a Bizottságon belül kettőnél több szakpolitikai területre (főigazgatóságra) kell kiterjedniük, illetve kettőnél több terület összehangolását kell igényelniük, |
| --- | --- |

—

a Bizottságon belül kettőnél több szakpolitikai területre (főigazgatóságra) kell kiterjedniük, illetve kettőnél több terület összehangolását kell igényelniük,

| — | integrálniuk és jobban össze kell hangolniuk az összes meglévő K+F+I eszközt és kezdeményezést, beleértve az ETI tudás- és innovációs közösségeit, elkerülve a felesleges kétszeres munkát, |
| --- | --- |

—

integrálniuk és jobban össze kell hangolniuk az összes meglévő K+F+I eszközt és kezdeményezést, beleértve az ETI tudás- és innovációs közösségeit, elkerülve a felesleges kétszeres munkát,

| — | biztosítaniuk kell az ellátási lánc valamennyi illetékes állami és magánpartnerének, beleértve a kkv-knek és a civil társadalmi szervezeteknek a részvételét a jövőbeni partnerségek kiválasztásában, fejlesztésében és működésében; |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell az ellátási lánc valamennyi illetékes állami és magánpartnerének, beleértve a kkv-knek és a civil társadalmi szervezeteknek a részvételét a jövőbeni partnerségek kiválasztásában, fejlesztésében és működésében;

ezért kéri az Európai Bizottságot, ösztönözze és támogassa az európai innovációs partnerségek elvén alapuló kezdeményezéseket;

| 153. | követendő példának tartja az aktív és egészséges időskor témájára vonatkozó kísérleti innovációs partnerség azon célkitűzését, amely szerint 2020-ra az egészségben eltöltött életévek számának két évvel meg kell hosszabbodnia, és úgy véli, hogy világos célkitűzéseket kell meghatározni valamennyi innovatív partnerség tekintetében, mert innovatív intézkedések nélül ezek jövőbe tekintő jellege és motivációja szenvedne csorbát, és ez megnehezítené a mérhető időközi és részleges célkitűzések meghatározását; |
| --- | --- |

153.

követendő példának tartja az aktív és egészséges időskor témájára vonatkozó kísérleti innovációs partnerség azon célkitűzését, amely szerint 2020-ra az egészségben eltöltött életévek számának két évvel meg kell hosszabbodnia, és úgy véli, hogy világos célkitűzéseket kell meghatározni valamennyi innovatív partnerség tekintetében, mert innovatív intézkedések nélül ezek jövőbe tekintő jellege és motivációja szenvedne csorbát, és ez megnehezítené a mérhető időközi és részleges célkitűzések meghatározását;

| 154. | üdvözli az „európai innovációs partnerségeket”, amelyeket arra szántak, hogy növeljék és összehangolják a kutatásba és fejlesztésbe való befektetéseket, valamint hogy jobban koordinálják a közbeszerzéseket annak érdekében, hogy felgyorsítsák a fejlesztések piacra történő bevezetését; hangsúlyozza azonban, hogy a közbeszerzési politikákat úgy kellene megtervezni, hogy azok ne a magánpiacot helyettesítsék, vagy a versenyt torzítsák, hanem hogy támogassák azokat, serkentve az innováció elterjedését, lehetőséget adva a piacoknak, hogy új irányba mozduljanak el; |
| --- | --- |

154.

üdvözli az „európai innovációs partnerségeket”, amelyeket arra szántak, hogy növeljék és összehangolják a kutatásba és fejlesztésbe való befektetéseket, valamint hogy jobban koordinálják a közbeszerzéseket annak érdekében, hogy felgyorsítsák a fejlesztések piacra történő bevezetését; hangsúlyozza azonban, hogy a közbeszerzési politikákat úgy kellene megtervezni, hogy azok ne a magánpiacot helyettesítsék, vagy a versenyt torzítsák, hanem hogy támogassák azokat, serkentve az innováció elterjedését, lehetőséget adva a piacoknak, hogy új irányba mozduljanak el;

| 155. | kéri a Bizottságot, tegyen javaslatokat a 2014–2020 közötti időszak különböző támogatásairól szóló rendeletben az európai innovációs partnerségek gyakorlati egyszerűsítése érdekében; |
| --- | --- |

155.

kéri a Bizottságot, tegyen javaslatokat a 2014–2020 közötti időszak különböző támogatásairól szóló rendeletben az európai innovációs partnerségek gyakorlati egyszerűsítése érdekében;

| 156. | felhívja a Bizottságot, hogy évente számoljon be a Parlamentnek az összes európai innovációs partnerségről és évente kétszer az első kísérleti projektről, valamint kéri, hogy az EIP-ek végrehajtásának minden szakaszába vonják be az Európai Parlamentet; |
| --- | --- |

156.

felhívja a Bizottságot, hogy évente számoljon be a Parlamentnek az összes európai innovációs partnerségről és évente kétszer az első kísérleti projektről, valamint kéri, hogy az EIP-ek végrehajtásának minden szakaszába vonják be az Európai Parlamentet;

| 157. | felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre nyersanyagokkal foglalkozó innovációs partnerséget; |
| --- | --- |

157.

felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre nyersanyagokkal foglalkozó innovációs partnerséget;

A régió mint fontos partner

| 158. | hangsúlyozza, hogy a regionális és helyi hatóságok teljes mértékű bevonása kulcsfontosságú az Innovatív Unió céljainak eléréséhez, mivel fontos szerepet játszanak a vállalkozások, a tudományos intézmények, az állami hatóságok és az állampolgárok kapcsolatának a „gyémánt négyes” normájában történő megteremtésében, közvetítőként működve közre a különböző szereplők, a tagállamok és az EU között; ezért felkéri a Bizottságot, tegyen javaslatokat tárgyalási témákra és működtetési szabályokra, amelyekben a régiók is részt vehetnek, illetve amelyekhez hozzájárulhatnak a nagy társadalmi kihívásokra adott legmegfelelőbb válaszokat nyújtva, a szubszidiaritás elvének megfelelően, ugyanakkor elismerve a különböző régiók sajátos igényeit; |
| --- | --- |

158.

hangsúlyozza, hogy a regionális és helyi hatóságok teljes mértékű bevonása kulcsfontosságú az Innovatív Unió céljainak eléréséhez, mivel fontos szerepet játszanak a vállalkozások, a tudományos intézmények, az állami hatóságok és az állampolgárok kapcsolatának a „gyémánt négyes” normájában történő megteremtésében, közvetítőként működve közre a különböző szereplők, a tagállamok és az EU között; ezért felkéri a Bizottságot, tegyen javaslatokat tárgyalási témákra és működtetési szabályokra, amelyekben a régiók is részt vehetnek, illetve amelyekhez hozzájárulhatnak a nagy társadalmi kihívásokra adott legmegfelelőbb válaszokat nyújtva, a szubszidiaritás elvének megfelelően, ugyanakkor elismerve a különböző régiók sajátos igényeit;

| 159. | tudomásul veszi a 2009-es európai innovációs testület következtetéseit, melyek szerint a gazdasági és pénzügyi válságnak aránytalan hatásai tapasztalhatók különböző országokban és régiókban, és ezek hátráltatják a konvergencia-célkitűzést, aggodalmát fejezi ki, hogy a tagállamokra vonatkozó jelenlegi költségvetési megszorítások a tudományos, technológiai és innovációs befektetés – esetleges káros hatással járó – nagyobb korlátozását eredményezhetik; egyetért azzal, hogy az „Innovációs Uniónak” valamennyi tagállamot és régiót be kell vonnia, és nagyon fontos elkerülni, hogy „innovációs szakadék” jöjjön létre az innovatívabb és a kevésbé innovatív országok és régiók között; |
| --- | --- |

159.

tudomásul veszi a 2009-es európai innovációs testület következtetéseit, melyek szerint a gazdasági és pénzügyi válságnak aránytalan hatásai tapasztalhatók különböző országokban és régiókban, és ezek hátráltatják a konvergencia-célkitűzést, aggodalmát fejezi ki, hogy a tagállamokra vonatkozó jelenlegi költségvetési megszorítások a tudományos, technológiai és innovációs befektetés – esetleges káros hatással járó – nagyobb korlátozását eredményezhetik; egyetért azzal, hogy az „Innovációs Uniónak” valamennyi tagállamot és régiót be kell vonnia, és nagyon fontos elkerülni, hogy „innovációs szakadék” jöjjön létre az innovatívabb és a kevésbé innovatív országok és régiók között;

| 160. | felszólít minden régiót, hogy fektessenek be az innovációba, és hatékonyságuk javítása érdekében igazítsák ki innovációs stratégiájukat, növeljék humántőkéjüket, és mozdítsák elő vállalataik képességét és készségét az innovációra, valamint törekedjenek nemzetközi szintű versenyképességre; |
| --- | --- |

160.

felszólít minden régiót, hogy fektessenek be az innovációba, és hatékonyságuk javítása érdekében igazítsák ki innovációs stratégiájukat, növeljék humántőkéjüket, és mozdítsák elő vállalataik képességét és készségét az innovációra, valamint törekedjenek nemzetközi szintű versenyképességre;

| 161. | rámutat, hogy regionális szinten a döntéshozóknak tisztában kell lenniük azzal, hogy a kutatási és innovációs tevékenységek mekkora lehetőséget nyújtanak minden régiónak a gazdasági növekedésre, mivel az innovációt döntő többségben a gyakorlati felhasználás generálja (tehát kereslet- és felhasználóalapú), és ahhoz többnyire támogatást nyújt az ERFA; ezért megjegyzi, hogy amennyiben az innovációs tevékenységekhez nem szükségszerű vagy elsődleges a felsőoktatási intézmények megléte, az egyetemek és kutatóközpontok nélküli régióknak is képesnek kellene lenniük saját innovációs kapacitásaik fejlesztésére, és a lehető legnagyobb mértékben ki kell tudniuk aknázni a régióban és helyben rendelkezésre álló erőforrásokat és eszközöket az innovációs potenciál növelése érdekében; |
| --- | --- |

161.

rámutat, hogy regionális szinten a döntéshozóknak tisztában kell lenniük azzal, hogy a kutatási és innovációs tevékenységek mekkora lehetőséget nyújtanak minden régiónak a gazdasági növekedésre, mivel az innovációt döntő többségben a gyakorlati felhasználás generálja (tehát kereslet- és felhasználóalapú), és ahhoz többnyire támogatást nyújt az ERFA; ezért megjegyzi, hogy amennyiben az innovációs tevékenységekhez nem szükségszerű vagy elsődleges a felsőoktatási intézmények megléte, az egyetemek és kutatóközpontok nélküli régióknak is képesnek kellene lenniük saját innovációs kapacitásaik fejlesztésére, és a lehető legnagyobb mértékben ki kell tudniuk aknázni a régióban és helyben rendelkezésre álló erőforrásokat és eszközöket az innovációs potenciál növelése érdekében;

| 162. | megállapítja, hogy az innováció regionális szinten való előmozdítása hozzájárulhat a regionális különbségek csökkentéséhez; ennek ellenére bátorítja a különböző (regionális, nemzeti és uniós) szinteket, hogy hatékonyabban hangolják össze erőfeszítéseiket a K+F tevékenységek európai szintű tervezése keretében; |
| --- | --- |

162.

megállapítja, hogy az innováció regionális szinten való előmozdítása hozzájárulhat a regionális különbségek csökkentéséhez; ennek ellenére bátorítja a különböző (regionális, nemzeti és uniós) szinteket, hogy hatékonyabban hangolják össze erőfeszítéseiket a K+F tevékenységek európai szintű tervezése keretében;

| 163. | rámutat, hogy az innováció – mind a politikai döntéshozás, mind a vállalkozások és kutatóközpontok tevékenységei szempontjából – alapvető szerepet játszik az EU területi kohéziós politikájának kiteljesítésében, és hogy természetéből adódóan döntően hozzájárul a kohéziós célok teljesítéséhez és bizonyos, egyedi földrajzi és demográfiai jellemzőkkel bíró térségekben az e célok elérését gátló akadályok leküzdéséhez; |
| --- | --- |

163.

rámutat, hogy az innováció – mind a politikai döntéshozás, mind a vállalkozások és kutatóközpontok tevékenységei szempontjából – alapvető szerepet játszik az EU területi kohéziós politikájának kiteljesítésében, és hogy természetéből adódóan döntően hozzájárul a kohéziós célok teljesítéséhez és bizonyos, egyedi földrajzi és demográfiai jellemzőkkel bíró térségekben az e célok elérését gátló akadályok leküzdéséhez;

| 164. | felhívja a figyelmet a kulturális sokféleség innovációra gyakorolt jótékony hatására; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy az innovációs politikában kiemelt helyet kellene biztosítani a regionális kulturális sokféleség megőrzésére és előmozdítására irányuló fellépéseknek; |
| --- | --- |

164.

felhívja a figyelmet a kulturális sokféleség innovációra gyakorolt jótékony hatására; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy az innovációs politikában kiemelt helyet kellene biztosítani a regionális kulturális sokféleség megőrzésére és előmozdítására irányuló fellépéseknek;

| 165. | hangsúlyozza, hogy a régiók kulcsszerepet játszanak az innovációt nemzeti szinten ösztönző politikák kidolgozásában; ugyanakkor aláhúzza, hogy számos tagállamban a regionális és helyi költségvetések elégtelenek, és a nemzeti innovációs keretek is csak szűk mozgásteret hagynak; |
| --- | --- |

165.

hangsúlyozza, hogy a régiók kulcsszerepet játszanak az innovációt nemzeti szinten ösztönző politikák kidolgozásában; ugyanakkor aláhúzza, hogy számos tagállamban a regionális és helyi költségvetések elégtelenek, és a nemzeti innovációs keretek is csak szűk mozgásteret hagynak;

| 166. | hangsúlyozza, hogy az uniós régiók teljes innovációs kapacitását mozgósítani kell annak érdekében, hogy az Európa 2020 stratégia – intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló – célkitűzései valóra váljanak, és rámutat, hogy a jövő regionális politikájának ezt a feladatot elsődleges prioritásként kell kezelnie; úgy véli, hogy ez a regionális politika valamennyi célkitűzésére érvényes, és hangsúlyozza, hogy biztosítani kell Európa versenyképességének világszínvonalát; kéri a tagállamokat, hogy vonják be az ipar szereplőit az ökológiai fejlesztésekbe, mivel a régiókban a vállalkozókra fontos szerep hárul az ökológiai innovációk szélesebb körű terjesztésében; megjegyzi, hogy a vállalkozók tájékoztatása új üzleti lehetőségek bemutatásával alapvető fontosságú az erőforrás-hatékony gazdaság és a fenntartható ipar létrehozását célzó stratégia sikere szempontjából; |
| --- | --- |

166.

hangsúlyozza, hogy az uniós régiók teljes innovációs kapacitását mozgósítani kell annak érdekében, hogy az Európa 2020 stratégia – intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló – célkitűzései valóra váljanak, és rámutat, hogy a jövő regionális politikájának ezt a feladatot elsődleges prioritásként kell kezelnie; úgy véli, hogy ez a regionális politika valamennyi célkitűzésére érvényes, és hangsúlyozza, hogy biztosítani kell Európa versenyképességének világszínvonalát; kéri a tagállamokat, hogy vonják be az ipar szereplőit az ökológiai fejlesztésekbe, mivel a régiókban a vállalkozókra fontos szerep hárul az ökológiai innovációk szélesebb körű terjesztésében; megjegyzi, hogy a vállalkozók tájékoztatása új üzleti lehetőségek bemutatásával alapvető fontosságú az erőforrás-hatékony gazdaság és a fenntartható ipar létrehozását célzó stratégia sikere szempontjából;

| 167. | hangsúlyozza az olyan országok innovatív potenciáljának szerepét, amelyek nem tagjai az Uniónak, de amelyek a keleti partnerség keretében együttműködnek az EU-val, és arra szólít fel, hogy ezeket az országokat vonják be az „Innovatív Unió” elnevezésű kezdeményezésbe; |
| --- | --- |

167.

hangsúlyozza az olyan országok innovatív potenciáljának szerepét, amelyek nem tagjai az Uniónak, de amelyek a keleti partnerség keretében együttműködnek az EU-val, és arra szólít fel, hogy ezeket az országokat vonják be az „Innovatív Unió” elnevezésű kezdeményezésbe;

| 168. | rámutat a kutatási és innovációs tevékenység folytatása tekintetében a városokban rejlő nagy lehetőségekre; úgy véli, hogy a technológiai fejleményeken alapuló intelligensebb városi szakpolitika és az energia területén megjelenő „Intelligens városok” kezdeményezés, valamint annak a ténynek a felismerése, hogy az európai népesség 80 %-a – a legnagyobb társadalmi különbségeket mutató – városokban él, hozzájárulna a fenntartható gazdasági innovációhoz; |
| --- | --- |

168.

rámutat a kutatási és innovációs tevékenység folytatása tekintetében a városokban rejlő nagy lehetőségekre; úgy véli, hogy a technológiai fejleményeken alapuló intelligensebb városi szakpolitika és az energia területén megjelenő „Intelligens városok” kezdeményezés, valamint annak a ténynek a felismerése, hogy az európai népesség 80 %-a – a legnagyobb társadalmi különbségeket mutató – városokban él, hozzájárulna a fenntartható gazdasági innovációhoz;

A stratégia végrehajtása

| 169. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy ültesse át a jelenlegi, Innovatív Unió című stratégiai dokumentumot konkrét célkitűzéseket és mérhető, időkerethez kötött célokat tartalmazó cselekvési tervbe; felszólítja a Bizottságot, hogy rendszeresen ellenőrizze az előrehaladást, felmérve az akadályokat és javítómechanizmust javasolva, miközben rendszeresen jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak; |
| --- | --- |

169.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy ültesse át a jelenlegi, Innovatív Unió című stratégiai dokumentumot konkrét célkitűzéseket és mérhető, időkerethez kötött célokat tartalmazó cselekvési tervbe; felszólítja a Bizottságot, hogy rendszeresen ellenőrizze az előrehaladást, felmérve az akadályokat és javítómechanizmust javasolva, miközben rendszeresen jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak;

| 170. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy vesse egybe és értékelje az európai innovációs politika sajátos eszközeit a fő külső versenytársainkéval (az Egyesült Államokkal, Japánnal és a BRIC-országokkal), és tegyen jelentést az azokhoz hasonlított innovációra irányuló teljesítményükről; |
| --- | --- |

170.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy vesse egybe és értékelje az európai innovációs politika sajátos eszközeit a fő külső versenytársainkéval (az Egyesült Államokkal, Japánnal és a BRIC-országokkal), és tegyen jelentést az azokhoz hasonlított innovációra irányuló teljesítményükről;

*

* *

| 171. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak. |
| --- | --- |

171.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0398.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0093.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0209.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0223.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0401.

(6)  Az Európai Bizottság „Női adatok, 2009 – főbb eredmények és trendek” című kiadványa, 2009., http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/519&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/128 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/128

---

2011. május 12., csütörtökA háztartási alkalmazottakról szóló ajánlással kiegészített ILO-egyezmény

P7_TA(2011)0237

Az Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a háztartási alkalmazottakról szóló, ajánlással kiegészített javasolt ILO-egyezményről

2012/C 377 E/16

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, a háztartási alkalmazottakról szóló ILO-egyezményre vonatkozó, 2011. február 24-i kérdésre (O-000092/2011 – B7-0305/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, a háztartási alkalmazottakról szóló ILO-egyezményre vonatkozó, 2011. február 24-i kérdésre (O-000092/2011 – B7-0305/2011),

| — | tekintettel a demográfiai kihívásokról és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló, 2006. március 23-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demográfiai kihívásokról és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló, 2006. március 23-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2007–2012 közötti közösségi stratégiáról szóló, 2008. január 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2007–2012 közötti közösségi stratégiáról szóló, 2008. január 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a bizonytalan foglalkoztatási feltételek mellett dolgozó nőkről szóló, 2010. október 19-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizonytalan foglalkoztatási feltételek mellett dolgozó nőkről szóló, 2010. október 19-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a szegénység elleni küzdelemben a minimáljövedelem szerepéről és Európában a befogadó társadalom előmozdításáról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szegénység elleni küzdelemben a minimáljövedelem szerepéről és Európában a befogadó társadalom előmozdításáról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az atipikus szerződésekről, a foglalkoztatási pályák megóvásáról, a rugalmas biztonságról és a szociális párbeszéd új formáiról szóló, 2010. július 6-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az atipikus szerződésekről, a foglalkoztatási pályák megóvásáról, a rugalmas biztonságról és a szociális párbeszéd új formáiról szóló, 2010. július 6-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvre (keretirányelv) (6) és annak egyedi irányelveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvre (keretirányelv) (6) és annak egyedi irányelveire,

| — | tekintettel a „Tisztességes munka mindenki számára – Az Unió hozzájárulása a tisztességes munkára vonatkozó menetrend végrehajtásához” című, 2006. május 24-i bizottsági közleményre (COM(2006)0249) és a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló, 2007. május 23-i európai parlamenti állásfoglalásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tisztességes munka mindenki számára – Az Unió hozzájárulása a tisztességes munkára vonatkozó menetrend végrehajtásához” című, 2006. május 24-i bizottsági közleményre (COM(2006)0249) és a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló, 2007. május 23-i európai parlamenti állásfoglalásra (7),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal „Tisztességes munka a háztartási alkalmazottak részére” című, a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 99., 2010. júniusi ülésére készült IV(1) és IV(2) jelentéseire és a „Tisztességes munka a háztartási alkalmazottak részére” című, a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 100., 2011. júniusi ülésére készült IV(1) (ún. barna jelentés) és IV(2) (ún. kék jelentés, 2 kötetben) jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal „Tisztességes munka a háztartási alkalmazottak részére” című, a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 99., 2010. júniusi ülésére készült IV(1) és IV(2) jelentéseire és a „Tisztességes munka a háztartási alkalmazottak részére” című, a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 100., 2011. júniusi ülésére készült IV(1) (ún. barna jelentés) és IV(2) (ún. kék jelentés, 2 kötetben) jelentéseire,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére a háztartási munka professzionalizálódásáról (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére a háztartási munka professzionalizálódásáról (8),

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (ECHR) és különösen a rabszolgaságot és szolgaságot tiltó 4. cikke (1) bekezdésére és a megkülönböztetést tiltó 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (ECHR) és különösen a rabszolgaságot és szolgaságot tiltó 4. cikke (1) bekezdésére és a megkülönböztetést tiltó 14. cikkére,

| — | tekintettel a migráns munkavállalók jogállásáról szóló európai egyezményre (1977), |
| --- | --- |

—

tekintettel a migráns munkavállalók jogállásáról szóló európai egyezményre (1977),

| — | tekintettel az au pair munkáról szóló 1969-as európai egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az au pair munkáról szóló 1969-as európai egyezményre,

| — | tekintettel a háztartási alkalmazottak jogai európai chartájának (2004) 1663. ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a háztartási alkalmazottak jogai európai chartájának (2004) 1663. ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a válság következtében több millió munkahely szűnt meg és súlyosbodott a munkahelyek bizonytalansága és a szegénység; mivel az EU lakosságának 17 %-át fenyegeti a szegénység; továbbá mivel 23 millió uniós lakos munkanélküli, |
| --- | --- |

A.

mivel a válság következtében több millió munkahely szűnt meg és súlyosbodott a munkahelyek bizonytalansága és a szegénység; mivel az EU lakosságának 17 %-át fenyegeti a szegénység; továbbá mivel 23 millió uniós lakos munkanélküli,

| B. | mivel bizonyos országokban a háztartási munka nagy része a nem hivatalos gazdaságban zajlik bizonytalan foglalkoztatási körülmények között és/vagy nem bejelentett munkavégzésként, |
| --- | --- |

B.

mivel bizonyos országokban a háztartási munka nagy része a nem hivatalos gazdaságban zajlik bizonytalan foglalkoztatási körülmények között és/vagy nem bejelentett munkavégzésként,

| C. | mivel az iparosodott országokban a háztartási munka a foglalkoztatás egészének 5–9 %-át teszi ki; mivel az ebben az ágazatban dolgozók túlnyomó többsége nő; mivel az ilyen munka alulértékelt, alulfizetett és nem hivatalosan végzik, és mivel a háztartási alkalmazottak kiszolgáltatott helyzete azt jelenti, hogy gyakran van részük hátrányos megkülönböztetésben és könnyen válhatnak egyenlőtlen, méltánytalan bánásmód vagy visszaélések áldozatává, |
| --- | --- |

C.

mivel az iparosodott országokban a háztartási munka a foglalkoztatás egészének 5–9 %-át teszi ki; mivel az ebben az ágazatban dolgozók túlnyomó többsége nő; mivel az ilyen munka alulértékelt, alulfizetett és nem hivatalosan végzik, és mivel a háztartási alkalmazottak kiszolgáltatott helyzete azt jelenti, hogy gyakran van részük hátrányos megkülönböztetésben és könnyen válhatnak egyenlőtlen, méltánytalan bánásmód vagy visszaélések áldozatává,

| D. | mivel a munkaerőpiac peremén az alacsony képzettséget igénylő, ideiglenes munkákat végző vagy háztartási alkalmazottként dolgozó migráns munkavállalók többszörös megkülönböztetésnek lehetnek kitéve, mert gyakran nem megfelelő és szabálytalan körülmények között dolgoznak; mivel erőfeszítéseket kellene tenni a migráns munkavállalókkal szembeni nem megfelelő bánásmód, a nekik nyújtott szabálytalan fizetések, valamint a velük szembeni erőszak vagy szexuális zaklatás minimalizálása érdekében; mivel a migráns munkavállalók gyakran nincsenek tisztában jogaikkal, korlátozottan vagy csak nehézséggel férnek hozzá a közszolgáltatásokhoz, alacsony szinten ismerik a helyi nyelvet és nincsenek társadalmi kapcsolataik; és mivel a valamely harmadik országból munkaadójukat kísérő háztartási alkalmazottak különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak, |
| --- | --- |

D.

mivel a munkaerőpiac peremén az alacsony képzettséget igénylő, ideiglenes munkákat végző vagy háztartási alkalmazottként dolgozó migráns munkavállalók többszörös megkülönböztetésnek lehetnek kitéve, mert gyakran nem megfelelő és szabálytalan körülmények között dolgoznak; mivel erőfeszítéseket kellene tenni a migráns munkavállalókkal szembeni nem megfelelő bánásmód, a nekik nyújtott szabálytalan fizetések, valamint a velük szembeni erőszak vagy szexuális zaklatás minimalizálása érdekében; mivel a migráns munkavállalók gyakran nincsenek tisztában jogaikkal, korlátozottan vagy csak nehézséggel férnek hozzá a közszolgáltatásokhoz, alacsony szinten ismerik a helyi nyelvet és nincsenek társadalmi kapcsolataik; és mivel a valamely harmadik országból munkaadójukat kísérő háztartási alkalmazottak különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak,

| E. | mivel az egyezmény célja a háztartási munka munkavégzésként való jogi elismerése, a jogok valamennyi háztartási alkalmazottra történő kiterjesztése, valamint a jogsértések és visszaélések megelőzése valamennyi háztartási alkalmazott számára jogi keret és annak biztosítása érdekében, hogy munkájuk nem a szabályozási kereten kívül zajlik, |
| --- | --- |

E.

mivel az egyezmény célja a háztartási munka munkavégzésként való jogi elismerése, a jogok valamennyi háztartási alkalmazottra történő kiterjesztése, valamint a jogsértések és visszaélések megelőzése valamennyi háztartási alkalmazott számára jogi keret és annak biztosítása érdekében, hogy munkájuk nem a szabályozási kereten kívül zajlik,

| F. | mivel számos, háztartási alkalmazottakat foglalkoztató munkaadó maga sem rendelkezik ismeretekkel és nem kap megfelelő tanácsokat, illetve segítséget a munkajog, a társadalombiztosítás és a háztartási alkalmazottakat foglalkoztató munkaadók kötelezettségei tekintetében, |
| --- | --- |

F.

mivel számos, háztartási alkalmazottakat foglalkoztató munkaadó maga sem rendelkezik ismeretekkel és nem kap megfelelő tanácsokat, illetve segítséget a munkajog, a társadalombiztosítás és a háztartási alkalmazottakat foglalkoztató munkaadók kötelezettségei tekintetében,

| G. | mivel az au pairek a háztartási alkalmazottak olyan csoportját képezik, akiket gyakran nem tekintenek szabályos munkavállalóknak; mivel számos jelentésből az derül ki, hogy ez visszaéléseket eredményezhet, például azáltal, hogy az au pairek számára túl hosszú munkaidőt szabnak meg; mivel az au paireknek a háztartási alkalmazottakkal azonos védelmet kell kapniuk, |
| --- | --- |

G.

mivel az au pairek a háztartási alkalmazottak olyan csoportját képezik, akiket gyakran nem tekintenek szabályos munkavállalóknak; mivel számos jelentésből az derül ki, hogy ez visszaéléseket eredményezhet, például azáltal, hogy az au pairek számára túl hosszú munkaidőt szabnak meg; mivel az au paireknek a háztartási alkalmazottakkal azonos védelmet kell kapniuk,

| 1. | üdvözli és támogatja a háztartási alkalmazottak számára biztosított tisztességes munkáról szóló ajánlással kiegészített egyezmény elfogadására irányuló ILO-kezdeményezést; sürgeti azon uniós tagállamokat, amelyek tagjai az ILO-nak, hogy az ILO 2011. júniusi konferenciáján fogadják el ezeket az eszközöket; sürgeti az uniós tagállamokat, hogy hamarosan ratifikálják és hajtsák végre az egyezményt és az ajánlást; |
| --- | --- |

1.

üdvözli és támogatja a háztartási alkalmazottak számára biztosított tisztességes munkáról szóló ajánlással kiegészített egyezmény elfogadására irányuló ILO-kezdeményezést; sürgeti azon uniós tagállamokat, amelyek tagjai az ILO-nak, hogy az ILO 2011. júniusi konferenciáján fogadják el ezeket az eszközöket; sürgeti az uniós tagállamokat, hogy hamarosan ratifikálják és hajtsák végre az egyezményt és az ajánlást;

| 2. | úgy véli, hogy a háztartási alkalmazottak részére biztosítandó tisztességes munkáról szóló ILO-egyezmény elfogadása, ratifikálása és végrehajtása a szegény munkavállalók számának csökkenését eredményezheti; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a háztartási alkalmazottak részére biztosítandó tisztességes munkáról szóló ILO-egyezmény elfogadása, ratifikálása és végrehajtása a szegény munkavállalók számának csökkenését eredményezheti;

| 3. | úgy véli, hogy egy ilyen egyezmény elfogadása, ratifikálása és végrehajtása megfelelően foglalkozna a munkavállalók egyik legkiszolgáltatottabb csoportjának szükségleteivel; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy egy ilyen egyezmény elfogadása, ratifikálása és végrehajtása megfelelően foglalkozna a munkavállalók egyik legkiszolgáltatottabb csoportjának szükségleteivel;

| 4. | úgy véli, hogy egy ilyen egyezmény elfogadása, ratifikálása és végrehajtása tisztességes munkakörülmények biztosításával nemcsak a háztartási munkát végző nagyszámú nő helyzetét javítaná, hanem a társadalmi befogadást mértékét is; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy egy ilyen egyezmény elfogadása, ratifikálása és végrehajtása tisztességes munkakörülmények biztosításával nemcsak a háztartási munkát végző nagyszámú nő helyzetét javítaná, hanem a társadalmi befogadást mértékét is;

| 5. | teljes mértékben támogatja a foglalkoztatással kapcsolatban az egyezmény és az ajánlás tervezetében szorgalmazott jogokra épülő megközelítést; elismeri, hogy a háztartási alkalmazottak számára történő tisztességes munka megteremtésére kell összpontosítani, és támogatja a háztartási alkalmazott egyezményben szereplő meghatározását; üdvözli, hogy az egyezmény egyértelműen kijelenti, hogy az e meghatározás alá tartozó valamennyi munkavállalónak joga van ahhoz, hogy az alapvető foglalkoztatási normáknak megfelelően bánjanak vele, joga van a társadalombiztosításhoz, a megkülönböztetésmentességhez és az egyenlő bánásmódhoz a munkakeresés vagy munkavégzés során, védelemhez a munkaközvetítő ügynökségek visszaélései ellenében, a képzéshez és a karrierfejlesztéshez, az egészségvédelemhez és a biztonságos munkakörülményekhez, az anyasági védelemhez és a munka- és pihenőidőről szóló rendelkezésekhez, a visszaélések és zaklatás elleni védelemhez, az egyesülési és képviseleti szabadsághoz, a kollektív tárgyalásokhoz, a kollektív fellépésekhez és az élethosszig tartó tanuláshoz; támogatja, hogy az egyezmény sürgeti alsó foglalkoztatási korhatár megállapítását, valamint a nemek és etnikai csoportok közötti fizetéskülönbségek megszüntetését; |
| --- | --- |

5.

teljes mértékben támogatja a foglalkoztatással kapcsolatban az egyezmény és az ajánlás tervezetében szorgalmazott jogokra épülő megközelítést; elismeri, hogy a háztartási alkalmazottak számára történő tisztességes munka megteremtésére kell összpontosítani, és támogatja a háztartási alkalmazott egyezményben szereplő meghatározását; üdvözli, hogy az egyezmény egyértelműen kijelenti, hogy az e meghatározás alá tartozó valamennyi munkavállalónak joga van ahhoz, hogy az alapvető foglalkoztatási normáknak megfelelően bánjanak vele, joga van a társadalombiztosításhoz, a megkülönböztetésmentességhez és az egyenlő bánásmódhoz a munkakeresés vagy munkavégzés során, védelemhez a munkaközvetítő ügynökségek visszaélései ellenében, a képzéshez és a karrierfejlesztéshez, az egészségvédelemhez és a biztonságos munkakörülményekhez, az anyasági védelemhez és a munka- és pihenőidőről szóló rendelkezésekhez, a visszaélések és zaklatás elleni védelemhez, az egyesülési és képviseleti szabadsághoz, a kollektív tárgyalásokhoz, a kollektív fellépésekhez és az élethosszig tartó tanuláshoz; támogatja, hogy az egyezmény sürgeti alsó foglalkoztatási korhatár megállapítását, valamint a nemek és etnikai csoportok közötti fizetéskülönbségek megszüntetését;

| 6. | sürgeti a minőségi, hozzáférhető és elérhető árú gyermekgondozáshoz és idősgondozási lehetőségekhez való szélesebb körű hozzáférés biztosítását, ezáltal elősegítve, hogy a munkavállalók ne kényszerüljenek e feladatok nem hivatalos alapon történő ellátására; ezenfelül hangsúlyozza, hogy a bizonytalan feltételek mellett végzett otthoni ápolási munkát tisztességes, jól fizetett fenntartható munkává kell alakítani, ahol csak lehetséges; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a minőségi, hozzáférhető és elérhető árú gyermekgondozáshoz és idősgondozási lehetőségekhez való szélesebb körű hozzáférés biztosítását, ezáltal elősegítve, hogy a munkavállalók ne kényszerüljenek e feladatok nem hivatalos alapon történő ellátására; ezenfelül hangsúlyozza, hogy a bizonytalan feltételek mellett végzett otthoni ápolási munkát tisztességes, jól fizetett fenntartható munkává kell alakítani, ahol csak lehetséges;

| 7. | szorgalmazza a bizonytalan helyzetben lévő munkavállalók fokozatos módon történő, szabályos munkavállalókká tételére irányuló kampány kidolgozását; kéri egy olyan program támogatását, amelynek révén a munkavállalók felvilágosítást nyernek a bizonytalan foglalkoztatási feltételek hatásairól, ideértve a biztonsággal és az egészségvédelemmel kapcsolatos következményeket is; |
| --- | --- |

7.

szorgalmazza a bizonytalan helyzetben lévő munkavállalók fokozatos módon történő, szabályos munkavállalókká tételére irányuló kampány kidolgozását; kéri egy olyan program támogatását, amelynek révén a munkavállalók felvilágosítást nyernek a bizonytalan foglalkoztatási feltételek hatásairól, ideértve a biztonsággal és az egészségvédelemmel kapcsolatos következményeket is;

| 8. | úgy véli, hogy bizonyos térségek vagy tagállamok bevált gyakorlatainak, például mintaszerződéseknek a használata stabilabb foglalkoztatási formákat eredményezhet a családi otthonokban foglalkoztatott háztartási alkalmazottak számára; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy bizonyos térségek vagy tagállamok bevált gyakorlatainak, például mintaszerződéseknek a használata stabilabb foglalkoztatási formákat eredményezhet a családi otthonokban foglalkoztatott háztartási alkalmazottak számára;

| 9. | úgy véli, hogy az egyezménynek a termelékeny és motiváló, magas képzettséget igénylő munkahelyek létrejöttének elősegítésére és olyan munkajogi rendelkezések kidolgozására kellene összpontosítania, amelyek hatékonyan védik a háztartási alkalmazottak jogait, garantálják a velük szembeni azonos bánásmódot, maximális szintű védelmet kínálnak és biztosítják személyes méltóságukat; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az egyezménynek a termelékeny és motiváló, magas képzettséget igénylő munkahelyek létrejöttének elősegítésére és olyan munkajogi rendelkezések kidolgozására kellene összpontosítania, amelyek hatékonyan védik a háztartási alkalmazottak jogait, garantálják a velük szembeni azonos bánásmódot, maximális szintű védelmet kínálnak és biztosítják személyes méltóságukat;

| 10. | megállapítja, hogy a nem szabványos vagy atipikus szerződések arányának növekedési tendenciája jelentős nemekkel kapcsolatos és nemzedékek közötti vonatkozással bír, és hogy ezt el kellene ismerni az egyezmény és az ajánlás szövegében; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy a nem szabványos vagy atipikus szerződések arányának növekedési tendenciája jelentős nemekkel kapcsolatos és nemzedékek közötti vonatkozással bír, és hogy ezt el kellene ismerni az egyezmény és az ajánlás szövegében;

| 11. | rámutat arra, hogy a munkanélküliség magas szintjének és a munkaerőpiac szegmentálódásának leküzdését minden munkavállaló számára egyenlő jogok biztosításával és a munkahelyteremtésbe, képzésbe, és az egész életen át tartó tanulásba való befektetéssel kell megoldani; |
| --- | --- |

11.

rámutat arra, hogy a munkanélküliség magas szintjének és a munkaerőpiac szegmentálódásának leküzdését minden munkavállaló számára egyenlő jogok biztosításával és a munkahelyteremtésbe, képzésbe, és az egész életen át tartó tanulásba való befektetéssel kell megoldani;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a nem bejelentett munka elleni küzdelmet életképes és fenntartható foglalkoztatási alternatívák megteremtésére és az emberek – többek között valódi önfoglalkoztatás révén történő – nyílt munkaerő-piaci hozzáférésének elősegítésére irányuló intézkedéseknek kell kísérniük; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a nem bejelentett munka elleni küzdelmet életképes és fenntartható foglalkoztatási alternatívák megteremtésére és az emberek – többek között valódi önfoglalkoztatás révén történő – nyílt munkaerő-piaci hozzáférésének elősegítésére irányuló intézkedéseknek kell kísérniük;

| 13. | úgy véli, hogy az egyezményben olyan szakpolitikai intézkedéseknek kellene szerepelniük, amelyek lehetővé teszik az emberek, köztük a legelesettebbek és leginkább hátrányos helyzetben lévők számára, hogy ténylegesen hozzáférhessenek a hivatalos munkaerőpiachoz és egyenlő esélyeket élvezzenek; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az egyezményben olyan szakpolitikai intézkedéseknek kellene szerepelniük, amelyek lehetővé teszik az emberek, köztük a legelesettebbek és leginkább hátrányos helyzetben lévők számára, hogy ténylegesen hozzáférhessenek a hivatalos munkaerőpiachoz és egyenlő esélyeket élvezzenek;

| 14. | sürgeti a tagállamokat, hogy ratifikálják a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló, az ENSZ közgyűlése által 1990. december 18-án elfogadott nemzetközi egyezményt (9); |
| --- | --- |

14.

sürgeti a tagállamokat, hogy ratifikálják a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló, az ENSZ közgyűlése által 1990. december 18-án elfogadott nemzetközi egyezményt (9);

| 15. | úgy véli, hogy kezelni kell a nem bejelentett munkavégzés problémáját; kijelenti, hogy a háztartási munka világát igen nagy mértékben a nem hivatalos és nem bejelentett munkavégzés jellemzi, és hogy sok migráns munkavállaló dolgozik ebben a szektorban, továbbá hogy jogaik gyakran sérülnek; ezenkívül alapvető fontosságúnak tartja a bizonytalan jellegű munka elleni általános küzdelmet, hiszen ez a probléma különösen a bevándorló munkásokat érinti, és rontja a már eleve kedvezőtlen helyzetüket; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy kezelni kell a nem bejelentett munkavégzés problémáját; kijelenti, hogy a háztartási munka világát igen nagy mértékben a nem hivatalos és nem bejelentett munkavégzés jellemzi, és hogy sok migráns munkavállaló dolgozik ebben a szektorban, továbbá hogy jogaik gyakran sérülnek; ezenkívül alapvető fontosságúnak tartja a bizonytalan jellegű munka elleni általános küzdelmet, hiszen ez a probléma különösen a bevándorló munkásokat érinti, és rontja a már eleve kedvezőtlen helyzetüket;

| 16. | úgy véli, hogy az azonos bánásmódot biztosító, rugalmas és biztonságos szerződéses feltételek megteremtése érdekében a szabályozás kiigazítására lehet szükség; úgy véli, hogy alapvetően szükséges a migráns munkavállalók és családjaik sajátos helyzetének vizsgálata; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az azonos bánásmódot biztosító, rugalmas és biztonságos szerződéses feltételek megteremtése érdekében a szabályozás kiigazítására lehet szükség; úgy véli, hogy alapvetően szükséges a migráns munkavállalók és családjaik sajátos helyzetének vizsgálata;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az ILO-nak. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az ILO-nak.

---

(1)  HL C 292. E, 2006.12.1., 131. o.

(2)  HL C 41. E, 2009.2.19., 14. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0365.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0375.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0263.

(6)  HL L 183., 1989.6.29., 1. o.

(7)  HL C 102. E, 2008.4.24., 321. o.

(8)  EGSZB, SOC/372, 2010. május 26.

(9)  A/RES/45/158.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/131 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/131

---

2011. május 12., csütörtökAntibiotikum-rezisztencia

P7_TA(2011)0238

Az Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az antibiotikum-rezisztenciáról

2012/C 377 E/17

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió új állat-egészségügyi stratégiájáról (2007–2013) szóló, 2008. május 22-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió új állat-egészségügyi stratégiájáról (2007–2013) szóló, 2008. május 22-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a 2006–2010-es időszakra szóló állatjóléti cselekvési terv értékeléséről és elemzéséről szóló 2010. május 5-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006–2010-es időszakra szóló állatjóléti cselekvési terv értékeléséről és elemzéséről szóló 2010. május 5-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról szóló, 2003. november 17-i 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, valamint a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről szóló, 2003. november 17-i 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról szóló, 2003. november 17-i 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, valamint a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről szóló, 2003. november 17-i 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC), az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA), az Európai Gyógyszerügynökség (EMEA), valamint az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottsága (SCENIHR) által kiadott, a zoonózisfertőzésre összpontosító, az antibiotikum-rezisztenciáról szóló közös véleményre (EFSA Journal 2009; 7(11):1372), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC), az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA), az Európai Gyógyszerügynökség (EMEA), valamint az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottsága (SCENIHR) által kiadott, a zoonózisfertőzésre összpontosító, az antibiotikum-rezisztenciáról szóló közös véleményre (EFSA Journal 2009; 7(11):1372),

| — | tekintettel a Bizottságnak 2011. március 1-jén feltett, az antibiotikum-rezisztenciáról szóló, szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000048/2011 – B7-0304/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak 2011. március 1-jén feltett, az antibiotikum-rezisztenciáról szóló, szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000048/2011 – B7-0304/2011),

| — | tekintettel a WHO „Az antimikrobiális készítmények élelmiszer-előállítás céljára tartott állatok esetében történő alkalmazásának orvosi hatásai” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO „Az antimikrobiális készítmények élelmiszer-előállítás céljára tartott állatok esetében történő alkalmazásának orvosi hatásai” című jelentésére,

| — | tekintettel az antimikrobiális hatóanyagoknak a humán orvostudományban való körültekintő alkalmazásáról szóló tanácsi ajánlásról szóló állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az antimikrobiális hatóanyagoknak a humán orvostudományban való körültekintő alkalmazásáról szóló tanácsi ajánlásról szóló állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az antibiotikum-rezisztencia az európai állattenyésztési ágazatban az állatok egészségét érintő kérdések egyike, különösen, ha a kezelés hatástalan marad; mivel már több tagállam kibocsátott iránymutatásokat az antimikrobiális készítmények körültekintő alkalmazásáról, ami e készítmények használatának csökkentéséhez vezetett; |
| --- | --- |

A.

mivel az antibiotikum-rezisztencia az európai állattenyésztési ágazatban az állatok egészségét érintő kérdések egyike, különösen, ha a kezelés hatástalan marad; mivel már több tagállam kibocsátott iránymutatásokat az antimikrobiális készítmények körültekintő alkalmazásáról, ami e készítmények használatának csökkentéséhez vezetett;

| B. | mivel az állattenyésztési ágazat (a tehéntej, a marhahús, a sertés- és szárnyashús, a tojás, a juh- és a kecsketej és -hús termelése) fontos szerepet játszik az európai mezőgazdaságban; |
| --- | --- |

B.

mivel az állattenyésztési ágazat (a tehéntej, a marhahús, a sertés- és szárnyashús, a tojás, a juh- és a kecsketej és -hús termelése) fontos szerepet játszik az európai mezőgazdaságban;

| C. | mivel a gazdák elsődleges célja, hogy jó mezőgazdasági gyakorlatok (higiénia, megfelelő takarmány és tartási körülmények, felelősségteljes állategészségügyi irányítás) alkalmazása révén állatállományuk egészséges és produktív maradjon; |
| --- | --- |

C.

mivel a gazdák elsődleges célja, hogy jó mezőgazdasági gyakorlatok (higiénia, megfelelő takarmány és tartási körülmények, felelősségteljes állategészségügyi irányítás) alkalmazása révén állatállományuk egészséges és produktív maradjon;

| D. | mivel a gazdák intézkedései ellenére az állatok mégis megbetegedhetnek, és kezelésre lehet szükségük; |
| --- | --- |

D.

mivel a gazdák intézkedései ellenére az állatok mégis megbetegedhetnek, és kezelésre lehet szükségük;

| E. | mivel az antimikrobiális készítmények megfelelő alkalmazásuk esetén hasznos eszközként szolgálnak a gazdák számára ahhoz, hogy állatállományuk egészséges és termékeny maradjon, és egyúttal biztosítsák az állatok jólétét is; |
| --- | --- |

E.

mivel az antimikrobiális készítmények megfelelő alkalmazásuk esetén hasznos eszközként szolgálnak a gazdák számára ahhoz, hogy állatállományuk egészséges és termékeny maradjon, és egyúttal biztosítsák az állatok jólétét is;

| F. | mivel az európai állattenyésztési ágazatnak a jövőben az antimikrobiális kezelések biztonságára és hatékonyságára kell támaszkodnia; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai állattenyésztési ágazatnak a jövőben az antimikrobiális kezelések biztonságára és hatékonyságára kell támaszkodnia;

| G. | mivel az antimikrobiális készítményeknek mind az állatok, mind pedig az emberek esetében történő alkalmazása során tekintetbe kell venni az antibiotikum-rezisztencia lehetséges kockázatát; |
| --- | --- |

G.

mivel az antimikrobiális készítményeknek mind az állatok, mind pedig az emberek esetében történő alkalmazása során tekintetbe kell venni az antibiotikum-rezisztencia lehetséges kockázatát;

| H. | mivel az antimikrobiális készítmények jelentős részét állatok kezelésére írják fel, de az antibiotikum-rezisztencia az embereket és az állatokat egyaránt érinti, valamint emberekről átterjedhet állatokra és fordítva, ezért valóban átfogó ügyről van szó, amely közösségi szinten összehangolt megközelítést igényel; |
| --- | --- |

H.

mivel az antimikrobiális készítmények jelentős részét állatok kezelésére írják fel, de az antibiotikum-rezisztencia az embereket és az állatokat egyaránt érinti, valamint emberekről átterjedhet állatokra és fordítva, ezért valóban átfogó ügyről van szó, amely közösségi szinten összehangolt megközelítést igényel;

| I. | mivel az antibiotikum-rezisztenciát emberek esetében gyakran az antibiotikumot tartalmazó gyógyszerek nem megfelelő adagolása, a helytelen kezelés, valamint az okozza, hogy a kórokozók a kórházakban állandóan antimikrobiális hatóanyagoknak vannak kitéve; |
| --- | --- |

I.

mivel az antibiotikum-rezisztenciát emberek esetében gyakran az antibiotikumot tartalmazó gyógyszerek nem megfelelő adagolása, a helytelen kezelés, valamint az okozza, hogy a kórokozók a kórházakban állandóan antimikrobiális hatóanyagoknak vannak kitéve;

| J. | mivel az antibiotikum-rezisztens géneket hordozó kórokozó baktériumok átadása különösen azokat az embereket – például a gazdákat vagy a gazdaságban dolgozó személyeket – fenyegeti, akik mindennaposan az állatok közvetlen közelében vannak; |
| --- | --- |

J.

mivel az antibiotikum-rezisztens géneket hordozó kórokozó baktériumok átadása különösen azokat az embereket – például a gazdákat vagy a gazdaságban dolgozó személyeket – fenyegeti, akik mindennaposan az állatok közvetlen közelében vannak;

| K. | mivel a nagy állománysűrűségű állatok körében nagyobb arányban fordulhatnak elő járványok; whereas inappropriate use of antimicrobials in animals generally may be considered a risk factor for the emergence of resistance with public and animal health consequences; |
| --- | --- |

K.

mivel a nagy állománysűrűségű állatok körében nagyobb arányban fordulhatnak elő járványok; whereas inappropriate use of antimicrobials in animals generally may be considered a risk factor for the emergence of resistance with public and animal health consequences;

| L. | mivel nem lehet eléggé hangsúlyozni az állatok, az állati eredetű élelmiszerek és az állattenyésztésben előforduló rezisztens baktériumok szerepét az antibiotikum-rezisztencia emberre történő átterjedése és az abból következő potenciális veszélyek szempontjából; |
| --- | --- |

L.

mivel nem lehet eléggé hangsúlyozni az állatok, az állati eredetű élelmiszerek és az állattenyésztésben előforduló rezisztens baktériumok szerepét az antibiotikum-rezisztencia emberre történő átterjedése és az abból következő potenciális veszélyek szempontjából;

| M. | mivel az antimikrobiális készítmények hosszabb időszak során történő szubterápiás alkalmazása a terápiás kezelésekhez képest általában az antibiotikum-rezisztencia kialakulásának és/vagy növekedésének és elterjedésének nagyobb kockázatát gerjeszti; |
| --- | --- |

M.

mivel az antimikrobiális készítmények hosszabb időszak során történő szubterápiás alkalmazása a terápiás kezelésekhez képest általában az antibiotikum-rezisztencia kialakulásának és/vagy növekedésének és elterjedésének nagyobb kockázatát gerjeszti;

| N. | mivel az antimikrobiális készítmények szubterápiás szinteken történő alkalmazása az EU-ban tilos; |
| --- | --- |

N.

mivel az antimikrobiális készítmények szubterápiás szinteken történő alkalmazása az EU-ban tilos;

| O. | mivel az antimikrobiális készítmények mérsékelt használata hosszú távon alacsonyabb költségeket eredményez mind a gazdák, mind pedig a társadalom egésze számára, feltételezve, hogy így az antimikrobiális készítmények hatékonyságát sikerül fenntartani; |
| --- | --- |

O.

mivel az antimikrobiális készítmények mérsékelt használata hosszú távon alacsonyabb költségeket eredményez mind a gazdák, mind pedig a társadalom egésze számára, feltételezve, hogy így az antimikrobiális készítmények hatékonyságát sikerül fenntartani;

| P. | mivel a biocidok túlzott és nem megfelelő használata ugyancsak hozzájárulhat az antibiotikum-rezisztenciához; |
| --- | --- |

P.

mivel a biocidok túlzott és nem megfelelő használata ugyancsak hozzájárulhat az antibiotikum-rezisztenciához;

| Q. | mivel a levágott állatok tetemeinek vegyi úton történő fertőtlenítése – ami Európában törvényellenes –, ugyancsak hozzájárulhat az antibiotikum-rezisztenciához; |
| --- | --- |

Q.

mivel a levágott állatok tetemeinek vegyi úton történő fertőtlenítése – ami Európában törvényellenes –, ugyancsak hozzájárulhat az antibiotikum-rezisztenciához;

| R. | mivel a hústermelés az antibiotikum-rezisztencia terjedésének fontos hordozójaként jelenhet meg; |
| --- | --- |

R.

mivel a hústermelés az antibiotikum-rezisztencia terjedésének fontos hordozójaként jelenhet meg;

| S. | mivel a nem élelmiszer-termelés céljából tenyésztett, például a kedvtelésből tartott állatok ugyancsak baktériumgazdák és megkönnyítik az antibiotikum-rezisztencia terjedését, ami miatt az emberek orvosi kezelésére szánt antimikrobiális készítményeken különleges címkét kellene elhelyezni; |
| --- | --- |

S.

mivel a nem élelmiszer-termelés céljából tenyésztett, például a kedvtelésből tartott állatok ugyancsak baktériumgazdák és megkönnyítik az antibiotikum-rezisztencia terjedését, ami miatt az emberek orvosi kezelésére szánt antimikrobiális készítményeken különleges címkét kellene elhelyezni;

| T. | mivel ma megvalósíthatatlannak látszik olyan korszerű állattartás, amelynek nincs lehetősége antimikrobiális készítményeket alkalmazni a járványok kezelésére, ugyanakkor az állatok jó egészsége és az antimikrobiális készítmények ésszerű és felelősségteljes alkalmazása hozzájárulna az antibiotikum-rezisztencia terjedésének megelőzéséhez; |
| --- | --- |

T.

mivel ma megvalósíthatatlannak látszik olyan korszerű állattartás, amelynek nincs lehetősége antimikrobiális készítményeket alkalmazni a járványok kezelésére, ugyanakkor az állatok jó egészsége és az antimikrobiális készítmények ésszerű és felelősségteljes alkalmazása hozzájárulna az antibiotikum-rezisztencia terjedésének megelőzéséhez;

| U. | mivel állatok esetében az antimikrobiális készítményekkel szembeni rezisztencia a különböző fajták és az állattenyésztés különféle formái szerint eltérő; |
| --- | --- |

U.

mivel állatok esetében az antimikrobiális készítményekkel szembeni rezisztencia a különböző fajták és az állattenyésztés különféle formái szerint eltérő;

| V. | mivel az Európai Parlament az állatjóléti cselekvési terv értékeléséről szóló 2010. május 5-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy szoros összefüggés áll fenn az állatok egészsége és az emberi közegészség között, valamint kérte a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mihamarabb és felelősségteljes módon lássanak hozzá az állatok kezelésére használt antibiotikumokkal szembeni rezisztencia egyre súlyosabb problémájának megoldásához; |
| --- | --- |

V.

mivel az Európai Parlament az állatjóléti cselekvési terv értékeléséről szóló 2010. május 5-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy szoros összefüggés áll fenn az állatok egészsége és az emberi közegészség között, valamint kérte a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mihamarabb és felelősségteljes módon lássanak hozzá az állatok kezelésére használt antibiotikumokkal szembeni rezisztencia egyre súlyosabb problémájának megoldásához;

| W. | mivel az Európai Parlament kifejezetten felszólította a Bizottságot, hogy az állat-egészségügyi termékek hatékony használatának biztosítása érdekében gyűjtsön adatokat e termékek – többek között az antimikrobiális készítmények – alkalmazásáról és végezze el ezen adatok elemzését is, |
| --- | --- |

W.

mivel az Európai Parlament kifejezetten felszólította a Bizottságot, hogy az állat-egészségügyi termékek hatékony használatának biztosítása érdekében gyűjtsön adatokat e termékek – többek között az antimikrobiális készítmények – alkalmazásáról és végezze el ezen adatok elemzését is,

Közös adatgyűjtési tevékenységek

| 1. | üdvözli a Bizottság és ügynökségei által a közös adatgyűjtés tekintetében e téren tett erőfeszítéseket, és különösen az ESVAC (az európai állat-egészségügyi antibiotikum-felhasználási felügyelet) létrehozására irányuló 2009-es kezdeményezést; sajnálja, hogy még nem csatlakozott minden tagállam az ESVAC hálózatához, és felszólítja az érintett országokat, hogy tegyék ezt meg; kéri a Bizottságot, hogy az ESVAC hálózata számára biztosítsa a feladatai ellátásához szükséges pénzügyi forrásokat; kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul bocsásson rendelkezésre jogi keretet annak érdekében, hogy a tagállamokat felhatalmazza a hatékony adatgyűjtésre; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság és ügynökségei által a közös adatgyűjtés tekintetében e téren tett erőfeszítéseket, és különösen az ESVAC (az európai állat-egészségügyi antibiotikum-felhasználási felügyelet) létrehozására irányuló 2009-es kezdeményezést; sajnálja, hogy még nem csatlakozott minden tagállam az ESVAC hálózatához, és felszólítja az érintett országokat, hogy tegyék ezt meg; kéri a Bizottságot, hogy az ESVAC hálózata számára biztosítsa a feladatai ellátásához szükséges pénzügyi forrásokat; kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul bocsásson rendelkezésre jogi keretet annak érdekében, hogy a tagállamokat felhatalmazza a hatékony adatgyűjtésre;

| 2. | kéri a Bizottságot, hogy törekedjen az összehangolt és összehasonlítható adatgyűjtésre, a harmadik országokkal – közöttük az Egyesült Államokkal – kapcsolatos tevékenységek tekintetében is; |
| --- | --- |

2.

kéri a Bizottságot, hogy törekedjen az összehangolt és összehasonlítható adatgyűjtésre, a harmadik országokkal – közöttük az Egyesült Államokkal – kapcsolatos tevékenységek tekintetében is;

| 3. | elismeri, hogy az állat-egészségügyi készítmények kereskedelmére – és ebből következően az ilyen termékek állatok kezelésére történő felhasználására – vonatkozó összehasonlítható adatok gyűjtése és elemzése a fontos első lépések egyike; hangsúlyozza, hogy teljes képet kell alkotnunk arról, hogy mikor, hol és milyen állatok kezelésére használnak ma antimikrobiális készítményeket, de anélkül, hogy ez a felmérés további pénzügyi vagy adminisztratív terheket róna a mezőgazdászokra vagy az állatok tulajdonosaira; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy az állat-egészségügyi készítmények kereskedelmére – és ebből következően az ilyen termékek állatok kezelésére történő felhasználására – vonatkozó összehasonlítható adatok gyűjtése és elemzése a fontos első lépések egyike; hangsúlyozza, hogy teljes képet kell alkotnunk arról, hogy mikor, hol és milyen állatok kezelésére használnak ma antimikrobiális készítményeket, de anélkül, hogy ez a felmérés további pénzügyi vagy adminisztratív terheket róna a mezőgazdászokra vagy az állatok tulajdonosaira;

| 4. | hangsúlyozza, hogy nem csupán adatgyűjtésre van szükség, hanem az adatok megfelelő elemzésére és a tanulságok gyakorlati hasznosítására is, és mind az Unió, mind pedig a tagállamok szintjén meg kell tenni a szükséges lépéseket; figyelembe véve a különböző állatfajták és állattartási formák közötti eltéréseket is; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy nem csupán adatgyűjtésre van szükség, hanem az adatok megfelelő elemzésére és a tanulságok gyakorlati hasznosítására is, és mind az Unió, mind pedig a tagállamok szintjén meg kell tenni a szükséges lépéseket; figyelembe véve a különböző állatfajták és állattartási formák közötti eltéréseket is;

| 5. | elismeri, hogy az ilyen adatokat a maguk összefüggésrendszerében kell elhelyezni, hiszen a gazdálkodói gyakorlat és intenzitás tagállamonként eltérő; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy az ilyen adatokat a maguk összefüggésrendszerében kell elhelyezni, hiszen a gazdálkodói gyakorlat és intenzitás tagállamonként eltérő;

Kutatás

| 6. | felhív új antimikrobiális készítmények, valamint azok alternatívái (oltás, biobiztonság, az ellenállóképességet növelő táplálás) kutatására is, valamint az állatok körében terjedő járványos betegségek elkerülése és ellenőrzése érdekében kéri bizonyítékokra épülő stratégiák alkalmazását; hangsúlyozza ezzel összefüggésben az uniós kutatási keretprogramok fontosságát; hangsúlyozza továbbá az olyan megfelelő állattartási rendszerek kifejlesztésének jelentőségét, amelyek csökkentik az antimikrobiális készítmények alkalmazásának szükségességét; |
| --- | --- |

6.

felhív új antimikrobiális készítmények, valamint azok alternatívái (oltás, biobiztonság, az ellenállóképességet növelő táplálás) kutatására is, valamint az állatok körében terjedő járványos betegségek elkerülése és ellenőrzése érdekében kéri bizonyítékokra épülő stratégiák alkalmazását; hangsúlyozza ezzel összefüggésben az uniós kutatási keretprogramok fontosságát; hangsúlyozza továbbá az olyan megfelelő állattartási rendszerek kifejlesztésének jelentőségét, amelyek csökkentik az antimikrobiális készítmények alkalmazásának szükségességét;

| 7. | kéri, hogy a meglévő kutatóintézetek hálózatának létrehozása révén jobban hangolják össze az emberekkel és az állatokkal kapcsolatos egészségügyi kutatásokra szánt források felhasználását; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy a meglévő kutatóintézetek hálózatának létrehozása révén jobban hangolják össze az emberekkel és az állatokkal kapcsolatos egészségügyi kutatásokra szánt források felhasználását;

| 8. | felhív az állatok, az állati eredetű élelmiszerek és a fenntartható tenyésztési rendszerek szerepének kutatására, ideértve az egészséges fajtákat, az állatok hosszú élettartamát, az állatállomány jobb kezelését, a korai járványmegelőzést, a szabadban történő tartást és a szabad térhez való hozzáférést, az alacsonyabb állománysűrűséget és az állatok biológiai szükségleteinek kielégítését biztosító egyéb feltételeket is; valamint az állattenyésztésben előforduló rezisztens baktériumok szerepének az antibiotikum-rezisztencia emberre történő átterjedése és az abból következő potenciális veszélyek szempontjából történő kutatására; |
| --- | --- |

8.

felhív az állatok, az állati eredetű élelmiszerek és a fenntartható tenyésztési rendszerek szerepének kutatására, ideértve az egészséges fajtákat, az állatok hosszú élettartamát, az állatállomány jobb kezelését, a korai járványmegelőzést, a szabadban történő tartást és a szabad térhez való hozzáférést, az alacsonyabb állománysűrűséget és az állatok biológiai szükségleteinek kielégítését biztosító egyéb feltételeket is; valamint az állattenyésztésben előforduló rezisztens baktériumok szerepének az antibiotikum-rezisztencia emberre történő átterjedése és az abból következő potenciális veszélyek szempontjából történő kutatására;

Ellenőrzés és felügyelet

| 9. | kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák az antibiotikum-rezisztencia rendszeres felügyeletét és ellenőrzését mind az élelmiszer-termelés céljaira tenyésztett, mind pedig a kedvtelésből tartott állatok esetében, de anélkül, hogy ennek során további pénzügyi vagy adminisztratív terheket rónának a gazdálkodókra, az állatok tulajdonosaira vagy az állat-egészségügyi szakemberekre; hangsúlyozza, hogy egy egységes hozzáférési pontról könnyen lehívható, harmonizált adatokra van szükség, ideértve a kockázati tényezőkre vonatkozó információkat is; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak olyan éves jelentéseket kellene készíteniük, amelyek európai szintű összehasonlítást lehetővé tevő adatokat tartalmaznak; |
| --- | --- |

9.

kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák az antibiotikum-rezisztencia rendszeres felügyeletét és ellenőrzését mind az élelmiszer-termelés céljaira tenyésztett, mind pedig a kedvtelésből tartott állatok esetében, de anélkül, hogy ennek során további pénzügyi vagy adminisztratív terheket rónának a gazdálkodókra, az állatok tulajdonosaira vagy az állat-egészségügyi szakemberekre; hangsúlyozza, hogy egy egységes hozzáférési pontról könnyen lehívható, harmonizált adatokra van szükség, ideértve a kockázati tényezőkre vonatkozó információkat is; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak olyan éves jelentéseket kellene készíteniük, amelyek európai szintű összehasonlítást lehetővé tevő adatokat tartalmaznak;

| 10. | kéri, hogy az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal (FVO) és az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) jövőbeli költségvetései is tükrözzék, hogy e téren egyre nagyobb szükség van a további vizsgálatokra és elemzésekre; |
| --- | --- |

10.

kéri, hogy az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal (FVO) és az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) jövőbeli költségvetései is tükrözzék, hogy e téren egyre nagyobb szükség van a további vizsgálatokra és elemzésekre;

| 11. | felkér minden érdekelt szereplőt, hogy ismerje el saját felelősségét az antibiotikum-rezisztencia kialakulásának és elterjedésének megelőzésében, ki-ki a saját tevékenységi területén, az állat-egészségügyi szakemberek és az állattartók körében egyaránt; |
| --- | --- |

11.

felkér minden érdekelt szereplőt, hogy ismerje el saját felelősségét az antibiotikum-rezisztencia kialakulásának és elterjedésének megelőzésében, ki-ki a saját tevékenységi területén, az állat-egészségügyi szakemberek és az állattartók körében egyaránt;

| 12. | javasolja, hogy a tudományos szakvéleményeknek megfelelően vezessék be az antibiotikum-rezisztencia indikátor-baktériumai (pl. az E.coli és E. enterococci) harmonizált ellenőrzését; |
| --- | --- |

12.

javasolja, hogy a tudományos szakvéleményeknek megfelelően vezessék be az antibiotikum-rezisztencia indikátor-baktériumai (pl. az E.coli és E. enterococci) harmonizált ellenőrzését;

Az antibiotikumok fenntartható hatékonysága

| 13. | hangsúlyozza, hogy a végső cél az antimikrobiális készítmények – mint az állatok és az emberek körében terjedő járványok leküzdésére szolgáló hatékony eszközök – fenntartása oly módon, hogy eközben az antimikrobiális készítmények alkalmazását a szigorúan szükséges szinten tartják; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a végső cél az antimikrobiális készítmények – mint az állatok és az emberek körében terjedő járványok leküzdésére szolgáló hatékony eszközök – fenntartása oly módon, hogy eközben az antimikrobiális készítmények alkalmazását a szigorúan szükséges szinten tartják;

| 14. | kéri az antimikrobiális készítmények állati kezelésre való mértéktartó és felelősségteljes felhasználását, valamint az állat-egészségügyi szakemberek és a gazdálkodók teljesebb tájékoztatását az antibiotikum-rezisztencia kialakulásával kapcsolatos kockázatok minimális szintre csökkentése érdekében; kéri a bevált gyakorlatok cseréjét, például iránymutatások elfogadását az antimikrobiális készítmények mértéktartó alkalmazására vonatkozóan, az antibiotikum-rezisztencia kialakulása elleni küzdelem fontos eszközeként; |
| --- | --- |

14.

kéri az antimikrobiális készítmények állati kezelésre való mértéktartó és felelősségteljes felhasználását, valamint az állat-egészségügyi szakemberek és a gazdálkodók teljesebb tájékoztatását az antibiotikum-rezisztencia kialakulásával kapcsolatos kockázatok minimális szintre csökkentése érdekében; kéri a bevált gyakorlatok cseréjét, például iránymutatások elfogadását az antimikrobiális készítmények mértéktartó alkalmazására vonatkozóan, az antibiotikum-rezisztencia kialakulása elleni küzdelem fontos eszközeként;

| 15. | kéri az olyan bevált gyakorlatok elterjesztését az állattartásban, amelyek az antibiotikum-rezisztencia terjedésének kockázatát a lehető legkisebbre csökkentik; hangsúlyozza, hogy e gyakorlatok alkalmazása a fertőző betegségek terjedésének nagyobb kockázata miatt különösen fontos a különböző tenyésztelepekről érkező fiatal állatok esetében; |
| --- | --- |

15.

kéri az olyan bevált gyakorlatok elterjesztését az állattartásban, amelyek az antibiotikum-rezisztencia terjedésének kockázatát a lehető legkisebbre csökkentik; hangsúlyozza, hogy e gyakorlatok alkalmazása a fertőző betegségek terjedésének nagyobb kockázata miatt különösen fontos a különböző tenyésztelepekről érkező fiatal állatok esetében;

| 16. | kéri a tagállamokat és az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatalt (FVO), hogy biztosítsanak jobb ellenőrzést az antibiotikumok növekedésserkentő célú használatára vonatkozó tilalom (2006) végrehajtása felett; |
| --- | --- |

16.

kéri a tagállamokat és az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatalt (FVO), hogy biztosítsanak jobb ellenőrzést az antibiotikumok növekedésserkentő célú használatára vonatkozó tilalom (2006) végrehajtása felett;

| 17. | kéri a Bizottságot, hogy folytassa a munkát az antimikrobiális készítmények állatok számára adott takarmányban növekedésserkentő céllal történő felhasználásának nemzetközi betiltása érdekében, és ezt a kérdést tűzze a harmadik országokkal, köztük az Egyesült Államokkal folytatott kétoldalú tárgyalások napirendjére; |
| --- | --- |

17.

kéri a Bizottságot, hogy folytassa a munkát az antimikrobiális készítmények állatok számára adott takarmányban növekedésserkentő céllal történő felhasználásának nemzetközi betiltása érdekében, és ezt a kérdést tűzze a harmadik országokkal, köztük az Egyesült Államokkal folytatott kétoldalú tárgyalások napirendjére;

| 18. | kéri a Bizottságot annak értékelésére és ellenőrzésére, hogy a tagállamok miként hajtják végre és alkalmazzák az antimikrobiális készítményekre vonatkozóan már meglévő érdemleges európai jogszabályokat; |
| --- | --- |

18.

kéri a Bizottságot annak értékelésére és ellenőrzésére, hogy a tagállamok miként hajtják végre és alkalmazzák az antimikrobiális készítményekre vonatkozóan már meglévő érdemleges európai jogszabályokat;

| 19. | kéri a Bizottságot, hogy az EU állat-egészségügyi stratégiájának keretében alakítson ki egy nagyszabású, többéves cselekvési tervet az antibiotikum-rezisztencia leküzdése érdekében; úgy véli, hogy az EU állatjóléti stratégiája értelmében egy ilyen cselekvési tervnek minden állatra, közöttük a kedvtelésből tartott állatokra is ki kell terjednie, és hangsúlyozza egyrészt az állategészségügy és az antimikrobiális készítmények felhasználása közötti logikai összefüggést, másrészt az állategészségügy és az emberi egészségügy közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

19.

kéri a Bizottságot, hogy az EU állat-egészségügyi stratégiájának keretében alakítson ki egy nagyszabású, többéves cselekvési tervet az antibiotikum-rezisztencia leküzdése érdekében; úgy véli, hogy az EU állatjóléti stratégiája értelmében egy ilyen cselekvési tervnek minden állatra, közöttük a kedvtelésből tartott állatokra is ki kell terjednie, és hangsúlyozza egyrészt az állategészségügy és az antimikrobiális készítmények felhasználása közötti logikai összefüggést, másrészt az állategészségügy és az emberi egészségügy közötti kapcsolatot;

| 20. | úgy véli, hogy a cselekvési tervben részletekbe menően meg kell vizsgálni az antimikrobiális készítmények betegségmegelőző célú felhasználásának különböző módjait, pontot téve azon viták végére, hogy mi számít „rutinszerű”, és mi „elfogadható” betegségmegelőzésnek; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a cselekvési tervben részletekbe menően meg kell vizsgálni az antimikrobiális készítmények betegségmegelőző célú felhasználásának különböző módjait, pontot téve azon viták végére, hogy mi számít „rutinszerű”, és mi „elfogadható” betegségmegelőzésnek;

| 21. | mivel a nem kérődző állatokból nyert, feldolgozott állati fehérje nyilvánvaló állat-egészségügyi és táplálkozási előnyökkel bír és az együregű gyomrú állatok, köztük a tenyésztett halak étrendjének fontos összetevője lehet, és egyúttal hozzájárul az antimikrobiális készítmények csökkentett felhasználásához, kéri az Európai Bizottságot, hogy az élelmiszer-biztonság lehető legmagasabb szintjét biztosító feltételek mellett szüntesse meg a jelenlegi megszorításokat; |
| --- | --- |

21.

mivel a nem kérődző állatokból nyert, feldolgozott állati fehérje nyilvánvaló állat-egészségügyi és táplálkozási előnyökkel bír és az együregű gyomrú állatok, köztük a tenyésztett halak étrendjének fontos összetevője lehet, és egyúttal hozzájárul az antimikrobiális készítmények csökkentett felhasználásához, kéri az Európai Bizottságot, hogy az élelmiszer-biztonság lehető legmagasabb szintjét biztosító feltételek mellett szüntesse meg a jelenlegi megszorításokat;

*

* *

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 279. E, 2009.11.19., 89. o.

(2)  HL C 81. E, 2011.3.15., 25. o.

(3)  HL C 112. E, 2002.5.9., 106. o.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/135 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/135

---

2011. május 12., csütörtökAz EU külső fellépéseinek kulturális dimenziói

P7_TA(2011)0239

Az Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása az EU külső fellépéseinek kulturális dimenzióiról (2010/2161(INI))

2012/C 377 E/18

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 167. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 167. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 27. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 27. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére,

| — | tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. évi UNESCO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. évi UNESCO-egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének megállapításáról szóló, 2010. július 26-i 2010/427/EU tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének megállapításáról szóló, 2010. július 26-i 2010/427/EU tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelvére a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelvére a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (2),

| — | tekintettel a harmadik országok audiovizuális szakembereivel folytatott együttműködés programjának (MEDIA Mundus) létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 1041/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (MEDIA Mundus 2011–2013) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országok audiovizuális szakembereivel folytatott együttműködés programjának (MEDIA Mundus) létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 1041/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (MEDIA Mundus 2011–2013) (3),

| — | tekintettel a kultúrák közötti párbeszéd európai évéről (2008) szóló, 2006. december 18-i 1983/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kultúrák közötti párbeszéd európai évéről (2008) szóló, 2006. december 18-i 1983/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel „Az európai kulturális program a globalizálódó világban” című közleményre (COM(2007)0242), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai kulturális program a globalizálódó világban” című közleményre (COM(2007)0242),

| — | tekintettel az európai kulturális menetrend végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kulturális menetrend végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2010)0390),

| — | tekintettel az „Europeana – a fejlesztés következő szakasza” című, 2010. május 5-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Europeana – a fejlesztés következő szakasza” című, 2010. május 5-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Tanács által a 2011–2014-es időszakra szóló kulturális munkatervről (2010/C 325/01) 2010. november 18–19-én elfogadott következtetésekre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által a 2011–2014-es időszakra szóló kulturális munkatervről (2010/C 325/01) 2010. november 18–19-én elfogadott következtetésekre (6),

| — | tekintettel a kulturális sokféleségnek és a kultúrák közötti párbeszédnek az Unió és a tagállamok külkapcsolataiban való előmozdításáról szóló, 2008. november20-i tanácsi következtetésekre (2008/C 320/04) (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális sokféleségnek és a kultúrák közötti párbeszédnek az Unió és a tagállamok külkapcsolataiban való előmozdításáról szóló, 2008. november20-i tanácsi következtetésekre (2008/C 320/04) (7),

| — | tekintettel az ENSZ millenniumi nyilatkozatára (2000) és különösen annak az „Emberi jogok, demokrácia és jó kormányzás” cím alatt található cikkeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ millenniumi nyilatkozatára (2000) és különösen annak az „Emberi jogok, demokrácia és jó kormányzás” cím alatt található cikkeire,

| — | tekintettel „Az ígéret betartása: egyesülve a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében” című 2010. szeptember 22-i ENSZ-határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ígéret betartása: egyesülve a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében” című 2010. szeptember 22-i ENSZ-határozatra,

| — | tekintettel a kultúráról és a fejlesztésről szóló 2010. december 20-i ENSZ-határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kultúráról és a fejlesztésről szóló 2010. december 20-i ENSZ-határozatra,

| — | tekintettel a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt AKCS–EU partnerségi megállapodásra (8), ahogyan azt 2005. június 25-i Luxemburgban először (9), illetve 2010. június 22-én Ouagadougouban másodszor módosították (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt AKCS–EU partnerségi megállapodásra (8), ahogyan azt 2005. június 25-i Luxemburgban először (9), illetve 2010. június 22-én Ouagadougouban másodszor módosították (10),

| — | tekintettel a szabadkereskedelmi megállapodásmintához csatolt kulturális együttműködési jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szabadkereskedelmi megállapodásmintához csatolt kulturális együttműködési jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A7-0112/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A7-0112/2011),

| A. | mivel az EU egy kulturálisan sokszínű értékközösség, amelynek mottója – Egyesülve a sokféleségben – változatos módokon jut kiefjezésre, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU egy kulturálisan sokszínű értékközösség, amelynek mottója – Egyesülve a sokféleségben – változatos módokon jut kiefjezésre,

| B. | mivel az EU egymást követő bővítési körei, a polgároknak a közös európai térségben megvalósuló mobilitása, a korábbi és az újabb migrációs hullámok, valamint a világ többi részével megvalósuló mindenfajta csere elősegítheti ezt a kulturális sokszínűséget, |
| --- | --- |

B.

mivel az EU egymást követő bővítési körei, a polgároknak a közös európai térségben megvalósuló mobilitása, a korábbi és az újabb migrációs hullámok, valamint a világ többi részével megvalósuló mindenfajta csere elősegítheti ezt a kulturális sokszínűséget,

| C. | mivel a kultúra belső érték, gazdagabbá teszi az emberi életet, és előmozdítja a kölcsönös megértést és tiszteletet, |
| --- | --- |

C.

mivel a kultúra belső érték, gazdagabbá teszi az emberi életet, és előmozdítja a kölcsönös megértést és tiszteletet,

| D. | mivel az európai kulturális program stratégiai célként tűzi ki a kultúrának mint az Unió nemzetközi kapcsolatai létfontosságú elemének támogatását, |
| --- | --- |

D.

mivel az európai kulturális program stratégiai célként tűzi ki a kultúrának mint az Unió nemzetközi kapcsolatai létfontosságú elemének támogatását,

| E. | mivel a kultúra a fejlődés, a befogadás, az innováció, a demokrácia, az emberi jogok, az oktatás, a konfliktusmegelőzés és megbékélés, a kölcsönös megértés és a kreativitás előmozdítója, |
| --- | --- |

E.

mivel a kultúra a fejlődés, a befogadás, az innováció, a demokrácia, az emberi jogok, az oktatás, a konfliktusmegelőzés és megbékélés, a kölcsönös megértés és a kreativitás előmozdítója,

| F. | mivel az Unió és tagállamai, a polgárok, a vállalkozások és a civil társadalom kulcsszereplők a kulturális kapcsolatokban az EU-ban és harmadik országokban egyaránt, |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió és tagállamai, a polgárok, a vállalkozások és a civil társadalom kulcsszereplők a kulturális kapcsolatokban az EU-ban és harmadik országokban egyaránt,

| G. | mivel a kulturális javak, köztük a sport, hozzájárulnak a kulturális iparágakon és idegenforgalmon keresztül az EU mint tudás alapú gazdaság és társadalom fejlődéséhez, |
| --- | --- |

G.

mivel a kulturális javak, köztük a sport, hozzájárulnak a kulturális iparágakon és idegenforgalmon keresztül az EU mint tudás alapú gazdaság és társadalom fejlődéséhez,

| H. | mivel a művészek valóságos kulturális diplomaták szerepét töltik be, akik cserélik és ütköztetik egymással a különböző esztétikai, politikai, morális és társadalmi értékeket, |
| --- | --- |

H.

mivel a művészek valóságos kulturális diplomaták szerepét töltik be, akik cserélik és ütköztetik egymással a különböző esztétikai, politikai, morális és társadalmi értékeket,

| I. | mivel az új média- és kommunikációs technológiákban, mint például az internetben ott rejlik a lehetőség, hogy a szólásszabadság, a pluralizmus, az információcsere, az emberi jogok, a fejlődés, a gyülekezési szabadság, a demokrácia és a befogadás eszközévé, a kulturális tartalmakhoz való hozzáférés, az oktatás elősegítőivé váljanak, |
| --- | --- |

I.

mivel az új média- és kommunikációs technológiákban, mint például az internetben ott rejlik a lehetőség, hogy a szólásszabadság, a pluralizmus, az információcsere, az emberi jogok, a fejlődés, a gyülekezési szabadság, a demokrácia és a befogadás eszközévé, a kulturális tartalmakhoz való hozzáférés, az oktatás elősegítőivé váljanak,

| J. | mivel a kulturális együttműködés és a kulturális párbeszéd, amelyek a kulturális diplomácia építőkövei, a globális béke és stabilitás eszközeiként szolgálhatnak, |
| --- | --- |

J.

mivel a kulturális együttműködés és a kulturális párbeszéd, amelyek a kulturális diplomácia építőkövei, a globális béke és stabilitás eszközeiként szolgálhatnak,

A kultúra és az európai értékek

| 1. | hangsúlyozza a kultúra átfedő jellegét és fontos szerepét az élet minden területén, és úgy véli, hogy a kultúrát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkének (4) bekezdésével összhangban figyelembe kell venni az EU valamennyi külső politikájában; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza a kultúra átfedő jellegét és fontos szerepét az élet minden területén, és úgy véli, hogy a kultúrát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkének (4) bekezdésével összhangban figyelembe kell venni az EU valamennyi külső politikájában;

| 2. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU valamennyi intézménye jobban elismerje a kultúra értékét a tolerancia és a megértés előmozdításában és a kultúrát mint a növekedés és a befogadóbb társadalmak irányába ható eszközt; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU valamennyi intézménye jobban elismerje a kultúra értékét a tolerancia és a megértés előmozdításában és a kultúrát mint a növekedés és a befogadóbb társadalmak irányába ható eszközt;

| 3. | kéri, hogy minden egyes tagállam régióival folytassanak együttműködést a kulturális politikák meghatározása, végrehajtása és támogatása során; |
| --- | --- |

3.

kéri, hogy minden egyes tagállam régióival folytassanak együttműködést a kulturális politikák meghatározása, végrehajtása és támogatása során;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a demokratikus szabadságjogok és alapvető szabadságok, mint például a szólásszabadság, a sajtószabadság, a nélkülözéstől és félelemtől mentes élethez való jog, az intolerancia- és gyűlöletmentes élethez való jog, az információhoz és kommunikációhoz való hozzáférés joga, valamint az online és offline kapcsolódás előjoga a kulturális kifejezés, a kulturális csere és a kulturális sokszínűség előfeltételei; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a demokratikus szabadságjogok és alapvető szabadságok, mint például a szólásszabadság, a sajtószabadság, a nélkülözéstől és félelemtől mentes élethez való jog, az intolerancia- és gyűlöletmentes élethez való jog, az információhoz és kommunikációhoz való hozzáférés joga, valamint az online és offline kapcsolódás előjoga a kulturális kifejezés, a kulturális csere és a kulturális sokszínűség előfeltételei;

| 5. | emlékeztet a kulturális együttműködési jegyzőkönyvek fontosságára és arra a hozzáadott értékre, amelyet ezek biztosítanak a kétoldalú fejlesztési és kereskedelmi megállapodások számára; sürgeti a Bizottságot, hogy terjessze elő a jövőbeli kulturális együttműködési jegyzőkönyvekkel kapcsolatos stratégiáját, és folytasson konzultációt a parlamenttel és a civil társadalommal e stratégiáról; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet a kulturális együttműködési jegyzőkönyvek fontosságára és arra a hozzáadott értékre, amelyet ezek biztosítanak a kétoldalú fejlesztési és kereskedelmi megállapodások számára; sürgeti a Bizottságot, hogy terjessze elő a jövőbeli kulturális együttműködési jegyzőkönyvekkel kapcsolatos stratégiáját, és folytasson konzultációt a parlamenttel és a civil társadalommal e stratégiáról;

| 6. | megismétli, hogy a kultúra szerepet játszik a kétoldalú fejlesztési és kereskedelmi megállapodásokban, valamint az olyan eszközökön keresztül is, mint az európai fejlesztési eszköz, az európai stabilitási eszköz, a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze és az előcsatlakozási támogatási eszköz, valamint az európai szomszédsági politika (ESZP), a keleti partnerség, az Unió a Mediterrán Térségért és a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR), amelyek mind elkülönítenek forrásokat a kulturális programok céljára; |
| --- | --- |

6.

megismétli, hogy a kultúra szerepet játszik a kétoldalú fejlesztési és kereskedelmi megállapodásokban, valamint az olyan eszközökön keresztül is, mint az európai fejlesztési eszköz, az európai stabilitási eszköz, a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze és az előcsatlakozási támogatási eszköz, valamint az európai szomszédsági politika (ESZP), a keleti partnerség, az Unió a Mediterrán Térségért és a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR), amelyek mind elkülönítenek forrásokat a kulturális programok céljára;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a transzatlanti együttműködés és a szomszédos európai államokkal való együttműködés fontos szerepet játszik a közös érdekek és értékek előmozdításában; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a transzatlanti együttműködés és a szomszédos európai államokkal való együttműködés fontos szerepet játszik a közös érdekek és értékek előmozdításában;

| 8. | nagyra értékeli a köz- és magánszféra közötti együttműködést és a civil társadalom – többek között a civil szervezetek és az európai kulturális hálózatok – jelentős szerepét az EU külső fellépéseinek kulturális szempontjaiban; |
| --- | --- |

8.

nagyra értékeli a köz- és magánszféra közötti együttműködést és a civil társadalom – többek között a civil szervezetek és az európai kulturális hálózatok – jelentős szerepét az EU külső fellépéseinek kulturális szempontjaiban;

Európai uniós programok

| 9. | aggodalmának ad hangot az EU külső kulturális politikáinak és projektjeinek elaprózódása miatt, ami akadályozza a kulturális erőforrások és költségvetés stratégia szerinti, hatékony felhasználását, és egy, a kultúrára vonatkozó, látható közös uniós stratégia kialakulását; |
| --- | --- |

9.

aggodalmának ad hangot az EU külső kulturális politikáinak és projektjeinek elaprózódása miatt, ami akadályozza a kulturális erőforrások és költségvetés stratégia szerinti, hatékony felhasználását, és egy, a kultúrára vonatkozó, látható közös uniós stratégia kialakulását;

| 10. | sürgeti a Bizottság belső működésének racionalizálását a különböző főigazgatóságok, mint például a külső kapcsolatokkal (külpolitikával, bővítéssel, kereskedelemmel, fejlesztéssel), az oktatással és a kultúrával, valamint a digitális menetrenddel foglalkozó főigazgatóságok között; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a Bizottság belső működésének racionalizálását a különböző főigazgatóságok, mint például a külső kapcsolatokkal (külpolitikával, bővítéssel, kereskedelemmel, fejlesztéssel), az oktatással és a kultúrával, valamint a digitális menetrenddel foglalkozó főigazgatóságok között;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a kulturális és oktatási cserekapcsolatok és együttműködések potenciálisan erősíthetik a civil társadalmat, ösztönözhetik a demokratizálódást és a felelősségteljes kormányzást, előmozdíthatják az emberi jogokat és alapvető szabadságokat, valamint a tartós együttműködés alapköveiként szolgálhatnak; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a kulturális és oktatási cserekapcsolatok és együttműködések potenciálisan erősíthetik a civil társadalmat, ösztönözhetik a demokratizálódást és a felelősségteljes kormányzást, előmozdíthatják az emberi jogokat és alapvető szabadságokat, valamint a tartós együttműködés alapköveiként szolgálhatnak;

| 12. | támogatja, hogy fokozottabban vonják be a harmadik országokat az EU mobilitási, ifjúsági, oktatási és képzési programjaiba, és kéri, hogy könnyítsék meg e harmadik országok, mint például a szomszédos európai országok (fiatal) lakosságának hozzáférését az említett programokhoz; |
| --- | --- |

12.

támogatja, hogy fokozottabban vonják be a harmadik országokat az EU mobilitási, ifjúsági, oktatási és képzési programjaiba, és kéri, hogy könnyítsék meg e harmadik országok, mint például a szomszédos európai országok (fiatal) lakosságának hozzáférését az említett programokhoz;

| 13. | koherensebb stratégiára szólít fel a kulturális szakemberek, a fiatalok, illetve a kulturális szakmabeliek, a művészek és az alkotók mobilitása, a kultúra és az oktatás fejlesztése (beleértve a média- és IKT-műveltséget is), valamint teljes sokszínűségében a művészi kifejezéshez való hozzáférés terén; ösztönzi ezért a kulturális, sport-, oktatási, média-, többnyelvűségi és ifjúsági programok közötti szinergiákat; |
| --- | --- |

13.

koherensebb stratégiára szólít fel a kulturális szakemberek, a fiatalok, illetve a kulturális szakmabeliek, a művészek és az alkotók mobilitása, a kultúra és az oktatás fejlesztése (beleértve a média- és IKT-műveltséget is), valamint teljes sokszínűségében a művészi kifejezéshez való hozzáférés terén; ösztönzi ezért a kulturális, sport-, oktatási, média-, többnyelvűségi és ifjúsági programok közötti szinergiákat;

| 14. | ösztönzi a szakemberekkel folytatott együttműködést – az európai kulturális és nyelvi sokféleség kellő figyelembe vétele mellett – a külső kulturális politikák kidolgozása és végrehajtása, valamint a kölcsönös megértés javítását szolgáló kulturális események és cserekapcsolatok terén, mind a tagállamokban, mind pedig a harmadik országokban; |
| --- | --- |

14.

ösztönzi a szakemberekkel folytatott együttműködést – az európai kulturális és nyelvi sokféleség kellő figyelembe vétele mellett – a külső kulturális politikák kidolgozása és végrehajtása, valamint a kölcsönös megértés javítását szolgáló kulturális események és cserekapcsolatok terén, mind a tagállamokban, mind pedig a harmadik országokban;

| 15. | a 2005 óta végrehajtás alatt álló „tudományos vízum” program mintájára szorgalmazza kulturális vízum létrehozását a harmadik országok állampolgárai, művészei és a kultúra területén működő egyéb szakemberei számára; kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy rövid távú tartózkodásra jogosító vízumra irányuló kezdeményezésre azzal a céllal, hogy megszűnjenek a mobilitást akadályozó tényezők a kulturális ágazatban; |
| --- | --- |

15.

a 2005 óta végrehajtás alatt álló „tudományos vízum” program mintájára szorgalmazza kulturális vízum létrehozását a harmadik országok állampolgárai, művészei és a kultúra területén működő egyéb szakemberei számára; kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy rövid távú tartózkodásra jogosító vízumra irányuló kezdeményezésre azzal a céllal, hogy megszűnjenek a mobilitást akadályozó tényezők a kulturális ágazatban;

A média és az új információs technológiák

| 16. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU világszerte fellépjen annak érdekében, hogy előmozdítsa a szólásszabadság, a sajtótermékek terjesztésének szabadsága, valamint az audiovizuális médiához és az új információs technológiákhoz való, a szerzői jogi szabályokat elismerő hozzáférés szabadságának tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU világszerte fellépjen annak érdekében, hogy előmozdítsa a szólásszabadság, a sajtótermékek terjesztésének szabadsága, valamint az audiovizuális médiához és az új információs technológiákhoz való, a szerzői jogi szabályokat elismerő hozzáférés szabadságának tiszteletben tartását;

| 17. | elítéli, hogy az elnyomó rezsimek egyre nagyobb mértékben élnek az internet cenzúrázásával és megfigyelésével, és ajánlja a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy segítsék elő az internet szabadságának globális védelmét és előmozdítását; |
| --- | --- |

17.

elítéli, hogy az elnyomó rezsimek egyre nagyobb mértékben élnek az internet cenzúrázásával és megfigyelésével, és ajánlja a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy segítsék elő az internet szabadságának globális védelmét és előmozdítását;

| 18. | ismételten megerősíti a hálózatsemlegesség elvét, amelynek rendeltetési azt biztosítani, hogy az internet a demokratikus kommunikációt erősítve továbbra is ingyenes és nyílt technológia maradjon; |
| --- | --- |

18.

ismételten megerősíti a hálózatsemlegesség elvét, amelynek rendeltetési azt biztosítani, hogy az internet a demokratikus kommunikációt erősítve továbbra is ingyenes és nyílt technológia maradjon;

| 19. | hangsúlyozza az internetnek az európai kultúra támogatásában betöltött szerepét, és felszólítja a tagállamokat, hogy EU-szerte fejlesszék tovább a szélessávú internet fejlesztésébe történő beruházásokat; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza az internetnek az európai kultúra támogatásában betöltött szerepét, és felszólítja a tagállamokat, hogy EU-szerte fejlesszék tovább a szélessávú internet fejlesztésébe történő beruházásokat;

| 20. | hangsúlyozza az új médiumok, és főként az internet jelentőségét, mint ingyenes, hozzáférhető és felhasználóbarát kommunikációs és információs platformokat, amelyeket az EU-n belül és kívül is a kultúrák közötti párbeszéd részeként aktívan kellene használni; ezen túlmenően hangsúlyozza az új médiumoknak a kulturális javakhoz és tartalmakhoz való hozzáférésben, valamint a kulturális örökség digitális formában történő megőrzésében és közvetítésében betöltött jelentős szerepét az Europeana-hoz hasonló kulcsfontosságú projektek révén; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza az új médiumok, és főként az internet jelentőségét, mint ingyenes, hozzáférhető és felhasználóbarát kommunikációs és információs platformokat, amelyeket az EU-n belül és kívül is a kultúrák közötti párbeszéd részeként aktívan kellene használni; ezen túlmenően hangsúlyozza az új médiumoknak a kulturális javakhoz és tartalmakhoz való hozzáférésben, valamint a kulturális örökség digitális formában történő megőrzésében és közvetítésében betöltött jelentős szerepét az Europeana-hoz hasonló kulcsfontosságú projektek révén;

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy központi internetes portált, amely a külkapcsolatok területén tájékoztatást nyújt a kulturális tartalommal rendelkező meglévő uniós támogatási programokról, az EU külképviseletei páneurópai jelentőségű kulturális eseményeinek tervezéséről és szervezéséről, illetve amely központi információs platformként szolgál a kulturális szakemberek, intézmények és a civil társadalom közötti hálózatépítés megkönnyítésére, és amely egyidejűleg tartalmaz linkeket egyéb, az EU által támogatott, az Europeana-hoz hasonló eseményekre; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy központi internetes portált, amely a külkapcsolatok területén tájékoztatást nyújt a kulturális tartalommal rendelkező meglévő uniós támogatási programokról, az EU külképviseletei páneurópai jelentőségű kulturális eseményeinek tervezéséről és szervezéséről, illetve amely központi információs platformként szolgál a kulturális szakemberek, intézmények és a civil társadalom közötti hálózatépítés megkönnyítésére, és amely egyidejűleg tartalmaz linkeket egyéb, az EU által támogatott, az Europeana-hoz hasonló eseményekre;

A kulturális diplomácia és a kulturális együttműködés

| 22. | hangsúlyozza a kulturális diplomácia és kulturális együttműködés jelentőségét az uniós tagállamoknak az európai kultúrát alkotó érdekeinek és értékeinek világszintű előmozdításában és terjesztésében; hangsúlyozza, hogy az EU-nak globális perspektívával és globális felelősségtudattal bíró (világszintű) szereplőként kell fellépnie; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a kulturális diplomácia és kulturális együttműködés jelentőségét az uniós tagállamoknak az európai kultúrát alkotó érdekeinek és értékeinek világszintű előmozdításában és terjesztésében; hangsúlyozza, hogy az EU-nak globális perspektívával és globális felelősségtudattal bíró (világszintű) szereplőként kell fellépnie;

| 23. | úgy véli, hogy az EU külső fellépéseinek elsősorban a béke és a megbékélés előmozdítására, az emberi jogokra, a nemzetközi kereskedelemre és a gazdaság fejlődésére kell összpontosulniuk, anélkül azonban, hogy elhanyagolnák a diplomácia kulturális vetületeit is; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az EU külső fellépéseinek elsősorban a béke és a megbékélés előmozdítására, az emberi jogokra, a nemzetközi kereskedelemre és a gazdaság fejlődésére kell összpontosulniuk, anélkül azonban, hogy elhanyagolnák a diplomácia kulturális vetületeit is;

| 24. | hangsúlyozza, hogy szükség van a kultúrák közötti tárgyalások hatékony stratégiájának kidolgozására, és úgy véli, hogy e feladathoz a multikulturális megközelítés megkönnyítheti az EU-t és a harmadik országbeli partnereket egyenlő bánásmódban részesítő előnyös megállapodások megkötését; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy szükség van a kultúrák közötti tárgyalások hatékony stratégiájának kidolgozására, és úgy véli, hogy e feladathoz a multikulturális megközelítés megkönnyítheti az EU-t és a harmadik országbeli partnereket egyenlő bánásmódban részesítő előnyös megállapodások megkötését;

| 25. | sürgeti, hogy az EU mindegyik tengerentúli képviseletén legyen egy személy, aki az EU és harmadik országok közötti kulturális kapcsolatok és interakciók koordinálásáért, valamint az európai kultúra népszerűsítéséért felel szoros együttműködésben a kulturális szereplőkkel és az EUNIC-hoz hasonló hálózatalapú szervezetekkel; |
| --- | --- |

25.

sürgeti, hogy az EU mindegyik tengerentúli képviseletén legyen egy személy, aki az EU és harmadik országok közötti kulturális kapcsolatok és interakciók koordinálásáért, valamint az európai kultúra népszerűsítéséért felel szoros együttműködésben a kulturális szereplőkkel és az EUNIC-hoz hasonló hálózatalapú szervezetekkel;

| 26. | hangsúlyozza, hogy átfogó megközelítést kell követni a kulturális közvetítésben és kulturális cserében, és a kultúrának a demokratizálódást, emberi jogokat, konfliktusmegelőzést és béketeremtést előmozdító szerepét illetően; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy átfogó megközelítést kell követni a kulturális közvetítésben és kulturális cserében, és a kultúrának a demokratizálódást, emberi jogokat, konfliktusmegelőzést és béketeremtést előmozdító szerepét illetően;

| 27. | az emberek közötti kapcsolatok megerősítése érdekében ösztönzi az olyan, kultúráról szóló politikai párbeszédek elindítását, mint amilyen a közelmúltban a kultúráról indított EU–India politikai párbeszéd; |
| --- | --- |

27.

az emberek közötti kapcsolatok megerősítése érdekében ösztönzi az olyan, kultúráról szóló politikai párbeszédek elindítását, mint amilyen a közelmúltban a kultúráról indított EU–India politikai párbeszéd;

| 28. | ösztönzi, hogy az EIDHR-en belül állítsanak fel a kulturális dimenzióhoz közvetlenül kapcsolódó prioritásokat, köztük a jogállamiság, a konfliktuskezelés és -megelőzés, a civil társadalommal folytatott együttműködés és az új technológiák szerepének erősítését a szólásszabadság, a demokratikus részvétel és az emberi jogok terén; |
| --- | --- |

28.

ösztönzi, hogy az EIDHR-en belül állítsanak fel a kulturális dimenzióhoz közvetlenül kapcsolódó prioritásokat, köztük a jogállamiság, a konfliktuskezelés és -megelőzés, a civil társadalommal folytatott együttműködés és az új technológiák szerepének erősítését a szólásszabadság, a demokratikus részvétel és az emberi jogok terén;

Az EU külkapcsolatai és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ)

| 29. | elvárja, hogy az EKSZ szervezeti ábrájának tervezete kulturális szempontokhoz igazított álláshelyeket is magába foglaljon, és javasolja, hogy a célra hozzanak létre koordinációs szervezeti egységet; |
| --- | --- |

29.

elvárja, hogy az EKSZ szervezeti ábrájának tervezete kulturális szempontokhoz igazított álláshelyeket is magába foglaljon, és javasolja, hogy a célra hozzanak létre koordinációs szervezeti egységet;

| 30. | felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy hangolják össze a kulturális szempontok stratégiai kiaknázását, következetesen és módszeresen beépítve a kultúrát az EU külkapcsolataiba és elősegítve a tagállamok kultúrát illető külpolitikájával való kiegészítő jelleget; |
| --- | --- |

30.

felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy hangolják össze a kulturális szempontok stratégiai kiaknázását, következetesen és módszeresen beépítve a kultúrát az EU külkapcsolataiba és elősegítve a tagállamok kultúrát illető külpolitikájával való kiegészítő jelleget;

| 31. | kéri, hogy az EKSZ személyzete részesüljön megfelelő képzésben és továbbképzésben a külpolitika kulturális és digitális szempontjai tekintetében, hogy e téren ők intézhessék az Európai Unió küldöttségeinek összehangolását, valamint kéri azt, hogy a nemzeti szakértők és a kulturális intézetek személyzete számára álljanak rendelkezésre közös európai képzési lehetőségek, illetve a globális részvételre nyitott képzési létesítmények; |
| --- | --- |

31.

kéri, hogy az EKSZ személyzete részesüljön megfelelő képzésben és továbbképzésben a külpolitika kulturális és digitális szempontjai tekintetében, hogy e téren ők intézhessék az Európai Unió küldöttségeinek összehangolását, valamint kéri azt, hogy a nemzeti szakértők és a kulturális intézetek személyzete számára álljanak rendelkezésre közös európai képzési lehetőségek, illetve a globális részvételre nyitott képzési létesítmények;

| 32. | kéri egy kulturális és digitális diplomáciával foglalkozó főigazgatóság beépítését az EKSZ szervezetébe; |
| --- | --- |

32.

kéri egy kulturális és digitális diplomáciával foglalkozó főigazgatóság beépítését az EKSZ szervezetébe;

| 33. | ösztönzi az EKSZ-t, hogy a kultúra területével kapcsolatos erőforrásai és kompetenciái fejlesztése során működjön együtt az olyan hálózatokkal, mint például az EUNIC, annak érdekében, hogy igénybe vegye a tagállamok és a kulturális közvetítői szervezetek közötti független összekötőként szerzett tapasztalatukat, valamint hogy hozzon létre szinergiákat és aknázza ki ezeket; |
| --- | --- |

33.

ösztönzi az EKSZ-t, hogy a kultúra területével kapcsolatos erőforrásai és kompetenciái fejlesztése során működjön együtt az olyan hálózatokkal, mint például az EUNIC, annak érdekében, hogy igénybe vegye a tagállamok és a kulturális közvetítői szervezetek közötti független összekötőként szerzett tapasztalatukat, valamint hogy hozzon létre szinergiákat és aknázza ki ezeket;

| 34. | ösztönzi az EKSZ-t, hogy vegye figyelembe az EU közelmúltban létrehozott Európai Örökség címét, amely a harmadik országokkal való kapcsolatokban felhasználható eszköz az európai népek kultúrája és történelme ismeretének és terjesztésének javítása érdekében; |
| --- | --- |

34.

ösztönzi az EKSZ-t, hogy vegye figyelembe az EU közelmúltban létrehozott Európai Örökség címét, amely a harmadik országokkal való kapcsolatokban felhasználható eszköz az európai népek kultúrája és történelme ismeretének és terjesztésének javítása érdekében;

| 35. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy intézményközi munkacsoportot, amely az EU külkapcsolatainak vonatkozásában a kultúrával foglalkozik, hogy fejlessze és kiszélesítse a koordinációt, az ésszerűsítést, a stratégiákat, valamint a bevált gyakorlatok megosztását, és ezzel kapcsolatban vegye figyelembe az Európa Tanács tevékenységét és kezdeményezéseit, valamint a Parlament számára nyújtson be a munkacsoport munkájáról szóló jelentést; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy intézményközi munkacsoportot, amely az EU külkapcsolatainak vonatkozásában a kultúrával foglalkozik, hogy fejlessze és kiszélesítse a koordinációt, az ésszerűsítést, a stratégiákat, valamint a bevált gyakorlatok megosztását, és ezzel kapcsolatban vegye figyelembe az Európa Tanács tevékenységét és kezdeményezéseit, valamint a Parlament számára nyújtson be a munkacsoport munkájáról szóló jelentést;

| 36. | javasolja, hogy a Bizottság nyújtson be rendszeresen jelentéseket a Parlamentnek az EU külső fellépéseinek kulturális szerepéről szóló ezen állásfoglalás végrehajtásáról; |
| --- | --- |

36.

javasolja, hogy a Bizottság nyújtson be rendszeresen jelentéseket a Parlamentnek az EU külső fellépéseinek kulturális szerepéről szóló ezen állásfoglalás végrehajtásáról;

| 37. | javasolja egy külön tájékoztató rendszer létrehozását, amely támogatná a művészek és a kultúra más szakembereinek mobilitását, ahogy azt az „Információs rendszerek a művészek és a kulturális területen tevékenykedő egyéb szakemberek mobilitásának támogatására: megvalósíthatósági tanulmány” címmel kiadott tanulmány (11) is előirányozza; |
| --- | --- |

37.

javasolja egy külön tájékoztató rendszer létrehozását, amely támogatná a művészek és a kultúra más szakembereinek mobilitását, ahogy azt az „Információs rendszerek a művészek és a kulturális területen tevékenykedő egyéb szakemberek mobilitásának támogatására: megvalósíthatósági tanulmány” címmel kiadott tanulmány (11) is előirányozza;

| 38. | sürgeti a Bizottságot, hogy 2011-ben javasoljon és fogadjon el egy zöld könyvet az EU külső fellépései során megvalósítandó kulturális és kulturális együttműködési stratégiáról, ezt követően pedig adjon ki közleményt; |
| --- | --- |

38.

sürgeti a Bizottságot, hogy 2011-ben javasoljon és fogadjon el egy zöld könyvet az EU külső fellépései során megvalósítandó kulturális és kulturális együttműködési stratégiáról, ezt követően pedig adjon ki közleményt;

| 39. | konkrét lépések megtételét ösztönzi a kapacitásépítés civil társadalom bevonása révén történő fellendítése érdekében, továbbá bátorítja a független kezdeményezések finanszírozását; |
| --- | --- |

39.

konkrét lépések megtételét ösztönzi a kapacitásépítés civil társadalom bevonása révén történő fellendítése érdekében, továbbá bátorítja a független kezdeményezések finanszírozását;

A kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény

| 40. | felszólítja az EKSZ-t, hogy ösztönözze a harmadik országokat kulturális politikák kidolgozására, és rendszeresen szólítsa fel a harmadik országokat az UNESCO-egyezmény ratifikálására; |
| --- | --- |

40.

felszólítja az EKSZ-t, hogy ösztönözze a harmadik országokat kulturális politikák kidolgozására, és rendszeresen szólítsa fel a harmadik országokat az UNESCO-egyezmény ratifikálására;

| 41. | emlékezteti a tagállamokat az UNESCO-egyezmény ratifikálásával tett kötelezettségvállalásaik jelentőségére, mivel a kulturális sokszínűség védelme a világban megalapozott és kiegyensúlyozott politikát kíván digitális téren; |
| --- | --- |

41.

emlékezteti a tagállamokat az UNESCO-egyezmény ratifikálásával tett kötelezettségvállalásaik jelentőségére, mivel a kulturális sokszínűség védelme a világban megalapozott és kiegyensúlyozott politikát kíván digitális téren;

| 42. | felszólítja a Bizottságot, hogy kellőképpen vegye figyelembe a kulturális javak és szolgáltatások kettős természetét a kétoldalú kereskedelmi megállapodások tárgyalásakor és kulturális jegyzőkönyvek elfogadásakor, és hogy az UNESCO-egyezmény 16. cikkének megfelelően a fejlődő országokat részesítse a legnagyobb kedvezményeseknek járó bánásmódban; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a Bizottságot, hogy kellőképpen vegye figyelembe a kulturális javak és szolgáltatások kettős természetét a kétoldalú kereskedelmi megállapodások tárgyalásakor és kulturális jegyzőkönyvek elfogadásakor, és hogy az UNESCO-egyezmény 16. cikkének megfelelően a fejlődő országokat részesítse a legnagyobb kedvezményeseknek járó bánásmódban;

| 43. | üdvözli az EU és az UNESCO között a közelmúltban megkötött egyezményt, amely 1 millió eurós szakértői eszközt biztosít a kulturális ágazat irányításának támogatására, és amely lehetővé teszi a fejlődő országok kormányai számára, hogy a hatékony és fenntartható kulturális politikák megtervezéséhez szakértők tudását vegyék igénybe; |
| --- | --- |

43.

üdvözli az EU és az UNESCO között a közelmúltban megkötött egyezményt, amely 1 millió eurós szakértői eszközt biztosít a kulturális ágazat irányításának támogatására, és amely lehetővé teszi a fejlődő országok kormányai számára, hogy a hatékony és fenntartható kulturális politikák megtervezéséhez szakértők tudását vegyék igénybe;

| 44. | bátorítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák együttműködésre irányuló erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy tovább javuljanak a nemzeti jogszabályok keretei, a kulturális örökség és a kulturális értékek védelmére és megőrzésére irányuló politikák – a nemzeti jogszabályoknak és a nemzetközi jogszabályok kereteinek megfelelően –, ideértve a kulturális javak és a szellemi tulajdon illegális kereskedelme elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket is; bátorítja őket, hogy akadályozzák meg a kulturális örökség és a kulturális tevékenységből eredő termékek jogellenes eltulajdonítását, ugyanakkor elismerve a tulajdonjogok és a szellemi tulajdon fontosságát a kulturális alkotásban részt vevők megélhetésének fenntartásában; |
| --- | --- |

44.

bátorítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák együttműködésre irányuló erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy tovább javuljanak a nemzeti jogszabályok keretei, a kulturális örökség és a kulturális értékek védelmére és megőrzésére irányuló politikák – a nemzeti jogszabályoknak és a nemzetközi jogszabályok kereteinek megfelelően –, ideértve a kulturális javak és a szellemi tulajdon illegális kereskedelme elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket is; bátorítja őket, hogy akadályozzák meg a kulturális örökség és a kulturális tevékenységből eredő termékek jogellenes eltulajdonítását, ugyanakkor elismerve a tulajdonjogok és a szellemi tulajdon fontosságát a kulturális alkotásban részt vevők megélhetésének fenntartásában;

| 45. | a sokszínűség iránti tiszteleten és a kulturális javak és tevékenységek kettős természetén alapuló koherens uniós stratégia kidolgozását kéri az európai kulturális tevékenységek és programok nemzetközi előmozdítására, amely többek között magában foglalja a meglévő uniós külpolitikai programoknak a kulturális tartalmakkal történő hatékonyabb összehangolását, valamint ezeknek a harmadik országokkal kötött egyezményekben történő végrehajtását és az európai szerződésekben a kulturális szempontok figyelembevételére vonatkozó rendelkezéssel, a szubszidiaritás elvével és az UNESCO egyezménnyel való összhangot; |
| --- | --- |

45.

a sokszínűség iránti tiszteleten és a kulturális javak és tevékenységek kettős természetén alapuló koherens uniós stratégia kidolgozását kéri az európai kulturális tevékenységek és programok nemzetközi előmozdítására, amely többek között magában foglalja a meglévő uniós külpolitikai programoknak a kulturális tartalmakkal történő hatékonyabb összehangolását, valamint ezeknek a harmadik országokkal kötött egyezményekben történő végrehajtását és az európai szerződésekben a kulturális szempontok figyelembevételére vonatkozó rendelkezéssel, a szubszidiaritás elvével és az UNESCO egyezménnyel való összhangot;

| 46. | koherens stratégiára szólít fel mind a materiális, mind pedig az immateriális kulturális és természeti örökség védelme és előmozdítása, valamint a nemzetközi együttműködés érdekében a konfliktussal sújtott térségekben, például a „Kék pajzs” kezdeményezés keretében, amely a kultúrának konfliktusmegelőző és béketeremtő szerepet tulajdonít; |
| --- | --- |

46.

koherens stratégiára szólít fel mind a materiális, mind pedig az immateriális kulturális és természeti örökség védelme és előmozdítása, valamint a nemzetközi együttműködés érdekében a konfliktussal sújtott térségekben, például a „Kék pajzs” kezdeményezés keretében, amely a kultúrának konfliktusmegelőző és béketeremtő szerepet tulajdonít;

| 47. | kéri, hogy a konfliktussal sújtott és konfliktus utáni térségekbe kiküldött személyzetet képezzék ki a fellépés kulturális vetületét illetően, hogy óvja az örökséget és segítse elő a megbékélést, a demokráciát és az emberi jogokat; |
| --- | --- |

47.

kéri, hogy a konfliktussal sújtott és konfliktus utáni térségekbe kiküldött személyzetet képezzék ki a fellépés kulturális vetületét illetően, hogy óvja az örökséget és segítse elő a megbékélést, a demokráciát és az emberi jogokat;

| 48. | biztosítani szeretné azt, hogy az operatív programok a meglévő pénzügyi eszközök keretén belül az uniós politikák egyszerűsítésére, hatékonyságára és koordinációjára összpontosítsanak; |
| --- | --- |

48.

biztosítani szeretné azt, hogy az operatív programok a meglévő pénzügyi eszközök keretén belül az uniós politikák egyszerűsítésére, hatékonyságára és koordinációjára összpontosítsanak;

| 49. | ösztönzi, hogy az EIDHR-en belül, valamint a jogállamiság, a konfliktuskezelés és -megelőzés, a civil társadalommal folytatott együttműködés és az új technológiák szerepének erősítésével kapcsolatos munkájában mozdítsák elő a kultúra szerepét a szólásszabadság, a demokratikus részvétel és az emberi jogok terén; |
| --- | --- |

49.

ösztönzi, hogy az EIDHR-en belül, valamint a jogállamiság, a konfliktuskezelés és -megelőzés, a civil társadalommal folytatott együttműködés és az új technológiák szerepének erősítésével kapcsolatos munkájában mozdítsák elő a kultúra szerepét a szólásszabadság, a demokratikus részvétel és az emberi jogok terén;

| 50. | elismeri, hogy minden emberi jogot tiszteletben kell tartani, ahogyan azt az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányában, illetve az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglaltak megállapítják, és ezért elismeri a kulturális jogok, a sokféleség és az emberi jogok közötti kapcsolatot, és tiltakozik az ellen, hogy kulturális érvekkel indokolják az emberi jogok megsértését; |
| --- | --- |

50.

elismeri, hogy minden emberi jogot tiszteletben kell tartani, ahogyan azt az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmányában, illetve az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglaltak megállapítják, és ezért elismeri a kulturális jogok, a sokféleség és az emberi jogok közötti kapcsolatot, és tiltakozik az ellen, hogy kulturális érvekkel indokolják az emberi jogok megsértését;

| 51. | javasolja, hogy az emberi jogokról szóló éves jelentésben szerepeljen egy kulturális fejezet, továbbá hogy az interparlamentáris küldöttségek munkája során biztosítsák a kultúra általános érvényesítését; |
| --- | --- |

51.

javasolja, hogy az emberi jogokról szóló éves jelentésben szerepeljen egy kulturális fejezet, továbbá hogy az interparlamentáris küldöttségek munkája során biztosítsák a kultúra általános érvényesítését;

| 52. | szorgalmazza, hogy a kulturális tevékenységek kialakításával ne lehessen érvelni a kulturális szakmabeliek az EU és a harmadik országok között történő szabad mozgásának korlátozása mellett; |
| --- | --- |

52.

szorgalmazza, hogy a kulturális tevékenységek kialakításával ne lehessen érvelni a kulturális szakmabeliek az EU és a harmadik országok között történő szabad mozgásának korlátozása mellett;

| 53. | a további kapcsolatok kialakításának kiindulópontjaként a kulturális kapcsolatok kialakítását ösztönzi olyan országokkal, amelyekkel nincs életben egyéb együttműködés; |
| --- | --- |

53.

a további kapcsolatok kialakításának kiindulópontjaként a kulturális kapcsolatok kialakítását ösztönzi olyan országokkal, amelyekkel nincs életben egyéb együttműködés;

*

* *

| 54. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

54.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 201., 2010.8.3., 30. o.

(2)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(3)  HL L 288., 2009.11.4., 10. o.

(4)  HL L 412., 2006.12.30., 44. o.

(5)  HL C 81. E, 2011.3.15., 16. o.

(6)  HL C 325., 2010.12.2., 1. o.

(7)  HL C 320., 2008.12.16., 10. o.

(8)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

(9)  HL L 209., 2005.8.11., 27. o.

(10)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

(11)  Az Európai Bizottság oktatási és kulturális főigazgatósága, 2009. március.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/142 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/142

---

2011. május 12., csütörtökA kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadítása

P7_TA(2011)0240

Az Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a kulturális és kreatív iparágakban rejlő potenciál felszabadításáról (2010/2156(INI))

2012/C 377 E/19

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetének (UNESCO) a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-i egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetének (UNESCO) a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-i egyezményére,

| — | tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény megkötéséről szóló, 2006. május 18-i 2006/515/EK tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény megkötéséről szóló, 2006. május 18-i 2006/515/EK tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a Kultúra program (2007–2013) létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1855/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kultúra program (2007–2013) létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1855/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel az európai audiovizuális ágazatot támogató program végrehajtásáról (MEDIA 2007) szóló, 2006. november 15-i 1718/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai audiovizuális ágazatot támogató program végrehajtásáról (MEDIA 2007) szóló, 2006. november 15-i 1718/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, a kreatív online tartalom belső piaci helyzetéről szóló, 2008. január 3-i bizottsági közleményre (COM(2007)0836), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, a kreatív online tartalom belső piaci helyzetéről szóló, 2008. január 3-i bizottsági közleményre (COM(2007)0836),

| — | tekintettel az „Europeana: a fejlesztés következő szakasza” című, 2010. május 5-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Europeana: a fejlesztés következő szakasza” című, 2010. május 5-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az „Európai kulturális program a globalizálódó világban” című, 2008. április 10-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai kulturális program a globalizálódó világban” című, 2008. április 10-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel 2008. április 10-i állásfoglalására a kulturális iparágakról Európában (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2008. április 10-i állásfoglalására a kulturális iparágakról Európában (8),

| — | tekintettel a művészek társadalmi megítéléséről szóló, 2007. június 7-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a művészek társadalmi megítéléséről szóló, 2007. június 7-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a kreativitás és az innováció tekintetében a kultúráról mint katalizátorról szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kreativitás és az innováció tekintetében a kultúráról mint katalizátorról szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (10),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című, 2010. június 30-i bizottsági közleményre (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című, 2010. június 30-i bizottsági közleményre (COM(2010)0352),

| — | tekintettel a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az európai digitális menetrend” című, 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245/2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az európai digitális menetrend” című, 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245/2),

| — | tekintettel a „Szerzői jog a tudásalapú gazdaságban” című, 2009. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2009)0532), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szerzői jog a tudásalapú gazdaságban” című, 2009. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2009)0532),

| — | tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló, 2010. április 27-i bizottsági zöld könyvre (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló, 2010. április 27-i bizottsági zöld könyvre (COM(2010)0183),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A7-0143/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A7-0143/2011),

| A. | mivel a kulturális és kreatív iparágak (KKI) kettős természetűek, egyrészt gazdasági jellegűek, mivel a foglalkoztatáson, a gazdasági növekedésen és a jólét-teremtésen keresztül hozzájárulnak a gazdasági fejlődéshez, másrészt pedig kultúrális jellegűek, minthogy olyan tevékenységeket látnak el, amelyek hozzájárulnak az egyének társadalmi és kultúrális integrációjához, valamint részt vállalnak az értékek és kulturális identitások előmozdításában és az európai kulturális örökség fejlesztésében, |
| --- | --- |

A.

mivel a kulturális és kreatív iparágak (KKI) kettős természetűek, egyrészt gazdasági jellegűek, mivel a foglalkoztatáson, a gazdasági növekedésen és a jólét-teremtésen keresztül hozzájárulnak a gazdasági fejlődéshez, másrészt pedig kultúrális jellegűek, minthogy olyan tevékenységeket látnak el, amelyek hozzájárulnak az egyének társadalmi és kultúrális integrációjához, valamint részt vállalnak az értékek és kulturális identitások előmozdításában és az európai kulturális örökség fejlesztésében,

| B. | mivel ez a kettős természet megkülönbözteti ezen iparágakat más iparágaktól, alapvető fontosságú azt figyelembe venni a politikák és a különleges intézkedések végrehajtása során, |
| --- | --- |

B.

mivel ez a kettős természet megkülönbözteti ezen iparágakat más iparágaktól, alapvető fontosságú azt figyelembe venni a politikák és a különleges intézkedések végrehajtása során,

| C. | mivel ezt a sajátos jelleget az Európai Unió a nemzetközi színtéren is elismeri és előmozdítja azzal, hogy a kulturális együttműködése megőrzésére irányuló politikát képviselt a WTO-ban, valamint megerősítette az UNESCO-egyezményt, |
| --- | --- |

C.

mivel ezt a sajátos jelleget az Európai Unió a nemzetközi színtéren is elismeri és előmozdítja azzal, hogy a kulturális együttműködése megőrzésére irányuló politikát képviselt a WTO-ban, valamint megerősítette az UNESCO-egyezményt,

| D. | mivel az általános egyezmény a szolgáltatások kereskedelméről (GATS) biztosítja a kulturális sokszínűség megőrzésére irányuló politikák végrehajtásának jogát, amit az EU és a tagállamok módszeresen alkalmaznak, |
| --- | --- |

D.

mivel az általános egyezmény a szolgáltatások kereskedelméről (GATS) biztosítja a kulturális sokszínűség megőrzésére irányuló politikák végrehajtásának jogát, amit az EU és a tagállamok módszeresen alkalmaznak,

| E. | mivel az EUMSz. 167. cikke (4) bekezdésének megfelelően a kultúrát be kell illeszteni a többi belső, illetve külső uniós politikába, és a jelenlegi globalizációs környezetben ebből a szempontból különös figyelmet kell fordítani a kulturális kifejezések sokszínűségének védelmére és előmozdítására, |
| --- | --- |

E.

mivel az EUMSz. 167. cikke (4) bekezdésének megfelelően a kultúrát be kell illeszteni a többi belső, illetve külső uniós politikába, és a jelenlegi globalizációs környezetben ebből a szempontból különös figyelmet kell fordítani a kulturális kifejezések sokszínűségének védelmére és előmozdítására,

| F. | mivel az UNESCO-egyezmény elismeri, hogy a kulturális és kreatív iparágak fontos szerepet játszanak a rendkívül változatos kulturális javak és szolgáltatások előállításában, terjesztésében és az azokhoz való hozzáférés biztosításában, valamint ösztönzi a nemzetközi együttműködést, |
| --- | --- |

F.

mivel az UNESCO-egyezmény elismeri, hogy a kulturális és kreatív iparágak fontos szerepet játszanak a rendkívül változatos kulturális javak és szolgáltatások előállításában, terjesztésében és az azokhoz való hozzáférés biztosításában, valamint ösztönzi a nemzetközi együttműködést,

| G. | mivel a tagállamoknak támogatniuk kell – a kulturális és tájképi örökség védelme és elmélyítése tekintetében alapvető fontosságú – kultúrát és a kreativitást, amelyet meg kell védeni és meg kell őrizni az identitástudat kialakulásának elősegítése, valamint a polgárok kulturális tudatosságának növelése érdekében, |
| --- | --- |

G.

mivel a tagállamoknak támogatniuk kell – a kulturális és tájképi örökség védelme és elmélyítése tekintetében alapvető fontosságú – kultúrát és a kreativitást, amelyet meg kell védeni és meg kell őrizni az identitástudat kialakulásának elősegítése, valamint a polgárok kulturális tudatosságának növelése érdekében,

| H. | mivel az EU-ban a kulturális és kreatív iparágak fontos szerepet játszanak a kulturális és nyelvi sokféleség, a pluralizmus, valamint a társadalmi és területi kohézió fejlesztésében, csakúgy, mint a kultúrához való hozzáférés demokratizálásában, valamint a kultúrák közötti párbeszéd Unió-szerte történő előmozdításában, |
| --- | --- |

H.

mivel az EU-ban a kulturális és kreatív iparágak fontos szerepet játszanak a kulturális és nyelvi sokféleség, a pluralizmus, valamint a társadalmi és területi kohézió fejlesztésében, csakúgy, mint a kultúrához való hozzáférés demokratizálásában, valamint a kultúrák közötti párbeszéd Unió-szerte történő előmozdításában,

| I. | mivel Európa kulturális sokszínűsége, és különösen a nyelvekben és regionális kultúrákban gazdag öröksége nélkülözhetetlen alapanyagot jelent a kulturális és kreatív iparágak számára, |
| --- | --- |

I.

mivel Európa kulturális sokszínűsége, és különösen a nyelvekben és regionális kultúrákban gazdag öröksége nélkülözhetetlen alapanyagot jelent a kulturális és kreatív iparágak számára,

| J. | mivel a kreatívtartalom-szolgáltató iparban az egységes piac létrehozásáról folytatott vitában különleges figyelmet kell fordítani a kulturális és nyelvi sajátosságokra, |
| --- | --- |

J.

mivel a kreatívtartalom-szolgáltató iparban az egységes piac létrehozásáról folytatott vitában különleges figyelmet kell fordítani a kulturális és nyelvi sajátosságokra,

| K. | mivel a kulturális és kreatív iparágak a művészeti, műszaki és ügyviteli innováció laboratóriumai, mivel lehetővé teszik, hogy az alkotások és a művészek európai és nemzetközi szinten szélesebb körben mozogjanak, |
| --- | --- |

K.

mivel a kulturális és kreatív iparágak a művészeti, műszaki és ügyviteli innováció laboratóriumai, mivel lehetővé teszik, hogy az alkotások és a művészek európai és nemzetközi szinten szélesebb körben mozogjanak,

| L. | mivel a kulturális és kreatív iparágak területe bővült és biztosított a láthatóságuk az Európai Parlament és az Európa Tanács által fenntartott különféle kezdeményezések – mint például az Európa-díj, a LUX-díj és a kulturális útvonalak – révén, |
| --- | --- |

L.

mivel a kulturális és kreatív iparágak területe bővült és biztosított a láthatóságuk az Európai Parlament és az Európa Tanács által fenntartott különféle kezdeményezések – mint például az Európa-díj, a LUX-díj és a kulturális útvonalak – révén,

| M. | mivel a kreatív és kulturális iparágaknak a kortárs kreativitás és a korábbi tapasztalatok összeolvasztása révén szerepük van a különleges, felbecsülthetetlen és egyedi készségek és képességek megőrzésében; mivel – különösen a divathoz, az óragyártáshoz és az ékszerészethez hasonló ágazatokban – a kézművesek és a kreatív emberek manuális készségei és tapasztalata képezik az ezen ágazatbeli európai iparágak jó hírnevének és világsikerének alapját, |
| --- | --- |

M.

mivel a kreatív és kulturális iparágaknak a kortárs kreativitás és a korábbi tapasztalatok összeolvasztása révén szerepük van a különleges, felbecsülthetetlen és egyedi készségek és képességek megőrzésében; mivel – különösen a divathoz, az óragyártáshoz és az ékszerészethez hasonló ágazatokban – a kézművesek és a kreatív emberek manuális készségei és tapasztalata képezik az ezen ágazatbeli európai iparágak jó hírnevének és világsikerének alapját,

| N. | mivel a művészek uniós szinten jelenleg nem rendelkeznek olyan jogállással, amely figyelembe veszi tevékenységeik és karrierjük sajátosságát, különösen a mobilitás, a munkafeltételek és szociális védelem területén, |
| --- | --- |

N.

mivel a művészek uniós szinten jelenleg nem rendelkeznek olyan jogállással, amely figyelembe veszi tevékenységeik és karrierjük sajátosságát, különösen a mobilitás, a munkafeltételek és szociális védelem területén,

| O. | mivel a kulturális és kreatív iparágak, amelyek 5 millió munkahelyet biztosítanak és az EU GDP-jének 2,6 százalékát adják, az új munkahelyek teremtése, a világszintű értékláncokon belül játszott alapvető szerepük, valamint az innováció serkentése révén az EU-n belüli növekedés egyik legfőbb előmozdítói, a társadalmi kohézióhoz hozzájáruló elemetértéktöbbletet teremtve, és hatékony eszközként szolgálva a jelenlegi recesszió elleni küzdelemben, |
| --- | --- |

O.

mivel a kulturális és kreatív iparágak, amelyek 5 millió munkahelyet biztosítanak és az EU GDP-jének 2,6 százalékát adják, az új munkahelyek teremtése, a világszintű értékláncokon belül játszott alapvető szerepük, valamint az innováció serkentése révén az EU-n belüli növekedés egyik legfőbb előmozdítói, a társadalmi kohézióhoz hozzájáruló elemetértéktöbbletet teremtve, és hatékony eszközként szolgálva a jelenlegi recesszió elleni küzdelemben,

| P. | mivel a kulturális és kreatív iparágak hatással vannak csaknem minden más gazdasági ágazatra, amelyek számára – különösen az információs és kommunikációs technológiákat (ikt) illetően – a versenyképesség tekintetében meghatározó innovációs tényezőkkel szolgálnak, |
| --- | --- |

P.

mivel a kulturális és kreatív iparágak hatással vannak csaknem minden más gazdasági ágazatra, amelyek számára – különösen az információs és kommunikációs technológiákat (ikt) illetően – a versenyképesség tekintetében meghatározó innovációs tényezőkkel szolgálnak,

| Q. | mivel ezen iparágak a gazdaság motorját alkotják a digitális korszakban, jelentős mértékben hozzájárulva az innovációhoz és az új információs és kommunikációs technológiák fellendüléséhez, és mivel hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához, |
| --- | --- |

Q.

mivel ezen iparágak a gazdaság motorját alkotják a digitális korszakban, jelentős mértékben hozzájárulva az innovációhoz és az új információs és kommunikációs technológiák fellendüléséhez, és mivel hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához,

| R. | mivel a kreatív és kulturális iparágak javakat állíthatnak elő és munkahelyeket teremthetnek, feltéve, ha a nemzetközi versenyre vonatkozó európai stratégia keretében anyagi eszközöket biztosítunk számukra ahhoz, hogy versenyben legyenek az Európai Unión kívüli országok kulturális és kreatív iparágaival, |
| --- | --- |

R.

mivel a kreatív és kulturális iparágak javakat állíthatnak elő és munkahelyeket teremthetnek, feltéve, ha a nemzetközi versenyre vonatkozó európai stratégia keretében anyagi eszközöket biztosítunk számukra ahhoz, hogy versenyben legyenek az Európai Unión kívüli országok kulturális és kreatív iparágaival,

| S. | mivel a kreatív és kulturális iparágakban dolgozók közül némelyek önálló vállalkozók, |
| --- | --- |

S.

mivel a kreatív és kulturális iparágakban dolgozók közül némelyek önálló vállalkozók,

| T. | mivel a kulturális és kreatív iparágak növekvő piacot és olyan területet képeznek az Európai Unióban, ahol az EU-nak megvan a lehetősége arra, hogy globális piacvezetővé váljon, |
| --- | --- |

T.

mivel a kulturális és kreatív iparágak növekvő piacot és olyan területet képeznek az Európai Unióban, ahol az EU-nak megvan a lehetősége arra, hogy globális piacvezetővé váljon,

| U. | mivel a kulturális és kreatív javak és szolgáltatások kereskedelmének fejlesztése a kultúra, a fejlődés és a demokrácia fontos pillérét jelenti, |
| --- | --- |

U.

mivel a kulturális és kreatív javak és szolgáltatások kereskedelmének fejlesztése a kultúra, a fejlődés és a demokrácia fontos pillérét jelenti,

| V. | mivel a kreativitás a meglévő ismeretekhez, művekhez és kreatív tartalmakhoz való hozzáféréstől függ, |
| --- | --- |

V.

mivel a kreativitás a meglévő ismeretekhez, művekhez és kreatív tartalmakhoz való hozzáféréstől függ,

| W. | mivel a kulturális tartalmak rendkívül fontos szerepet játszanak a digitális gazdaságban, és mivel Európa digitális növekedése a jövőben a minőségi és változatos kulturális tartalomkínálattól függ majd, |
| --- | --- |

W.

mivel a kulturális tartalmak rendkívül fontos szerepet játszanak a digitális gazdaságban, és mivel Európa digitális növekedése a jövőben a minőségi és változatos kulturális tartalomkínálattól függ majd,

| X. | mivel a digitális korszak új perspektívákat nyit ezen iparágak számára olyan új gazdasági modellek bevezetése révén, melyek lehetővé teszik, hogy a fogyasztók változatos és minőségi kínálathoz juthassanak, |
| --- | --- |

X.

mivel a digitális korszak új perspektívákat nyit ezen iparágak számára olyan új gazdasági modellek bevezetése révén, melyek lehetővé teszik, hogy a fogyasztók változatos és minőségi kínálathoz juthassanak,

| Y. | mivel a tartalomszolgáltató ipar jelentős erőfeszítéseket tesz a kulturális online tartalmak jogszerű kinálatának kialakítása érdekében, és minden érdekelt félnek össze kellene fognia, hogy fokozzák az online tartalmak tekintetében már meglévő jogszerű kínálattal kapcsolatos tájékozottságot, |
| --- | --- |

Y.

mivel a tartalomszolgáltató ipar jelentős erőfeszítéseket tesz a kulturális online tartalmak jogszerű kinálatának kialakítása érdekében, és minden érdekelt félnek össze kellene fognia, hogy fokozzák az online tartalmak tekintetében már meglévő jogszerű kínálattal kapcsolatos tájékozottságot,

| Z. | mivel a hírlapok és a folyóiratok a kulturális iparágak, valamint a plurális és sokszínű európai médiapaletta részét képezik, |
| --- | --- |

Z.

mivel a hírlapok és a folyóiratok a kulturális iparágak, valamint a plurális és sokszínű európai médiapaletta részét képezik,

| AA. | mivel a digitális korszak kihívásokat állít ezen iparágak hagyományos ágazatainak fenntarthatósága elé, beleértve a könyvkiadást, a könyvértékesítést és a nyomtatott sajtót, |
| --- | --- |

AA.

mivel a digitális korszak kihívásokat állít ezen iparágak hagyományos ágazatainak fenntarthatósága elé, beleértve a könyvkiadást, a könyvértékesítést és a nyomtatott sajtót,

| AB. | mivel Európa kulturális és kreatív ágazatainak felvirágoztatása a szellemi tulajdonjogok védelmére vonatkozó korszerű, hozzáférhető és jogilag biztos rendszert tesz szükségessé, |
| --- | --- |

AB.

mivel Európa kulturális és kreatív ágazatainak felvirágoztatása a szellemi tulajdonjogok védelmére vonatkozó korszerű, hozzáférhető és jogilag biztos rendszert tesz szükségessé,

| AC. | mivel alapvető fontosságú az állampolgárok művészeti és kulturális oktatásának biztosítása és az alkotás tiszteletben tartása a kreativitás, illetve a művészeti, a kulturális, a kulturális örökségre és az Unió kulturális sokféleségére vonatkozó ismeretek fejlesztése érdekében, és mivel az oktatásnak a digitális jogokkal kapcsolatos ismeretek mellett a kötelezettségekre is ki kell terjednie, a szellemi tulajdonjogokkal védett művek jobb megértésének és tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében, |
| --- | --- |

AC.

mivel alapvető fontosságú az állampolgárok művészeti és kulturális oktatásának biztosítása és az alkotás tiszteletben tartása a kreativitás, illetve a művészeti, a kulturális, a kulturális örökségre és az Unió kulturális sokféleségére vonatkozó ismeretek fejlesztése érdekében, és mivel az oktatásnak a digitális jogokkal kapcsolatos ismeretek mellett a kötelezettségekre is ki kell terjednie, a szellemi tulajdonjogokkal védett művek jobb megértésének és tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében,

| AD. | mivel az információs és kommunikációs technológiák technológiai fejlődése egyáltalán nem változtat a szellemi tulajdonjogok védelmének alapvető szükségességén, |
| --- | --- |

AD.

mivel az információs és kommunikációs technológiák technológiai fejlődése egyáltalán nem változtat a szellemi tulajdonjogok védelmének alapvető szükségességén,

| AE. | mivel a rendelkezésre álló új lehetőségek teljes mértékű kihasználása érdekében az e jogokat védő meglévő jogi keret megfelelőbb mértékű betartására és különböző reformokra van szükség, többek között a kulturális iparágakban alkalmazott engedélyezési eljárások egyszerűsítésének terén, ugyanakkor szavatolni kell a jogok védelmének mind az alkotók, mind a fogyasztók érdekeit figyelembe vevő, megfelelően kiegyensúlyozott rendszerét, |
| --- | --- |

AE.

mivel a rendelkezésre álló új lehetőségek teljes mértékű kihasználása érdekében az e jogokat védő meglévő jogi keret megfelelőbb mértékű betartására és különböző reformokra van szükség, többek között a kulturális iparágakban alkalmazott engedélyezési eljárások egyszerűsítésének terén, ugyanakkor szavatolni kell a jogok védelmének mind az alkotók, mind a fogyasztók érdekeit figyelembe vevő, megfelelően kiegyensúlyozott rendszerét,

| AF. | mivel egy modern uniós védjegyrendszer elengedhetetlen az európai társaságok tervezésbe, alkotásba és innovációba történt befektetései által képviselt értékek védelme érdekében, |
| --- | --- |

AF.

mivel egy modern uniós védjegyrendszer elengedhetetlen az európai társaságok tervezésbe, alkotásba és innovációba történt befektetései által képviselt értékek védelme érdekében,

| AG. | mivel stratégiai beruházásokat kell garantálni a kulturális és kreatív iparágak részére, többek között a sajátosságaikhoz és igényeikhez igazított finanszírozásokhoz való hozzáféréssel, annak érdekében, hogy teljes mértékben serkenteni tudják az európai gazdaságot, |
| --- | --- |

AG.

mivel stratégiai beruházásokat kell garantálni a kulturális és kreatív iparágak részére, többek között a sajátosságaikhoz és igényeikhez igazított finanszírozásokhoz való hozzáféréssel, annak érdekében, hogy teljes mértékben serkenteni tudják az európai gazdaságot,

| AH. | mivel a kulturális és kreatív iparágak jelentős szerepet játszanak a helyi és regionális szintű kreativitási központok fejlesztésében, amelyek vonzóbbá tehetik a régiókat, lehetővé teszik a helyi és a regionális gazdaság szövetébe beágyazódó vállalkozások és munkahelyek létrehozását és fejlesztését, növelik a régiók turisztikai vonzerejét, elősegítik az új vállalkozások letelepedését és növelik e területek kisugárzását, valamint a számos közvetítőnek, például a helyi és regionális hatóságoknak köszönhetően előmozdítják a kulturális és művészeti ágazatot, valamint az európai kulturális örökség megőrzését, ösztönzését és értékre emelését, |
| --- | --- |

AH.

mivel a kulturális és kreatív iparágak jelentős szerepet játszanak a helyi és regionális szintű kreativitási központok fejlesztésében, amelyek vonzóbbá tehetik a régiókat, lehetővé teszik a helyi és a regionális gazdaság szövetébe beágyazódó vállalkozások és munkahelyek létrehozását és fejlesztését, növelik a régiók turisztikai vonzerejét, elősegítik az új vállalkozások letelepedését és növelik e területek kisugárzását, valamint a számos közvetítőnek, például a helyi és regionális hatóságoknak köszönhetően előmozdítják a kulturális és művészeti ágazatot, valamint az európai kulturális örökség megőrzését, ösztönzését és értékre emelését,

| AI. | mivel az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközt (ENPI) és annak regionális cselekvési tervét a 2011–2013-as időszakra vonatkozóan jóváhagyták és finanszírozásban részesítették, |
| --- | --- |

AI.

mivel az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközt (ENPI) és annak regionális cselekvési tervét a 2011–2013-as időszakra vonatkozóan jóváhagyták és finanszírozásban részesítették,

| AJ. | mivel fokozni kell a kreatív iparágak európai szövetségének (ECIA) szerepét, |
| --- | --- |

AJ.

mivel fokozni kell a kreatív iparágak európai szövetségének (ECIA) szerepét,

A kulturális és kreatív iparágak ösztönző szerepe az Európai Unióban

| 1. | kiemeli, hogy ágazatonként azonosítva, meghatározva és leírva elemezni kell a kulturális és kreatív iparágakat és tevékenységeiknek az európai gazdaságra gyakorolt hatásait, azzal a céllal, hogy hangsúlyt kapjanak a sajátosságaik, jobban meg lehessen érteni célkitűzéseiket és nehézségeiket, valamint hogy hatékonyabb intézkedéseket lehessen életbe léptetni; |
| --- | --- |

1.

kiemeli, hogy ágazatonként azonosítva, meghatározva és leírva elemezni kell a kulturális és kreatív iparágakat és tevékenységeiknek az európai gazdaságra gyakorolt hatásait, azzal a céllal, hogy hangsúlyt kapjanak a sajátosságaik, jobban meg lehessen érteni célkitűzéseiket és nehézségeiket, valamint hogy hatékonyabb intézkedéseket lehessen életbe léptetni;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy a hosszú távú növekedésre és a nemzetközi szintű versenyképességre gyakorolt hatásuk mélyreható elemzése, valamint az ágazat sajátosságait illetően a jobb elismerés előmozdítása érdekében folytassa a KKI megfelelőbb meghatározása terén tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy a hosszú távú növekedésre és a nemzetközi szintű versenyképességre gyakorolt hatásuk mélyreható elemzése, valamint az ágazat sajátosságait illetően a jobb elismerés előmozdítása érdekében folytassa a KKI megfelelőbb meghatározása terén tett erőfeszítéseit;

| 3. | felkéri a tagállamokat, hogy vállaljanak erőteljes kötelezettséget saját kulturális örökségük megőrzésére és támogatására, elismerve, hogy a kulturális és kreatív iparágak fejlődésének feltételét olyan kettős gazdaság képezi, amelyben az állami és magánbefektetések együttesen léteznek; |
| --- | --- |

3.

felkéri a tagállamokat, hogy vállaljanak erőteljes kötelezettséget saját kulturális örökségük megőrzésére és támogatására, elismerve, hogy a kulturális és kreatív iparágak fejlődésének feltételét olyan kettős gazdaság képezi, amelyben az állami és magánbefektetések együttesen léteznek;

| 4. | úgy véli, hogy a kulturális és kreatív iparágaknak egy olyan új európai szakpolitikai napirend központi elemét kellene képezniük, amely igazodik az ágazat gazdasági szükségleteihez és tekintetbe veszi a digitális változásokat, valamint hogy a jövőbeli kulturális programnak pragmatikusabb és átfogóbb megközelítést alkalmazva tükröznie kellene a digitális kor kulturális és kreatív ágazatának szükségleteit; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a kulturális és kreatív iparágaknak egy olyan új európai szakpolitikai napirend központi elemét kellene képezniük, amely igazodik az ágazat gazdasági szükségleteihez és tekintetbe veszi a digitális változásokat, valamint hogy a jövőbeli kulturális programnak pragmatikusabb és átfogóbb megközelítést alkalmazva tükröznie kellene a digitális kor kulturális és kreatív ágazatának szükségleteit;

| 5. | elismeri, hogy a kulturális és kreatív iparágak jelentős szinergiateremtő erővel rendelkeznek, minthogy a gazdaság számos más ágazatában a gazdasági és társadalmi innováció legfőbb mozgatórugóját képezik; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy a kulturális és kreatív iparágak jelentős szinergiateremtő erővel rendelkeznek, minthogy a gazdaság számos más ágazatában a gazdasági és társadalmi innováció legfőbb mozgatórugóját képezik;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a kulturális és kreatív ágazat fejlődésének támogatására, előmozdítására és elősegítésére irányuló erőfeszítéseit azáltal, hogy előmozdítja a tagállamok és az uniós intézmények közötti együttműködés kidolgozottabb rendszerét, amely a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjén alapul; javasolja, hogy a Bizottság vonja be a helyi és regionális hatóságokat a zöld könyv nyomon követési folyamatába a szubszidiaritás elvével összhangban; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a kulturális és kreatív ágazat fejlődésének támogatására, előmozdítására és elősegítésére irányuló erőfeszítéseit azáltal, hogy előmozdítja a tagállamok és az uniós intézmények közötti együttműködés kidolgozottabb rendszerét, amely a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjén alapul; javasolja, hogy a Bizottság vonja be a helyi és regionális hatóságokat a zöld könyv nyomon követési folyamatába a szubszidiaritás elvével összhangban;

| 7. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki fehér könyvet, tekintettel a kulturális és kreatív iparágak egyre fokozódó jelentőségére, valamint azon célkitűzésre, melynek értelmében meg kell erősíteni az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérése szempontjából e stratégiai jelentőségű területet; |
| --- | --- |

7.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki fehér könyvet, tekintettel a kulturális és kreatív iparágak egyre fokozódó jelentőségére, valamint azon célkitűzésre, melynek értelmében meg kell erősíteni az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérése szempontjából e stratégiai jelentőségű területet;

Oktatás, képzés és a tudatosság növelése

| 8. | arra ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy mozdítsák elő a művészeti és kulturális oktatást (különös figyelmet fordítva a kreativitásra) minden korosztályban, az általános iskolától a felsőfokú és/vagy szakképzésig, és feljesszék az alkotók vállalkozási képességeit, például az egész életen át tartó tanulás keretében, többek között azért, mert az ilyen irányú oktatás felhívja a figyelmet a kreativitásra, és az ikt helyes használatára, valamint a szellemi tulajdon tiszteletben tartására nevel; |
| --- | --- |

8.

arra ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy mozdítsák elő a művészeti és kulturális oktatást (különös figyelmet fordítva a kreativitásra) minden korosztályban, az általános iskolától a felsőfokú és/vagy szakképzésig, és feljesszék az alkotók vállalkozási képességeit, például az egész életen át tartó tanulás keretében, többek között azért, mert az ilyen irányú oktatás felhívja a figyelmet a kreativitásra, és az ikt helyes használatára, valamint a szellemi tulajdon tiszteletben tartására nevel;

| 9. | hangsúlyozza mind az elméleti, mind pedig a gyakorlati készségek bővítése érdekében a többek között a vállalkozásoknál vagy alkotóműhelyekben az egyrészről a civilizáció és a technika történetének elméleti ismereteit, másrészről pedig az alkalmazott művészet és a kulturális javak kezelését ötvöző képzés előnyeit; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza mind az elméleti, mind pedig a gyakorlati készségek bővítése érdekében a többek között a vállalkozásoknál vagy alkotóműhelyekben az egyrészről a civilizáció és a technika történetének elméleti ismereteit, másrészről pedig az alkalmazott művészet és a kulturális javak kezelését ötvöző képzés előnyeit;

| 10. | hangsúlyozza az olyan oktatási programok jelentőségét, amelyek a szakképzésre, az ötletkidolgozásra és elbeszélésre, elektronikus, műszaki, vállalkozói és marketing-képességek kialakítására összpontosítanak, ideértve a szociális hálózatok és a munkavállalói szakismeretek használatát; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza az olyan oktatási programok jelentőségét, amelyek a szakképzésre, az ötletkidolgozásra és elbeszélésre, elektronikus, műszaki, vállalkozói és marketing-képességek kialakítására összpontosítanak, ideértve a szociális hálózatok és a munkavállalói szakismeretek használatát;

| 11. | hangsúlyozza, hogy szoros együttműködés és párbeszéd alakulhat ki a kulturális és kreatív iparágak, az egyetemek, a kutatóközpontok, a művészeti iskolák és a művészeti létesítmények között, közös képzési programok és az egész életen át tartó tanulás modelljébe illeszkedő lehetőségek biztosítása tekintetében; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy szoros együttműködés és párbeszéd alakulhat ki a kulturális és kreatív iparágak, az egyetemek, a kutatóközpontok, a művészeti iskolák és a művészeti létesítmények között, közös képzési programok és az egész életen át tartó tanulás modelljébe illeszkedő lehetőségek biztosítása tekintetében;

| 12. | emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul el kell ismerni európai szinten a szakmai képesítéseket a kulturális és a kreatív iparágak területén, elő kell mozdítani a diákok és tanárok mobilitását, illetve tovább kell fejleszteni a művészek és alkotók számára a képzés és munka területén biztosított gyakorlatokat; |
| --- | --- |

12.

emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul el kell ismerni európai szinten a szakmai képesítéseket a kulturális és a kreatív iparágak területén, elő kell mozdítani a diákok és tanárok mobilitását, illetve tovább kell fejleszteni a művészek és alkotók számára a képzés és munka területén biztosított gyakorlatokat;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy kérje meg a tagállamokat, hogy egészítsék ki a szakképesítések és képzések kölcsönös elismerési rendszerét a kulturális és kreatív iparágak által megkövetelt új kompetenciák területén is; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy kérje meg a tagállamokat, hogy egészítsék ki a szakképesítések és képzések kölcsönös elismerési rendszerét a kulturális és kreatív iparágak által megkövetelt új kompetenciák területén is;

| 14. | kéri a Bizottságot, hogy segítse elő a kulturális és kreatív iparágak, valamint az oktatási, képzési és továbbképzési ágazat közötti közös kutatásokat és partnerségi programokat, ezáltal biztosítva a polgárok számára a kreatív és interkulturális készségek elsajátítását, az új kreatív technikák és eszközök oktatáson belüli felhasználásának megkönnyítését, az egész életen át tartó oktatás és képzés megerősítését – többek között az Európai Szociális Alap segítségével – tekintettel arra, hogy ez a terület jelentős technológiai változáson megy keresztül, valamint – fordítva – ösztönözze a kutatáson és oktatáson keresztül a kulturális és kreatív iparágak megújítását; |
| --- | --- |

14.

kéri a Bizottságot, hogy segítse elő a kulturális és kreatív iparágak, valamint az oktatási, képzési és továbbképzési ágazat közötti közös kutatásokat és partnerségi programokat, ezáltal biztosítva a polgárok számára a kreatív és interkulturális készségek elsajátítását, az új kreatív technikák és eszközök oktatáson belüli felhasználásának megkönnyítését, az egész életen át tartó oktatás és képzés megerősítését – többek között az Európai Szociális Alap segítségével – tekintettel arra, hogy ez a terület jelentős technológiai változáson megy keresztül, valamint – fordítva – ösztönözze a kutatáson és oktatáson keresztül a kulturális és kreatív iparágak megújítását;

| 15. | kéri a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az irányítással, üzlettel és vállalkozással kapcsolatos képzések rendelkezésre állását, amely képzések kifejezetten a kulturális és kreatív iparágak szakembereire irányulnak annak érdekében, hogy biztosítsák számukra a folyamatosan alakuló társadalmi-gazdasági környezetben szükséges kommunikációs és vállalkozási képességeket; rámutat a Média program által az audiovizuális területen létrehozott pozitív képzési és irányítási tapasztalatra, és reméli, hogy a Kultúra program is hasonló eszközökkel fog rendelkezni; |
| --- | --- |

15.

kéri a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az irányítással, üzlettel és vállalkozással kapcsolatos képzések rendelkezésre állását, amely képzések kifejezetten a kulturális és kreatív iparágak szakembereire irányulnak annak érdekében, hogy biztosítsák számukra a folyamatosan alakuló társadalmi-gazdasági környezetben szükséges kommunikációs és vállalkozási képességeket; rámutat a Média program által az audiovizuális területen létrehozott pozitív képzési és irányítási tapasztalatra, és reméli, hogy a Kultúra program is hasonló eszközökkel fog rendelkezni;

| 16. | javasolja, hogy az Erasmus és az „Erasmus – Ifjú vállalkozók” program keretében hozzanak létre új kísérleti programokat az egyetemek, valamint a kreatív és kulturális iparágban tevékenykedő vállalkozások közötti nagyobb fokú együttműködés lehetővé tétele céljából; |
| --- | --- |

16.

javasolja, hogy az Erasmus és az „Erasmus – Ifjú vállalkozók” program keretében hozzanak létre új kísérleti programokat az egyetemek, valamint a kreatív és kulturális iparágban tevékenykedő vállalkozások közötti nagyobb fokú együttműködés lehetővé tétele céljából;

| 17. | hangsúlyozza a technikák és a szakértelem átadásának szükségességét és a tanítás hatékonyabbá tételének, illetve a kulturális és kreatív ágazatbeli szakképzési programok létrehozásának, a meglévő programok és tananyag jobb kihasználásának hasznosságát, multidiszciplináris oktatás biztosításával és támogatva az oktatási intézmények, a tanulók, a kulturális és kreatív ágazat szakemberei, a különböző nagyságú vállalkozások – az állami és a magánszektort is beleértve –, a kézművesek és a pénzügyi szervezetek közötti együttműködést és partnerséget; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza a technikák és a szakértelem átadásának szükségességét és a tanítás hatékonyabbá tételének, illetve a kulturális és kreatív ágazatbeli szakképzési programok létrehozásának, a meglévő programok és tananyag jobb kihasználásának hasznosságát, multidiszciplináris oktatás biztosításával és támogatva az oktatási intézmények, a tanulók, a kulturális és kreatív ágazat szakemberei, a különböző nagyságú vállalkozások – az állami és a magánszektort is beleértve –, a kézművesek és a pénzügyi szervezetek közötti együttműködést és partnerséget;

| 18. | elismeri a kulturális és kreatív iparágak az európai tartalmak kialakításának elősegítésében betöltött jelentőségét, ezáltal elősegítve a tagállamok kulturális közeledését és a polgárok közötti szorosabb kapcsolatot; |
| --- | --- |

18.

elismeri a kulturális és kreatív iparágak az európai tartalmak kialakításának elősegítésében betöltött jelentőségét, ezáltal elősegítve a tagállamok kulturális közeledését és a polgárok közötti szorosabb kapcsolatot;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a tanulás és a kultúrák közötti készségek segítik a polgárokat abban, hogy megértsék más kultúrákat, és ezáltal hozzájárulnak a társadalmi integrációhoz; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a tanulás és a kultúrák közötti készségek segítik a polgárokat abban, hogy megértsék más kultúrákat, és ezáltal hozzájárulnak a társadalmi integrációhoz;

Munkakörülmények és vállalkozói készség

| 20. | elismeri a kulturális és kreatív iparágak hatását, versenyképességét és jövőbeli potenciálját mint a fenntartható fejlődés egyik fontos motorját Európában, amely döntő szerepet játszhat az EU gazdasági fellendülésében; |
| --- | --- |

20.

elismeri a kulturális és kreatív iparágak hatását, versenyképességét és jövőbeli potenciálját mint a fenntartható fejlődés egyik fontos motorját Európában, amely döntő szerepet játszhat az EU gazdasági fellendülésében;

| 21. | felkéri a Bizottságot, hogy a kulturális és kreatív iparágakat az európai gazdaság termelékeny részeként ismerje el, mindenekelőtt tekintettel azon képességükre, hogy hozzájárulnak az egyéb ágazatok versenyképességének növeléséhez; |
| --- | --- |

21.

felkéri a Bizottságot, hogy a kulturális és kreatív iparágakat az európai gazdaság termelékeny részeként ismerje el, mindenekelőtt tekintettel azon képességükre, hogy hozzájárulnak az egyéb ágazatok versenyképességének növeléséhez;

| 22. | hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen az ezen iparágakon belüli munkakörülmények és gazdasági, társadalmi, jogi és adóügyi aspektusok átgondolása, különös tekintettel a kulturális és kreatív iparágak vállalkozási vetületére és a munkafeltételekre; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen az ezen iparágakon belüli munkakörülmények és gazdasági, társadalmi, jogi és adóügyi aspektusok átgondolása, különös tekintettel a kulturális és kreatív iparágak vállalkozási vetületére és a munkafeltételekre;

| 23. | ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a javadalmazás terén küzdeni kell a hátrányos megkülönböztetés ellen, valamint javítani kell a betöltött állás és a képesítés közötti megfelelőséget; |
| --- | --- |

23.

ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a javadalmazás terén küzdeni kell a hátrányos megkülönböztetés ellen, valamint javítani kell a betöltött állás és a képesítés közötti megfelelőséget;

| 24. | ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy elemezze a kulturális és kreatív iparágakban végzett tevékenységek által az európai gazdaságra gyakorolt hatásokat, és tegyen közzé a foglalkoztatás és az üzleti vagyon megteremtése területén a szektor egyes ágazatai teljesítményének értékelésére vonatkozó útmutatót; |
| --- | --- |

24.

ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy elemezze a kulturális és kreatív iparágakban végzett tevékenységek által az európai gazdaságra gyakorolt hatásokat, és tegyen közzé a foglalkoztatás és az üzleti vagyon megteremtése területén a szektor egyes ágazatai teljesítményének értékelésére vonatkozó útmutatót;

| 25. | hangsúlyozza, hogy helyi, regionális, nemzeti és európai szinten erőteljes kulturális és kreatív vállalkozói készséget kell kialakítani; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy helyi, regionális, nemzeti és európai szinten erőteljes kulturális és kreatív vállalkozói készséget kell kialakítani;

| 26. | hangsúlyozza, hogy optimális feltételeket kell teremteni ezen ágazat fiatal diplomásainak és szakembereinek foglalkoztatása érdekében és elő kell segíteni a vállalkozóvá válásra vonatkozó lehetőségeiket, valamint biztosítani kell számukra a kulturális és kreatív ágazat gazdasági, adóügyi, pénzügyi és technológiai sajátosságaira vonatkozó, valamint kommunikációs és marketing képzéseket, a szellemi tulajdonjogok megismerését, valamint a generációk közötti ismeretek továbbadását; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy optimális feltételeket kell teremteni ezen ágazat fiatal diplomásainak és szakembereinek foglalkoztatása érdekében és elő kell segíteni a vállalkozóvá válásra vonatkozó lehetőségeiket, valamint biztosítani kell számukra a kulturális és kreatív ágazat gazdasági, adóügyi, pénzügyi és technológiai sajátosságaira vonatkozó, valamint kommunikációs és marketing képzéseket, a szellemi tulajdonjogok megismerését, valamint a generációk közötti ismeretek továbbadását;

| 27. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy létesítsen egy többnyelvű platformot, ami lehetővé teszi a kulturális és kreatív ágazat szakemberei európai szintű hálózatának kialakítását, hogy ott kicserélhessék tapasztalataikat, bevált módszereiket és szakértelmüket, transznacionális és határokon átnyúló dimenzióval rendelkező közös vagy kísérleti projektek keretében együttműködhessenek egymással, illetve teljes körű tájékoztatást kapjanak a hatályos jogszabályokról (pl., szerzői jogi kérdések, szociális jogok) és a finanszírozási lehetőségekről; |
| --- | --- |

27.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy létesítsen egy többnyelvű platformot, ami lehetővé teszi a kulturális és kreatív ágazat szakemberei európai szintű hálózatának kialakítását, hogy ott kicserélhessék tapasztalataikat, bevált módszereiket és szakértelmüket, transznacionális és határokon átnyúló dimenzióval rendelkező közös vagy kísérleti projektek keretében együttműködhessenek egymással, illetve teljes körű tájékoztatást kapjanak a hatályos jogszabályokról (pl., szerzői jogi kérdések, szociális jogok) és a finanszírozási lehetőségekről;

| 28. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kulturális és kreatív iparágak körébe értsék bele a nonprofit szervezeteket, valamint a Parlament szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalásában meghatározott szociális gazdasági szereplőket, amelyek a kulturális és kreatív iparágak szempontjából releváns területeken tevékenykednek, ezzel lehetővé téve adókezvezmények alkalmazását, a hitelhez való kedvezőbb hozzáférést, valamint a munkaügyi védelmet; |
| --- | --- |

28.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kulturális és kreatív iparágak körébe értsék bele a nonprofit szervezeteket, valamint a Parlament szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalásában meghatározott szociális gazdasági szereplőket, amelyek a kulturális és kreatív iparágak szempontjából releváns területeken tevékenykednek, ezzel lehetővé téve adókezvezmények alkalmazását, a hitelhez való kedvezőbb hozzáférést, valamint a munkaügyi védelmet;

| 29. | kéri a Bizottságot, hogy tartsa tiszteletben és ismerje el a szolidáris kreatív gazdaság kialakításában szerepet vállaló kulturális szolgáltatók, non-profit szervezetek és magánkezdeményezések tevékenyégét; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák és állandósítsák a fiataloknak – jogállásuktól függetlenül (diák, ipari tanuló, gyakornok, álláskereső stb.) – és a legkiszolgáltatottabbaknak a kultúrához és a kreatív tartalmakhoz való hozzáférését elősegítő helyes gyakorlatokat, úgymint a kedvezményes díjakat, a kulturális csekkeket vagy az ingyenes kulturális tevékenységeket; |
| --- | --- |

29.

kéri a Bizottságot, hogy tartsa tiszteletben és ismerje el a szolidáris kreatív gazdaság kialakításában szerepet vállaló kulturális szolgáltatók, non-profit szervezetek és magánkezdeményezések tevékenyégét; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák és állandósítsák a fiataloknak – jogállásuktól függetlenül (diák, ipari tanuló, gyakornok, álláskereső stb.) – és a legkiszolgáltatottabbaknak a kultúrához és a kreatív tartalmakhoz való hozzáférését elősegítő helyes gyakorlatokat, úgymint a kedvezményes díjakat, a kulturális csekkeket vagy az ingyenes kulturális tevékenységeket;

A művészek jogállása

| 30. | újólag megerősíti, hogy alapvető fontosságú létrehozni az európai művész jogállását annak érdekében, hogy – az EU-n belüli mobilitás fokozása céljából – a művészekre kielégítő munkafeltételek, valamint az adórendszer, a munkajog, a szociális védelem és a szerzői jog területén megfelelő intézkedések vonatkozhassanak; |
| --- | --- |

30.

újólag megerősíti, hogy alapvető fontosságú létrehozni az európai művész jogállását annak érdekében, hogy – az EU-n belüli mobilitás fokozása céljából – a művészekre kielégítő munkafeltételek, valamint az adórendszer, a munkajog, a szociális védelem és a szerzői jog területén megfelelő intézkedések vonatkozhassanak;

| 31. | felkéri azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy kövessék a művészek szakmai jogállásának elismerésére vonatkozó UNESCO-ajánlást; |
| --- | --- |

31.

felkéri azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy kövessék a művészek szakmai jogállásának elismerésére vonatkozó UNESCO-ajánlást;

Művészeti szakmák

| 32. | emlékeztet arra, hogy a művészeti szakmák a kulturális örökségünk és a gazdaságunk egyik alappillérét alkotják, ezért megfelelő ismeret- és kompetenciaátadási módszerekkel biztosítani kell azok fennmaradását, ahogyan azt az Európai Parlamentnek „A kulturális iparágak Európában” című, 2008. április 10-i állásfoglalása hangsúlyozza; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet arra, hogy a művészeti szakmák a kulturális örökségünk és a gazdaságunk egyik alappillérét alkotják, ezért megfelelő ismeret- és kompetenciaátadási módszerekkel biztosítani kell azok fennmaradását, ahogyan azt az Európai Parlamentnek „A kulturális iparágak Európában” című, 2008. április 10-i állásfoglalása hangsúlyozza;

| 33. | újólag megerősíti néhány mesterség sajátos jellege megőrzésének célkitűzését, valamint kiváltképpen a kulturális, kreatív és kézműves ágazatban a tudás átadását, továbbá az ismeretek átadását szolgáló mechanizmusok biztosítása céljából javasolja a különösen a kézműipari kreatív iparágra irányuló, a tudás átadásával foglalkozó műhelyek helyi, regionális és területi szinten való létrehozásának ösztönzését; |
| --- | --- |

33.

újólag megerősíti néhány mesterség sajátos jellege megőrzésének célkitűzését, valamint kiváltképpen a kulturális, kreatív és kézműves ágazatban a tudás átadását, továbbá az ismeretek átadását szolgáló mechanizmusok biztosítása céljából javasolja a különösen a kézműipari kreatív iparágra irányuló, a tudás átadásával foglalkozó műhelyek helyi, regionális és területi szinten való létrehozásának ösztönzését;

| 34. | emlékeztet arra, hogy a kulturális és kreatív iparágak – ideértve az azokat képviselő luxusipari ágazatot is – gazdasági modellje az innováción, az állandó kreativitáson, a fogyasztók bizalmán és a gyakran magasan kvalifikált és kivételes szakértelmet igénylő állásokba történő beruházáson alapul; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a kulturális és kreatív iparágakat érintő javaslataiban mozdítsa elő e gazdasági modell fenntarthatóságát az ezen iparágak sajátosságaihoz igazodó jogszabályi keret kidolgozásával, különösen a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartása terén; |
| --- | --- |

34.

emlékeztet arra, hogy a kulturális és kreatív iparágak – ideértve az azokat képviselő luxusipari ágazatot is – gazdasági modellje az innováción, az állandó kreativitáson, a fogyasztók bizalmán és a gyakran magasan kvalifikált és kivételes szakértelmet igénylő állásokba történő beruházáson alapul; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a kulturális és kreatív iparágakat érintő javaslataiban mozdítsa elő e gazdasági modell fenntarthatóságát az ezen iparágak sajátosságaihoz igazodó jogszabályi keret kidolgozásával, különösen a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartása terén;

| 35. | hangsúlyozza, hogy fennáll a munkaerőhiány veszélye egyes magas vagy rendkívül különös szakképzést igénylő, az EU-ban a kulturális és kreatív iparágak meglétéhez hozzájáruló szakmákban, és kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – a vállalkozásokkal egyetértésben – tegyék meg a szükséges intézkedéseket azzal a céllal, hogy megőrizzék ezeket a rendkívüli készségeket és megkönnyítsék a kézművesek és az e szakmákra szakosodott munkavállalók új generációjának képzését; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy fennáll a munkaerőhiány veszélye egyes magas vagy rendkívül különös szakképzést igénylő, az EU-ban a kulturális és kreatív iparágak meglétéhez hozzájáruló szakmákban, és kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – a vállalkozásokkal egyetértésben – tegyék meg a szükséges intézkedéseket azzal a céllal, hogy megőrizzék ezeket a rendkívüli készségeket és megkönnyítsék a kézművesek és az e szakmákra szakosodott munkavállalók új generációjának képzését;

Az alkotások terjesztésének javítása a digitális korszakban

| 36. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a művek terjesztését és mozgását az EU-ban; |
| --- | --- |

36.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a művek terjesztését és mozgását az EU-ban;

| 37. | elismeri, hogy az innovációt nem csak a technológiai termelésben, hanem az irányítási folyamatokban, valamint a saját projektek fejlesztése, terjesztése és értékesítése terén is ösztönözni kell; |
| --- | --- |

37.

elismeri, hogy az innovációt nem csak a technológiai termelésben, hanem az irányítási folyamatokban, valamint a saját projektek fejlesztése, terjesztése és értékesítése terén is ösztönözni kell;

| 38. | felszólítja a Bizottságot, hogy a kulturális javak és szolgáltatások létrehozásának, előállításának, előmozdításának és forgalmazásának javítása céljából mérlegelje az európai kulturális és kreatív iparágak – különösen a kkv-k – támogatása és fejlesztése szempontjából megfelelő különös intézkedések és eszközök létrehozásának lehetőségét; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot, hogy a kulturális javak és szolgáltatások létrehozásának, előállításának, előmozdításának és forgalmazásának javítása céljából mérlegelje az európai kulturális és kreatív iparágak – különösen a kkv-k – támogatása és fejlesztése szempontjából megfelelő különös intézkedések és eszközök létrehozásának lehetőségét;

| 39. | hangsúlyozza, hogy a művek online felhasználása tényleges lehetőséget jelenthet az európai művek, különösen az audiovizuális művek jobb terjesztésére és mozgására, feltéve, ha a legális kínálat egészséges, a védett művek illegális rendelkezésre bocsátása ellen hatékonyan küzdő versenykörnyezetben fejlődhet, és ha az alkotók javadalmazásának olyan új módozatai alakulnak ki, amelyek pénzügyileg is érdekeltté teszi őket a műveik sikerében; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a művek online felhasználása tényleges lehetőséget jelenthet az európai művek, különösen az audiovizuális művek jobb terjesztésére és mozgására, feltéve, ha a legális kínálat egészséges, a védett művek illegális rendelkezésre bocsátása ellen hatékonyan küzdő versenykörnyezetben fejlődhet, és ha az alkotók javadalmazásának olyan új módozatai alakulnak ki, amelyek pénzügyileg is érdekeltté teszi őket a műveik sikerében;

| 40. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv (11) 13. cikkének szigorú végrehajtását, amely meghatározza, hogy a tagállamok biztosítják, hogy a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások támogassák európai alkotások előállítását és az ilyen alkotásokhoz való hozzáférést, illetve, hogy e rendelkezés végrehajtásáról legkésőbb 2012-ben nyújtson be jelentést számára; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv (11) 13. cikkének szigorú végrehajtását, amely meghatározza, hogy a tagállamok biztosítják, hogy a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások támogassák európai alkotások előállítását és az ilyen alkotásokhoz való hozzáférést, illetve, hogy e rendelkezés végrehajtásáról legkésőbb 2012-ben nyújtson be jelentést számára;

| 41. | hangsúlyozza, hogy az európai műalkotások és repertoárok jobb terjesztésének és forgalmának garantálása érdekében az európai kulturális alkotások fordítását, szinkronizálását, feliratozását, az élő adások feliratozását, valamint digitalizálását javító és előmozdító kezdeményezéseket kell létrehozni, és speciális intézkedéséket kell kidolgozni e területeken a MEDIA és a „Kultúra” programok 2014–2020 közötti időszakára vonatkozó új generációjában; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy az európai műalkotások és repertoárok jobb terjesztésének és forgalmának garantálása érdekében az európai kulturális alkotások fordítását, szinkronizálását, feliratozását, az élő adások feliratozását, valamint digitalizálását javító és előmozdító kezdeményezéseket kell létrehozni, és speciális intézkedéséket kell kidolgozni e területeken a MEDIA és a „Kultúra” programok 2014–2020 közötti időszakára vonatkozó új generációjában;

| 42. | arra kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a kulturális és kreatív iparágak növekedését, különösen az interneten, azáltal, hogy megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az összes érdekelt fél – a nagyobb online fogyasztói bizalom kiépítése érdekében – osztozzon a felelősségben a termékek és szolgáltatások digitális környezetben való egyenlő védelméért; |
| --- | --- |

42.

arra kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a kulturális és kreatív iparágak növekedését, különösen az interneten, azáltal, hogy megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az összes érdekelt fél – a nagyobb online fogyasztói bizalom kiépítése érdekében – osztozzon a felelősségben a termékek és szolgáltatások digitális környezetben való egyenlő védelméért;

| 43. | felkéri az Európai Bizottságot egy olyan jogi keret létrehozására, amelynek célja, hogy biztosítsa a kereskedelmi és a nem kereskedelmi digitális térbe vetett nagyfokú bizalmat annak érdekében, hogy egyrészről a kulturális és kreatív iparágak, másrészről a fogyasztók teljes mértékben kiaknázhassák a digitális terjesztési csatornákat anélkül, hogy tartaniuk kellene a megtévesztő vagy tisztességtelen gyakorlatoktól; |
| --- | --- |

43.

felkéri az Európai Bizottságot egy olyan jogi keret létrehozására, amelynek célja, hogy biztosítsa a kereskedelmi és a nem kereskedelmi digitális térbe vetett nagyfokú bizalmat annak érdekében, hogy egyrészről a kulturális és kreatív iparágak, másrészről a fogyasztók teljes mértékben kiaknázhassák a digitális terjesztési csatornákat anélkül, hogy tartaniuk kellene a megtévesztő vagy tisztességtelen gyakorlatoktól;

| 44. | felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a könyvtáraknak a kultúra terjesztését szolgáló és a különböző fórumoknak helyet adó intézményekként betöltött szerepére; úgy véli, hogy a digitális átállás megvalósítása céljából az oktatási és kulturális ágazattal együtt a könyvtárakra is felelősséget kell ruházni, és ehhez forrásokat kell biztosítani; emlékeztet, hogy ez a folyamat sürgető, mert az európai könyvtárak már most szűkös forrásokkal rendelkeznek a digitális médiákra való kielégítő átálláshoz; |
| --- | --- |

44.

felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a könyvtáraknak a kultúra terjesztését szolgáló és a különböző fórumoknak helyet adó intézményekként betöltött szerepére; úgy véli, hogy a digitális átállás megvalósítása céljából az oktatási és kulturális ágazattal együtt a könyvtárakra is felelősséget kell ruházni, és ehhez forrásokat kell biztosítani; emlékeztet, hogy ez a folyamat sürgető, mert az európai könyvtárak már most szűkös forrásokkal rendelkeznek a digitális médiákra való kielégítő átálláshoz;

| 45. | különösen hangsúlyozza, hogy az Europeana digitális könyvtárat bővíteni kell, illetve olyan irányba kell fejleszteni, hogy az európai kulturális emlékezet és örökség átadásának központi helyszínét képezze és az oktatási, kulturális, innovatív és vállalkozói tevékenységek számára kiindulópontként szolgáljon; rámutat, hogy a művészeti cserekapcsolatok a kulturális örökségünk és a gazdaságunk egyik alappillérét alkotják, ezért megfelelő ismeret- és kompetenciaátadási módszerekkel biztosítani kell fennmaradásukat; |
| --- | --- |

45.

különösen hangsúlyozza, hogy az Europeana digitális könyvtárat bővíteni kell, illetve olyan irányba kell fejleszteni, hogy az európai kulturális emlékezet és örökség átadásának központi helyszínét képezze és az oktatási, kulturális, innovatív és vállalkozói tevékenységek számára kiindulópontként szolgáljon; rámutat, hogy a művészeti cserekapcsolatok a kulturális örökségünk és a gazdaságunk egyik alappillérét alkotják, ezért megfelelő ismeret- és kompetenciaátadási módszerekkel biztosítani kell fennmaradásukat;

| 46. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy kellő figyelmet fordítsanak a kulturális és kreatív iparágak hagyományos ágazatai – mint például a könyvkiadás, a könyvértékesítés és a nyomtatott sajtó – terén meglévő kihívásokra; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy kellő figyelmet fordítsanak a kulturális és kreatív iparágak hagyományos ágazatai – mint például a könyvkiadás, a könyvértékesítés és a nyomtatott sajtó – terén meglévő kihívásokra;

| 47. | felkéri a Bizottságot, hogy kezdeményezze a digitális jártasság előmozdítását és növelését, tekintettel arra, hogy a kiadói iparág egyre inkább áttér a digitális tartalom-előállításra és -terjesztésre; hangsúlyozza, hogy a kiadókat szorosabban be kell vonni a digitális médiaműveltséggel kapcsolatos kezdeményezésekbe; |
| --- | --- |

47.

felkéri a Bizottságot, hogy kezdeményezze a digitális jártasság előmozdítását és növelését, tekintettel arra, hogy a kiadói iparág egyre inkább áttér a digitális tartalom-előállításra és -terjesztésre; hangsúlyozza, hogy a kiadókat szorosabban be kell vonni a digitális médiaműveltséggel kapcsolatos kezdeményezésekbe;

A kulturális és kreatív tartalmak belső piacának kialakításáért

| 48. | arra ösztönzi a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy hozzanak létre egy egységes európai digitális piacot, valamint technikai és pénzügyi támogatási mechanizmusokat a kulturális és kreatív iparágak részére a kulturális örökség egészének digitalizálására, illetve a közös európai szabványok és modellek bevezetésére; |
| --- | --- |

48.

arra ösztönzi a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy hozzanak létre egy egységes európai digitális piacot, valamint technikai és pénzügyi támogatási mechanizmusokat a kulturális és kreatív iparágak részére a kulturális örökség egészének digitalizálására, illetve a közös európai szabványok és modellek bevezetésére;

| 49. | hangsúlyozza az európai digitális menetrend-kezdeményezés gyors bevezetésének és sikerének jelentőségét annak érdekében, hogy a KKI-k a legteljesebben részesedhessenek a kiterjedt és nagy sebességű, szélessávú, valamint az új, vezeték nélküli technológiák teremtette lehetőségek előnyeiből és sikeresen alkalmazkodhassanak e technológiákhoz; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza az európai digitális menetrend-kezdeményezés gyors bevezetésének és sikerének jelentőségét annak érdekében, hogy a KKI-k a legteljesebben részesedhessenek a kiterjedt és nagy sebességű, szélessávú, valamint az új, vezeték nélküli technológiák teremtette lehetőségek előnyeiből és sikeresen alkalmazkodhassanak e technológiákhoz;

| 50. | felkéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy tegyék meg az online kulturális és kreatív tartalmak európai belső piacának létrehozásához szükséges intézkedéseket, garantálva az európai polgárok e tartalmakhoz való hozzáférését és biztosítva a jogosultak védelmét és méltányos javadalmazását, valamint az alkotás valamennyi finanszírozási csatornájának megszilárdítását; |
| --- | --- |

50.

felkéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy tegyék meg az online kulturális és kreatív tartalmak európai belső piacának létrehozásához szükséges intézkedéseket, garantálva az európai polgárok e tartalmakhoz való hozzáférését és biztosítva a jogosultak védelmét és méltányos javadalmazását, valamint az alkotás valamennyi finanszírozási csatornájának megszilárdítását;

| 51. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy támogasson a globalizáció hatásaihoz és a digitális korszakkal – nevezetesen a tartalomiparral – járó kihívásokhoz igazodó új, innovatív gazdasági modelleket a kulturális és kreatív ágazatban; |
| --- | --- |

51.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy támogasson a globalizáció hatásaihoz és a digitális korszakkal – nevezetesen a tartalomiparral – járó kihívásokhoz igazodó új, innovatív gazdasági modelleket a kulturális és kreatív ágazatban;

| 52. | hangsúlyozza az interoperabilitás és a szabványok jelentőségét az új platformokhoz és eszközökhöz való hozzáférés tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a platformok közötti kölcsönös átjárhatóságot, alakítson ki az innovációt elősegítő piac megteremtését segítő szabványokat és mellőzze az olyan rendszerek használatát, amelyek korlátozhatják a sokszínű tartalomhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza az interoperabilitás és a szabványok jelentőségét az új platformokhoz és eszközökhöz való hozzáférés tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a platformok közötti kölcsönös átjárhatóságot, alakítson ki az innovációt elősegítő piac megteremtését segítő szabványokat és mellőzze az olyan rendszerek használatát, amelyek korlátozhatják a sokszínű tartalomhoz való hozzáférést;

| 53. | kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő azon nyílt forráskódú szoftverek és nyílt szabványok használatát, terjesztését és fejlesztését, melyek innovációs, kreatív, ismeretterjesztő és munkahelyteremtő potenciállal rendelkeznek; |
| --- | --- |

53.

kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő azon nyílt forráskódú szoftverek és nyílt szabványok használatát, terjesztését és fejlesztését, melyek innovációs, kreatív, ismeretterjesztő és munkahelyteremtő potenciállal rendelkeznek;

| 54. | megjegyzi, hogy a kulturális és kreatív ágazatokban a piac széttöredezettsége részben a fogyasztók kulturális sokféleségének és nyelvi preferenciáinak tulajdonítható; |
| --- | --- |

54.

megjegyzi, hogy a kulturális és kreatív ágazatokban a piac széttöredezettsége részben a fogyasztók kulturális sokféleségének és nyelvi preferenciáinak tulajdonítható;

| 55. | felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy meg kell vizsgálni a szabályozási keretek – különösen a versenypolitikára vonatkozó szabályok – kulturális ágazat sajátosságaihoz való igazításának módját a kulturális sokféleség, illetve a fogyasztóknak a sokféle és minőségi kulturális tartalomhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférésének garantálása érdekében; |
| --- | --- |

55.

felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy meg kell vizsgálni a szabályozási keretek – különösen a versenypolitikára vonatkozó szabályok – kulturális ágazat sajátosságaihoz való igazításának módját a kulturális sokféleség, illetve a fogyasztóknak a sokféle és minőségi kulturális tartalomhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférésének garantálása érdekében;

| 56. | megjegyzi, hogy az elektronikus kereskedelem és az internet olyan ütemben fejlődnek, hogy a technológiaváltások egyre sűrűbben követik egymást; ezért meggyőződése szerint erőfeszítést kell tenni annak érdekében, hogy az uniós szabályozás összhangban legyen az aktuális társadalmi és kereskedelmi elvárásokkal, azaz lemaradása folytán ne váljon értelmetlenné és ne is gátolja az uniós tagállamok kulturális és kreatív iparágaiban rejlő potenciál akadálytalan kibontakozását; |
| --- | --- |

56.

megjegyzi, hogy az elektronikus kereskedelem és az internet olyan ütemben fejlődnek, hogy a technológiaváltások egyre sűrűbben követik egymást; ezért meggyőződése szerint erőfeszítést kell tenni annak érdekében, hogy az uniós szabályozás összhangban legyen az aktuális társadalmi és kereskedelmi elvárásokkal, azaz lemaradása folytán ne váljon értelmetlenné és ne is gátolja az uniós tagállamok kulturális és kreatív iparágaiban rejlő potenciál akadálytalan kibontakozását;

| 57. | hangsúlyozza, hogy el kell gondolkodni az ezen egységes piac fejlődését lehetővé tévő optimális feltételeken – különös tekintettel az adózásra – például a szerzői jogokból származó jövedelmekre alkalmazandó forrásadó tekintetében, valamint lehetővé kell tenni egy csökkentett héamérték bevezetését a fizikai hordozón vagy online terjesztett kulturális javak és szolgáltatások esetében, a fellendülésük elősegítése végett; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy el kell gondolkodni az ezen egységes piac fejlődését lehetővé tévő optimális feltételeken – különös tekintettel az adózásra – például a szerzői jogokból származó jövedelmekre alkalmazandó forrásadó tekintetében, valamint lehetővé kell tenni egy csökkentett héamérték bevezetését a fizikai hordozón vagy online terjesztett kulturális javak és szolgáltatások esetében, a fellendülésük elősegítése végett;

| 58. | hangsúlyozza, hogy a héaszabályok és az online értékesítések esetében rendelkezésre álló fizetési módszerek hiánya szintén akadályt jelent a belső piac megfelelő működése számára és ezekkel sürgősen foglalkozni kell; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy a héaszabályok és az online értékesítések esetében rendelkezésre álló fizetési módszerek hiánya szintén akadályt jelent a belső piac megfelelő működése számára és ezekkel sürgősen foglalkozni kell;

| 59. | ezért sürgeti a Bizottságot, hogy mielőbb nyújtson be konkrét jogalkotási javaslatokat e kérdések kezelésére a belső piac – különösen az online környezet – fejlődése előtt álló jelenlegi akadályok felszámolása céljából, tiszteletben tartva ugyanakkor a fogyasztói keresletet és a kulturális sokféleséget; |
| --- | --- |

59.

ezért sürgeti a Bizottságot, hogy mielőbb nyújtson be konkrét jogalkotási javaslatokat e kérdések kezelésére a belső piac – különösen az online környezet – fejlődése előtt álló jelenlegi akadályok felszámolása céljából, tiszteletben tartva ugyanakkor a fogyasztói keresletet és a kulturális sokféleséget;

| 60. | a digitális menetrendre vonatkozó kiemelt kezdeményezésre hivatkozva felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra az európai elektronikus kiadás versennyel összefüggő kihívásokhoz való hozzáigazításának szükségességét, megteremtve azokat a feltételeket, amelyekkel megvalósítható a rendszerek közötti átjárhatóság, az eszközök hordozhatósága, valamint a tisztességes verseny; |
| --- | --- |

60.

a digitális menetrendre vonatkozó kiemelt kezdeményezésre hivatkozva felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra az európai elektronikus kiadás versennyel összefüggő kihívásokhoz való hozzáigazításának szükségességét, megteremtve azokat a feltételeket, amelyekkel megvalósítható a rendszerek közötti átjárhatóság, az eszközök hordozhatósága, valamint a tisztességes verseny;

Szellemi tulajdonjogok

| 61. | hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonjog alapvető érték a kreatív vállalatok számára, ösztönzőleg hat az egyéni kreativitásra, valamint az alkotásba való befektetést jelent; éppen ezért olyan rendszerek kidolgozására szólít fel, amelyek a szerzői jogokat előmozdító jogkezelés új formáin alapuló új, elektronikus szolgáltatások által segítik a KKI-ket a digitális váltáshoz való alkalmazkodásban; továbbá felhív a szellemi tulajdonjogok védelmére és érvényesítésére vonatkozó kiegyensúlyozott keretszabályozás kialakítására; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonjog alapvető érték a kreatív vállalatok számára, ösztönzőleg hat az egyéni kreativitásra, valamint az alkotásba való befektetést jelent; éppen ezért olyan rendszerek kidolgozására szólít fel, amelyek a szerzői jogokat előmozdító jogkezelés új formáin alapuló új, elektronikus szolgáltatások által segítik a KKI-ket a digitális váltáshoz való alkalmazkodásban; továbbá felhív a szellemi tulajdonjogok védelmére és érvényesítésére vonatkozó kiegyensúlyozott keretszabályozás kialakítására;

| 62. | kiemeli a szellemi tulajdonjogok hatékony érvényesítésének szükségességét mind offline, mind online környezetben, és ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy valamennyi intézkedést gondosan értékelni kell hatékonyságuk, arányosságuk és az Európai Unió Alapjogi Chartájával való összhangjuk biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

62.

kiemeli a szellemi tulajdonjogok hatékony érvényesítésének szükségességét mind offline, mind online környezetben, és ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy valamennyi intézkedést gondosan értékelni kell hatékonyságuk, arányosságuk és az Európai Unió Alapjogi Chartájával való összhangjuk biztosítása érdekében;

| 63. | arra kéri a Bizottságot, hogy igazítsa a szerzői jogot a digitális korszakhoz, ezzel lehetővé téve, hogy a kulturális és kreatív iparágak learassák a digitális technológia és a médiakonvergencia teremtette hasznot, továbbá mérlegelje a kreatív tartalmak és archivált anyagok felhasználása elősegítésének speciális módjait és egyszerű, egyablakos rendszerek bevezetését a szerzői jogok megszerzéséhez; |
| --- | --- |

63.

arra kéri a Bizottságot, hogy igazítsa a szerzői jogot a digitális korszakhoz, ezzel lehetővé téve, hogy a kulturális és kreatív iparágak learassák a digitális technológia és a médiakonvergencia teremtette hasznot, továbbá mérlegelje a kreatív tartalmak és archivált anyagok felhasználása elősegítésének speciális módjait és egyszerű, egyablakos rendszerek bevezetését a szerzői jogok megszerzéséhez;

| 64. | ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a közös jogkezelő társaságok fontos szerepet játszanak az európai kreativitás és a digitális gazdaság fejlesztésében; felkéri az Európai Bizottságot, hogy a közös jogkezelésről szóló irányelvjavaslat folyamatban lévő kidolgozása keretében a közös jogkezelő társaságok tevékenységeit és a szerzői jogi katalógusok újbóli egyesítését elősegítő jogi keretet vezessen be; |
| --- | --- |

64.

ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a közös jogkezelő társaságok fontos szerepet játszanak az európai kreativitás és a digitális gazdaság fejlesztésében; felkéri az Európai Bizottságot, hogy a közös jogkezelésről szóló irányelvjavaslat folyamatban lévő kidolgozása keretében a közös jogkezelő társaságok tevékenységeit és a szerzői jogi katalógusok újbóli egyesítését elősegítő jogi keretet vezessen be;

| 65. | arra kéri a Bizottságot, hogy tegye lehetővé egy olyan páneurópai engedélyezési rendszer megvalósítását, amely a meglévő, több területre vonatkozó egyéni és kollektív használati engedélyek modelljére épít, és elősegíti széles körű tartalomválasztékot kínáló szolgáltatások indítását, ezáltal növelve a legális hozzáférést az online kulturális tartalmakhoz; |
| --- | --- |

65.

arra kéri a Bizottságot, hogy tegye lehetővé egy olyan páneurópai engedélyezési rendszer megvalósítását, amely a meglévő, több területre vonatkozó egyéni és kollektív használati engedélyek modelljére épít, és elősegíti széles körű tartalomválasztékot kínáló szolgáltatások indítását, ezáltal növelve a legális hozzáférést az online kulturális tartalmakhoz;

| 66. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő azon hatékony módszerekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjét, amelyek felhívják a nyilvánosság figyelmét a szellemi tulajdonjogok megsértésének hatásaira; |
| --- | --- |

66.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő azon hatékony módszerekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjét, amelyek felhívják a nyilvánosság figyelmét a szellemi tulajdonjogok megsértésének hatásaira;

| 67. | sürgeti, hogy a Bizottság és a tagállamok – az érdekelt felekkel együttműködve – szervezzenek felvilágosító kampányt európai, nemzeti és helyi szinten, különösen a fiatal európai fogyasztók körében, a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartásának szükségességéről; |
| --- | --- |

67.

sürgeti, hogy a Bizottság és a tagállamok – az érdekelt felekkel együttműködve – szervezzenek felvilágosító kampányt európai, nemzeti és helyi szinten, különösen a fiatal európai fogyasztók körében, a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartásának szükségességéről;

| 68. | felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak azokkal a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal és szellemitulajdonjog-sértésekkel, amelyeket a kulturális és kreatív iparágak szenvedhetnek el mind a reál-, mind a digitális gazdaságban; |
| --- | --- |

68.

felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak azokkal a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal és szellemitulajdonjog-sértésekkel, amelyeket a kulturális és kreatív iparágak szenvedhetnek el mind a reál-, mind a digitális gazdaságban;

| 69. | hangsúlyozza annak szükségét, hogy végre foglalkozzanak a látássérült és a nyomtatott szöveget használni képtelen emberek „könyvéhségének” csillapításával; emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat az ENSZ-nek a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló egyezményében szereplő kötelezettségeikre, nevezetesen, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a fogyatékkal élők számukra hozzáférhető formátumban élvezhessék a kulturális anyagokat, és hogy a szellemi tulajdonjogokat védő törvények nem jelentenek indokolatlan vagy megkülönböztetést okozó akadályt a fogyatékkal élők számára a kulturális termékekhez való hozzáférésben; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza annak szükségét, hogy végre foglalkozzanak a látássérült és a nyomtatott szöveget használni képtelen emberek „könyvéhségének” csillapításával; emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat az ENSZ-nek a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló egyezményében szereplő kötelezettségeikre, nevezetesen, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a fogyatékkal élők számukra hozzáférhető formátumban élvezhessék a kulturális anyagokat, és hogy a szellemi tulajdonjogokat védő törvények nem jelentenek indokolatlan vagy megkülönböztetést okozó akadályt a fogyatékkal élők számára a kulturális termékekhez való hozzáférésben;

| 70. | felszólítja a Bizottságot, hogy a Szellemi Tulajdon Világszervezetén (WIPO) belül dolgozzon aktív és pozitív módon azon, hogy a Vakok Világszövetsége által megfogalmazott, és a WIPO által 2009-ben előterjesztett szerződésjavaslaton alapuló kötelező érvényű jogi norma elfogadásra kerüljön; |
| --- | --- |

70.

felszólítja a Bizottságot, hogy a Szellemi Tulajdon Világszervezetén (WIPO) belül dolgozzon aktív és pozitív módon azon, hogy a Vakok Világszövetsége által megfogalmazott, és a WIPO által 2009-ben előterjesztett szerződésjavaslaton alapuló kötelező érvényű jogi norma elfogadásra kerüljön;

| 71. | hangsúlyozza annak szükségét, hogy a gazdátlan művek kérdését megoldják; üdvözli a Bizottság kinyilvánított szándékát, hogy ezen a területen javaslatokat nyújtson be; megjegyzi, hogy a gazdátlan művek problematikája és a „20. századi fekete lyuk” nem korlátozódik az olyan nyomtatott művekre, mint a könyvek és folyóiratok, hanem kiterjed mindenféle munkára, a fotókat, a zene- és az audiovizuális műveket is beleértve; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza annak szükségét, hogy a gazdátlan művek kérdését megoldják; üdvözli a Bizottság kinyilvánított szándékát, hogy ezen a területen javaslatokat nyújtson be; megjegyzi, hogy a gazdátlan művek problematikája és a „20. századi fekete lyuk” nem korlátozódik az olyan nyomtatott művekre, mint a könyvek és folyóiratok, hanem kiterjed mindenféle munkára, a fotókat, a zene- és az audiovizuális műveket is beleértve;

| 72. | sürgeti a Bizottságot, hogy ösztönözze a magánszektorbeli kezdeményezések pénzügyi támogatását, széles körben elérhető jogok és zenei, audiovizuális és más repertoárok repertoár-adatbázisainak megteremtése érdekében; az ilyen adatbázisok növelnék az átláthatóságot és egyszerűsítenék a jogrendezési eljárásokat; |
| --- | --- |

72.

sürgeti a Bizottságot, hogy ösztönözze a magánszektorbeli kezdeményezések pénzügyi támogatását, széles körben elérhető jogok és zenei, audiovizuális és más repertoárok repertoár-adatbázisainak megteremtése érdekében; az ilyen adatbázisok növelnék az átláthatóságot és egyszerűsítenék a jogrendezési eljárásokat;

| 73. | sürgeti a Bizottságot, hogy ösztönözze a minden érintett számára igazságos, pártatlan és hatékony alternatív vitarendezés bevezetését; |
| --- | --- |

73.

sürgeti a Bizottságot, hogy ösztönözze a minden érintett számára igazságos, pártatlan és hatékony alternatív vitarendezés bevezetését;

| 74. | úgy véli, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie a kkv-k által tapasztalt sajátos problémákat a szellemi tulajdonjogoknak az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagban rögzített „Gondolkozz előbb kicsiben!” elvnek megfelelően történő érvényesítésével összefüggésben, többek között a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazása révén a kkv-kra vonatkozóan; |
| --- | --- |

74.

úgy véli, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie a kkv-k által tapasztalt sajátos problémákat a szellemi tulajdonjogoknak az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagban rögzített „Gondolkozz előbb kicsiben!” elvnek megfelelően történő érvényesítésével összefüggésben, többek között a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazása révén a kkv-kra vonatkozóan;

| 75. | üdvözli, hogy a Bizottság felülvizsgálta az uniós védjegyrendszert, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy szavatolja azon vonatkozó lépések megtételét, amelyek biztosítják, hogy a védjegyek mind online, mind offline környezetben ugyanolyan szintű védelemben részesülhessenek; |
| --- | --- |

75.

üdvözli, hogy a Bizottság felülvizsgálta az uniós védjegyrendszert, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy szavatolja azon vonatkozó lépések megtételét, amelyek biztosítják, hogy a védjegyek mind online, mind offline környezetben ugyanolyan szintű védelemben részesülhessenek;

A kulturális és kreatív iparágak finanszírozása

| 76. | emlékeztet, hogy a KKI-k javát szolgáló valamennyi politikának és valamennyi támogatási és finanszírozási intézkedésnek figyelembe kell vennie a kulturális és kreatív ágazat minden egyes ágának sajátos jellemzőit; |
| --- | --- |

76.

emlékeztet, hogy a KKI-k javát szolgáló valamennyi politikának és valamennyi támogatási és finanszírozási intézkedésnek figyelembe kell vennie a kulturális és kreatív ágazat minden egyes ágának sajátos jellemzőit;

| 77. | felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa teljes körűen a kulturális és kreatív iparágakban a kkv-k jogállását, a hitelhez való hozzáférés, az induló vállalkozások támogatása, a munkahelyek védelme valamennyi, az egyes ágazatoknak megfelelő formában rendelkezésre álló módja tekintetében, különös tekintettel az alacsony tőkésítésre, a márkák mint vagyon értékelésére, a magas kockázattal járó kezdeti időszakra, az információs technológiák erőteljes hatására, a rendszertelen foglalkoztatásra, valamint a központosított szolgáltatások szükségességére; |
| --- | --- |

77.

felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa teljes körűen a kulturális és kreatív iparágakban a kkv-k jogállását, a hitelhez való hozzáférés, az induló vállalkozások támogatása, a munkahelyek védelme valamennyi, az egyes ágazatoknak megfelelő formában rendelkezésre álló módja tekintetében, különös tekintettel az alacsony tőkésítésre, a márkák mint vagyon értékelésére, a magas kockázattal járó kezdeti időszakra, az információs technológiák erőteljes hatására, a rendszertelen foglalkoztatásra, valamint a központosított szolgáltatások szükségességére;

| 78. | felkéri az érintett szereplőket, hogy gondolkodjanak el olyan új innovatív finanszírozási eszközök létrehozásán, európai és nemzeti szinten, amelyek figyelembe veszik ezen iparágak igényeit, és különösen azt, hogy az alkotók gyakran kizárólag eszmei értékű tőkével rendelkeznek, ilyen például a bankgaranciák rendszere, a visszatérítendő előlegek, a kockázati tőke alapok és a helyi partnerségek létrehozására irányuló ösztönzők; |
| --- | --- |

78.

felkéri az érintett szereplőket, hogy gondolkodjanak el olyan új innovatív finanszírozási eszközök létrehozásán, európai és nemzeti szinten, amelyek figyelembe veszik ezen iparágak igényeit, és különösen azt, hogy az alkotók gyakran kizárólag eszmei értékű tőkével rendelkeznek, ilyen például a bankgaranciák rendszere, a visszatérítendő előlegek, a kockázati tőke alapok és a helyi partnerségek létrehozására irányuló ösztönzők;

| 79. | ösztönzi az európai alapok és programok (pl. a mikrofinanszírozási eszköz) kulturális és kreatív ágazatbeli kis- és mikrovállalkozások számára való mozgósítását azzal a céllal, hogy optimalizálják az ezen iparágaknak nyújtott támogatást a finanszírozási lehetőségekre vonatkozó információkhoz való hozzáférés megkönnyítésén keresztül; |
| --- | --- |

79.

ösztönzi az európai alapok és programok (pl. a mikrofinanszírozási eszköz) kulturális és kreatív ágazatbeli kis- és mikrovállalkozások számára való mozgósítását azzal a céllal, hogy optimalizálják az ezen iparágaknak nyújtott támogatást a finanszírozási lehetőségekre vonatkozó információkhoz való hozzáférés megkönnyítésén keresztül;

| 80. | javasolja rövid távú mikrofinanszírozások létrehozását az innovatív kulturális és kreatív projektek kikísérletezéséhez és fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

80.

javasolja rövid távú mikrofinanszírozások létrehozását az innovatív kulturális és kreatív projektek kikísérletezéséhez és fejlesztéséhez;

| 81. | javasolja, hogy a Bizottság értékelje a strukturális alapok, illetve a jelenlegi és a jövőbeni kulturális, audiovizuális médiával kapcsolatos, ifjúsági és oktatási programok jelentőségét a kreatív iparágak támogatása terén a bennük rejlő lehetőségek szempontjából, valamint ezek alapján fogalmazza meg és hajtsa végre a támogatási politika javítására irányuló következtetéseit; |
| --- | --- |

81.

javasolja, hogy a Bizottság értékelje a strukturális alapok, illetve a jelenlegi és a jövőbeni kulturális, audiovizuális médiával kapcsolatos, ifjúsági és oktatási programok jelentőségét a kreatív iparágak támogatása terén a bennük rejlő lehetőségek szempontjából, valamint ezek alapján fogalmazza meg és hajtsa végre a támogatási politika javítására irányuló következtetéseit;

| 82. | elismeri továbbá, hogy az olyan uniós programok, mint az innovációról és versenyképességről szóló program, hatékony segítséget nyújtanak a kkv-k számára a finanszírozáshoz való hozzáférés terén, és azt ajánlja a Bizottságnak, hogy mérlegelje a KKI-k számára kialakítandó hasonló célzott programok felállításának lehetőségét; |
| --- | --- |

82.

elismeri továbbá, hogy az olyan uniós programok, mint az innovációról és versenyképességről szóló program, hatékony segítséget nyújtanak a kkv-k számára a finanszírozáshoz való hozzáférés terén, és azt ajánlja a Bizottságnak, hogy mérlegelje a KKI-k számára kialakítandó hasonló célzott programok felállításának lehetőségét;

| 83. | kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy különös finanszírozási keret létrehozását a digitális menetrendre vonatkozó kiemelt kezdeményezés alatt, amely az európai mozik digitális átállását kíséri, azzal a céllal, hogy minden európai polgár számára biztosítsa az olyan tartalmakhoz való hozzáférést, amelyek a különféle európai identitásokat fejezik ki, valamint hogy versenyképesebbé tegye az egész európai filmipart; |
| --- | --- |

83.

kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy különös finanszírozási keret létrehozását a digitális menetrendre vonatkozó kiemelt kezdeményezés alatt, amely az európai mozik digitális átállását kíséri, azzal a céllal, hogy minden európai polgár számára biztosítsa az olyan tartalmakhoz való hozzáférést, amelyek a különféle európai identitásokat fejezik ki, valamint hogy versenyképesebbé tegye az egész európai filmipart;

| 84. | hangsúlyozza a mecénásság és a köz- és magánszféra partnerségek jelentőségét a kulturális és kreatív tevékenységek finanszírozásában és támogatásában, és felhív ezen ágazatok hitelekhez való hozzáférésének javítására, valamint a vállalkozások mecénásságának ösztönzésére irányuló alternatív megoldások, például adókedvezmények vagy adóösztönzők megvizsgálására; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza a mecénásság és a köz- és magánszféra partnerségek jelentőségét a kulturális és kreatív tevékenységek finanszírozásában és támogatásában, és felhív ezen ágazatok hitelekhez való hozzáférésének javítására, valamint a vállalkozások mecénásságának ösztönzésére irányuló alternatív megoldások, például adókedvezmények vagy adóösztönzők megvizsgálására;

| 85. | hangsúlyozza, hogy fontos a bankszektorbeli szakemberek képzése, akik képesek arra, hogy tanácsot adjanak a kulturális és kreatív projektek finanszírozása tekintetében azzal a céllal, hogy javítsák a pénzügyi intézmények által nyújtott hitelekhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

85.

hangsúlyozza, hogy fontos a bankszektorbeli szakemberek képzése, akik képesek arra, hogy tanácsot adjanak a kulturális és kreatív projektek finanszírozása tekintetében azzal a céllal, hogy javítsák a pénzügyi intézmények által nyújtott hitelekhez való hozzáférést;

| 86. | ismételten hangsúlyozza a finanszírozási és vállalatvezetési konzultációs és tanácsadó szolgáltatások fejlesztésének fontosságát, hogy a kulturális és kreatív ágazat szakemberei, és különösen a kkv-k és a mikrovállalkozások használni tudják a jó vállalatvezetéshez szükséges eszközöket a kulturális javak és szolgáltatások létrehozásának, előállításának, népszerűsítésének és terjesztésének javítása érdekében; |
| --- | --- |

86.

ismételten hangsúlyozza a finanszírozási és vállalatvezetési konzultációs és tanácsadó szolgáltatások fejlesztésének fontosságát, hogy a kulturális és kreatív ágazat szakemberei, és különösen a kkv-k és a mikrovállalkozások használni tudják a jó vállalatvezetéshez szükséges eszközöket a kulturális javak és szolgáltatások létrehozásának, előállításának, népszerűsítésének és terjesztésének javítása érdekében;

| 87. | hangsúlyozza, hogy elengedhetetlenül fontos az olyan szakemberek képzése, akik képesek megbizonyosodni a kulturális és kreatív projektek gazdasági és pénzügyi életképességéről, hogy az ágazat sajátosságait általában kevéssé ismerő pénz- és bankintézeteknél javuljon a hitelhez való hozzájutás; |
| --- | --- |

87.

hangsúlyozza, hogy elengedhetetlenül fontos az olyan szakemberek képzése, akik képesek megbizonyosodni a kulturális és kreatív projektek gazdasági és pénzügyi életképességéről, hogy az ágazat sajátosságait általában kevéssé ismerő pénz- és bankintézeteknél javuljon a hitelhez való hozzájutás;

| 88. | felhívja a Bizottságot, hogy a digitális menetrenddel összefüggésben segítse a KKI-ket olyan versenyképes és fogyasztóbarát innovatív elektronikus üzleti modellek keresésében, amelyek közös finanszírozáson valamint a KKI-k és a közvetítők közös kockázatviselésén alapulnak; |
| --- | --- |

88.

felhívja a Bizottságot, hogy a digitális menetrenddel összefüggésben segítse a KKI-ket olyan versenyképes és fogyasztóbarát innovatív elektronikus üzleti modellek keresésében, amelyek közös finanszírozáson valamint a KKI-k és a közvetítők közös kockázatviselésén alapulnak;

| 89. | ezért kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a közbeszerzések nem terhelik szükségtelen költségekkel és bürokráciával a kkv-kat; |
| --- | --- |

89.

ezért kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a közbeszerzések nem terhelik szükségtelen költségekkel és bürokráciával a kkv-kat;

| 90. | tekintettel a 8. kutatási keretprogram 2011 decemberében történő elindítására, felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a kulturális és kreatív iparágak területén a 35 évnél fiatalabbak által javasolt projektek és induló vállalkozási tevékenységek megvalósításának finanszírozását; |
| --- | --- |

90.

tekintettel a 8. kutatási keretprogram 2011 decemberében történő elindítására, felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a kulturális és kreatív iparágak területén a 35 évnél fiatalabbak által javasolt projektek és induló vállalkozási tevékenységek megvalósításának finanszírozását;

| 91. | kéri, hogy az ENPI RIP– a 2011–2013-as felülvizsgálati időszakban – biztosítson prioritást a kulturális és kreatív iparágak finanszírozásának, különös hangsúlyt helyezve az audiovizuális ágazatra, valamint az euromediterrán régióban az audiovizuális művek gyártására és terjesztésére; |
| --- | --- |

91.

kéri, hogy az ENPI RIP– a 2011–2013-as felülvizsgálati időszakban – biztosítson prioritást a kulturális és kreatív iparágak finanszírozásának, különös hangsúlyt helyezve az audiovizuális ágazatra, valamint az euromediterrán régióban az audiovizuális művek gyártására és terjesztésére;

| 92. | javasolja a kreatív iparágak európai szövetsége kereteinek használatát egy olyan platform megteremtése céljából, amelyen hozzáférhetőek a beruházási készséget és a hosszú távú üzleti stratégiákat illető információk, tanácsok, illetve kölcsönök, garanciaalapok, határokon átnyúló magánbefektetések, továbbá javasolja egy, külön a kreatív iparágakkal foglalkozó bank létrehozásának mérlegelését; |
| --- | --- |

92.

javasolja a kreatív iparágak európai szövetsége kereteinek használatát egy olyan platform megteremtése céljából, amelyen hozzáférhetőek a beruházási készséget és a hosszú távú üzleti stratégiákat illető információk, tanácsok, illetve kölcsönök, garanciaalapok, határokon átnyúló magánbefektetések, továbbá javasolja egy, külön a kreatív iparágakkal foglalkozó bank létrehozásának mérlegelését;

| 93. | arra ösztönzi a tagállamokat, valamint a helyi és regionális hatóságokat, hogy teremtsenek kedvező feltételeket a kulturális és kreatív iparágak és a finanszírozásukat biztosítani tudó szervezetek találkozásához, és felszólítja ezeket a hatóságokat, hogy hívják fel a pénzügyi intézmények figyelmét a kulturális és kreatív iparágak sajátos helyzetére, ezzel ösztönözve őket arra, hogy a nagy gazdasági potenciállal rendelkező kulturális projektek alapján befektessenek ezekbe az iparágakba, és különösen a kkv-kba és a mikrovállalkozásokba; |
| --- | --- |

93.

arra ösztönzi a tagállamokat, valamint a helyi és regionális hatóságokat, hogy teremtsenek kedvező feltételeket a kulturális és kreatív iparágak és a finanszírozásukat biztosítani tudó szervezetek találkozásához, és felszólítja ezeket a hatóságokat, hogy hívják fel a pénzügyi intézmények figyelmét a kulturális és kreatív iparágak sajátos helyzetére, ezzel ösztönözve őket arra, hogy a nagy gazdasági potenciállal rendelkező kulturális projektek alapján befektessenek ezekbe az iparágakba, és különösen a kkv-kba és a mikrovállalkozásokba;

| 94. | arra ösztönzi a helyi, területi és regionális hatóságokat, hogy hívják fel a pénzügyi intézmények figyelmét a kulturális és kreatív iparágak sajátosságaira annak érdekében, hogy azokat az ilyen típusú iparágakba – és különösen a kkv-kba – való befektetésre ösztönözzék; |
| --- | --- |

94.

arra ösztönzi a helyi, területi és regionális hatóságokat, hogy hívják fel a pénzügyi intézmények figyelmét a kulturális és kreatív iparágak sajátosságaira annak érdekében, hogy azokat az ilyen típusú iparágakba – és különösen a kkv-kba – való befektetésre ösztönözzék;

Helyi és regionális együttműködés

| 95. | hangsúlyozza, hogy a kulturális és kreatív iparágak sok esetben hozzájárulnak a hanyatló helyi gazdaságok átszervezésének ösztönzéséhez, új gazdasági tevékenységek megjelenésének elősegítéséhez, új és fenntartható munkahelyek létrehozásához, valamint az európai régiók és városok vonzerejének növeléséhez, a társadalmi és területi kohézió érdekeit szolgálva ezzel; |
| --- | --- |

95.

hangsúlyozza, hogy a kulturális és kreatív iparágak sok esetben hozzájárulnak a hanyatló helyi gazdaságok átszervezésének ösztönzéséhez, új gazdasági tevékenységek megjelenésének elősegítéséhez, új és fenntartható munkahelyek létrehozásához, valamint az európai régiók és városok vonzerejének növeléséhez, a társadalmi és területi kohézió érdekeit szolgálva ezzel;

| 96. | hangsúlyozza, hogy a kultúra fontos szerepet kap a határokon átnyúló területek fenntartható fejlődésében, és tudatában van annak, hogy a kulturális és kreatív infrastruktúra és szolgáltatások hozzá tudnak járulni a területi kohézió eléréséhez; úgy véli, hogy a kultúra és a kreativitás ösztönzésének a területi együttműködés szerves részévé kell válnia, ezért azt meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

96.

hangsúlyozza, hogy a kultúra fontos szerepet kap a határokon átnyúló területek fenntartható fejlődésében, és tudatában van annak, hogy a kulturális és kreatív infrastruktúra és szolgáltatások hozzá tudnak járulni a területi kohézió eléréséhez; úgy véli, hogy a kultúra és a kreativitás ösztönzésének a területi együttműködés szerves részévé kell válnia, ezért azt meg kell erősíteni;

| 97. | felhívja a helyi szinten érintett testületeket, hogy a területi együttműködési programok keretében valósítsák meg a kulturális és kreatív ágazat fejlesztésére vonatkozó legjobb gyakorlatok átadását és felhasználását; |
| --- | --- |

97.

felhívja a helyi szinten érintett testületeket, hogy a területi együttműködési programok keretében valósítsák meg a kulturális és kreatív ágazat fejlesztésére vonatkozó legjobb gyakorlatok átadását és felhasználását;

| 98. | javasolja, hogy egyrészről fokozzák a kulturális kínálat és a kulturális és kreatív vállalkozások letelepedése közötti összefüggéssel kapcsolatos tudományos kutatást, illetve az egész EU-ra kiterjedően vizsgálják meg a kultúra jelentőségét a telephely megválasztásában, másrészről pedig támogassák a kulturális és kreatív vállalkozások által a letelepedésük helyére gyakorolt hatásokkal kapcsolatos tudományos kutatást; |
| --- | --- |

98.

javasolja, hogy egyrészről fokozzák a kulturális kínálat és a kulturális és kreatív vállalkozások letelepedése közötti összefüggéssel kapcsolatos tudományos kutatást, illetve az egész EU-ra kiterjedően vizsgálják meg a kultúra jelentőségét a telephely megválasztásában, másrészről pedig támogassák a kulturális és kreatív vállalkozások által a letelepedésük helyére gyakorolt hatásokkal kapcsolatos tudományos kutatást;

| 99. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy térképezzék fel a határon átnyúló és területi kulturális és kreatív együttműködéssel kapcsolatos gyakorlatokra, szükségletekre és pozitív tapasztalatokra vonatkozóan létező ismereteket, és gyűjtsék össze a kultúrával, a kreativitással és a határokon átnyúló területekkel kapcsolatos, speciális szakismereteket (különösen az olyan kevésbé feltárt területeken mint például a kultúra, a kreativitás és a gazdaság kapcsolódása), továbbá dolgozzanak ki határokon átnyúló stratégiákat a kulturális örökség és erőforrások kezelésére; |
| --- | --- |

99.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy térképezzék fel a határon átnyúló és területi kulturális és kreatív együttműködéssel kapcsolatos gyakorlatokra, szükségletekre és pozitív tapasztalatokra vonatkozóan létező ismereteket, és gyűjtsék össze a kultúrával, a kreativitással és a határokon átnyúló területekkel kapcsolatos, speciális szakismereteket (különösen az olyan kevésbé feltárt területeken mint például a kultúra, a kreativitás és a gazdaság kapcsolódása), továbbá dolgozzanak ki határokon átnyúló stratégiákat a kulturális örökség és erőforrások kezelésére;

| 100. | felkéri a helyi és regionális hatóságokat, hogy hozzanak létre találkozási helyszíneket az ágazat szakemberei számára, és alapozzák meg a helyi hálózatok kialakítását, hogy a szakértelem cseréje, a kísérletezés, a készségfejlesztés és az oktatás által felhívják figyelmüket az innovatív technológiákra, például a digitális technológiákra, illetve a nagyközönség figyelmének felhívására a kulturális és kreatív iparágak tevékenységére képzések, viták és egyéb művészeti és kulturális események segítségével, valamint arra, hogy alakítsanak ki alkotóközpontokat, illetve inkubátorházakat, hogy a fiatal szakemberek és a kreatív vállalkozások számára lehetővé tegyék, hogy hálózatban dolgozzanak, elősegítsék az innovációt és növeljék az ágazat láthatóságát; |
| --- | --- |

100.

felkéri a helyi és regionális hatóságokat, hogy hozzanak létre találkozási helyszíneket az ágazat szakemberei számára, és alapozzák meg a helyi hálózatok kialakítását, hogy a szakértelem cseréje, a kísérletezés, a készségfejlesztés és az oktatás által felhívják figyelmüket az innovatív technológiákra, például a digitális technológiákra, illetve a nagyközönség figyelmének felhívására a kulturális és kreatív iparágak tevékenységére képzések, viták és egyéb művészeti és kulturális események segítségével, valamint arra, hogy alakítsanak ki alkotóközpontokat, illetve inkubátorházakat, hogy a fiatal szakemberek és a kreatív vállalkozások számára lehetővé tegyék, hogy hálózatban dolgozzanak, elősegítsék az innovációt és növeljék az ágazat láthatóságát;

| 101. | felkéri a helyi és regionális hatóságokat, hogy szerveződjenek hálózatba a helyes gyakorlatok cseréje, illetve határokon átnyúló és transznacionális kísérleti projektek bevezetése érdekében; |
| --- | --- |

101.

felkéri a helyi és regionális hatóságokat, hogy szerveződjenek hálózatba a helyes gyakorlatok cseréje, illetve határokon átnyúló és transznacionális kísérleti projektek bevezetése érdekében;

| 102. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságok jelentős mértékben hozzájárulhatnak a kulturális javak jobb terjesztéséhez és forgalmazásához kulturális események szervezése, támogatása és népszerűsítése révén; |
| --- | --- |

102.

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságok jelentős mértékben hozzájárulhatnak a kulturális javak jobb terjesztéséhez és forgalmazásához kulturális események szervezése, támogatása és népszerűsítése révén;

| 103. | rámutat, hogy a kulturális és kreatív infrastruktúra és szolgáltatások fontos szerepet játszanak a városok fizikai környezetének fejlesztésében, a beruházásokhoz vonzó környezet megteremtésében, különösen a régi ipari körzetek rehabilitációjában és újjáélesztésében, és hogy a kulturális örökség hozzáadott értéket nyújt, és egyéni jelleget biztosít a vidéki térségek fejlesztésében és megújításában, különösen a vidéki turizmushoz és e területek elnéptelenedésének megelőzéséhez való hozzájárulása révén; |
| --- | --- |

103.

rámutat, hogy a kulturális és kreatív infrastruktúra és szolgáltatások fontos szerepet játszanak a városok fizikai környezetének fejlesztésében, a beruházásokhoz vonzó környezet megteremtésében, különösen a régi ipari körzetek rehabilitációjában és újjáélesztésében, és hogy a kulturális örökség hozzáadott értéket nyújt, és egyéni jelleget biztosít a vidéki térségek fejlesztésében és megújításában, különösen a vidéki turizmushoz és e területek elnéptelenedésének megelőzéséhez való hozzájárulása révén;

| 104. | emellett rendkívül fontos tényezőnek tekinti a régi ipari körzetek rehabilitációjára irányuló stratégiák összefüggésében, illetve azokban a politikákban, amelyek célja a turizmus új, kialakulóban lévő ágazati szféráinak meghatározása, valamint a hagyományos turizmus újrameghatározásában; |
| --- | --- |

104.

emellett rendkívül fontos tényezőnek tekinti a régi ipari körzetek rehabilitációjára irányuló stratégiák összefüggésében, illetve azokban a politikákban, amelyek célja a turizmus új, kialakulóban lévő ágazati szféráinak meghatározása, valamint a hagyományos turizmus újrameghatározásában;

| 105. | úgy véli ezért, hogy a kulturális és kreatív iparágak létrehozását és a meglévők fejlesztését támogatni kell nemzeti, regionális és helyi fejlesztési stratégiákkal, a különféle politikai területeket képviselő helyi hatóságok, a kkv-k és a vonatkozó civil társadalom képviselői közötti partnerség keretében; |
| --- | --- |

105.

úgy véli ezért, hogy a kulturális és kreatív iparágak létrehozását és a meglévők fejlesztését támogatni kell nemzeti, regionális és helyi fejlesztési stratégiákkal, a különféle politikai területeket képviselő helyi hatóságok, a kkv-k és a vonatkozó civil társadalom képviselői közötti partnerség keretében;

| 106. | ezért arra ösztönzi a tagállamokat és a régiókat, hogy teremtsék meg az ilyen jellegű együttműködés lehetőségét, dolgozzanak ki olyan politikákat, amelyek az infrastruktúra-befektetéseket a humántőkével ötvözik, és térképezzék fel az innovációs jegyek rendszerét, amely segítené a kulturális és kreatív kkv-kat és az egyéneket a szakmai készségek megszerzésében; |
| --- | --- |

106.

ezért arra ösztönzi a tagállamokat és a régiókat, hogy teremtsék meg az ilyen jellegű együttműködés lehetőségét, dolgozzanak ki olyan politikákat, amelyek az infrastruktúra-befektetéseket a humántőkével ötvözik, és térképezzék fel az innovációs jegyek rendszerét, amely segítené a kulturális és kreatív kkv-kat és az egyéneket a szakmai készségek megszerzésében;

| 107. | reméli, hogy a Bizottság több figyelmet tud szentelni a városok, önkormányzatok és régiók közötti testvérkapcsolatoknak, amelyek sok éven át a kulturális és kreatív együttműködés, illetve az információcsere kiváló fórumai voltak; felhívja a Bizottságot, hogy a helyi és regionális hatóságok európai szövetségeivel együttműködésben támogassa a modern, magas színvonalú testvérváros-kezdeményezéseket és csereprogramokat, amelyekben a társadalom minden szegmense részt vesz; |
| --- | --- |

107.

reméli, hogy a Bizottság több figyelmet tud szentelni a városok, önkormányzatok és régiók közötti testvérkapcsolatoknak, amelyek sok éven át a kulturális és kreatív együttműködés, illetve az információcsere kiváló fórumai voltak; felhívja a Bizottságot, hogy a helyi és regionális hatóságok európai szövetségeivel együttműködésben támogassa a modern, magas színvonalú testvérváros-kezdeményezéseket és csereprogramokat, amelyekben a társadalom minden szegmense részt vesz;

| 108. | javasolja, hogy az önkéntesség európai éve részeként hozzák létre a határokon átívelő kultúrák együttműködését és előmozdítását szolgáló cselekvési programot; |
| --- | --- |

108.

javasolja, hogy az önkéntesség európai éve részeként hozzák létre a határokon átívelő kultúrák együttműködését és előmozdítását szolgáló cselekvési programot;

Európa Kulturális Fővárosa

| 109. | hangsúlyozza az Európa Kulturális Fővárosa kezdeményezésnek a kultúrán alapuló városfejlesztés „laboratóriumaként” meglévő, széles körű elismertségét; felkéri a Bizottságot, hogy az ezen ágazatokban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása érdekében támogassa ezt a kezdeményezést, és biztosítsa a megfelelő feltételeket a legjobb gyakorlatok átadásához, a kulturális együttműködéshez, valamint a KKI-k lehetőségeivel kapcsolatos tapasztalatok megosztását célzó hálózatok létrehozásához; |
| --- | --- |

109.

hangsúlyozza az Európa Kulturális Fővárosa kezdeményezésnek a kultúrán alapuló városfejlesztés „laboratóriumaként” meglévő, széles körű elismertségét; felkéri a Bizottságot, hogy az ezen ágazatokban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása érdekében támogassa ezt a kezdeményezést, és biztosítsa a megfelelő feltételeket a legjobb gyakorlatok átadásához, a kulturális együttműködéshez, valamint a KKI-k lehetőségeivel kapcsolatos tapasztalatok megosztását célzó hálózatok létrehozásához;

| 110. | szorgalmazza, hogy az Európa Kulturális Fővárosa kezdeményezés keretében megvalósuló rendezvények programjába kerüljön be a kulturális és kreatív iparágak potenciáljáról szóló eszmecsere is; |
| --- | --- |

110.

szorgalmazza, hogy az Európa Kulturális Fővárosa kezdeményezés keretében megvalósuló rendezvények programjába kerüljön be a kulturális és kreatív iparágak potenciáljáról szóló eszmecsere is;

Divat és idegenforgalom

| 111. | úgy véli, hogy a zöld könyvben a kulturális és kreatív iparágakat alkotóként meghatározott iparágak közé fel kell venni a divatot és a kulturális és fenntartható turizmust; A két ágazatot nagyfokú kreativitás és vállalkozás jellemzi, amely jelentős a gazdaság és Európa nemzetközi versenyképessége szempontjából; |
| --- | --- |

111.

úgy véli, hogy a zöld könyvben a kulturális és kreatív iparágakat alkotóként meghatározott iparágak közé fel kell venni a divatot és a kulturális és fenntartható turizmust; A két ágazatot nagyfokú kreativitás és vállalkozás jellemzi, amely jelentős a gazdaság és Európa nemzetközi versenyképessége szempontjából;

| 112. | kiemeli az idegenforgalom kulturális és kreatív iparágak tekintetében játszott jelentős szerepét, és javasolja, hogy a Bizottság ösztönözze a városokat és a régiókat, hogy az idegenforgalmi marketingtevékenység keretében fokozottabban használják fel a kultúrát mint egyedülálló jellegzetességet, szorosabban működjenek együtt a kulturális idegenforgalom területén, mozdítsák elő a kulturális és az idegenforgalmi ágazat közötti együttműködést, valamint mindkét ágazatot támogassák a közös marketing-erőfeszítések terén; |
| --- | --- |

112.

kiemeli az idegenforgalom kulturális és kreatív iparágak tekintetében játszott jelentős szerepét, és javasolja, hogy a Bizottság ösztönözze a városokat és a régiókat, hogy az idegenforgalmi marketingtevékenység keretében fokozottabban használják fel a kultúrát mint egyedülálló jellegzetességet, szorosabban működjenek együtt a kulturális idegenforgalom területén, mozdítsák elő a kulturális és az idegenforgalmi ágazat közötti együttműködést, valamint mindkét ágazatot támogassák a közös marketing-erőfeszítések terén;

Nemzetközi kapcsolatok és kereskedelem

| 113. | Hangsúlyozza a fent említett UNESCO-egyezmény fontosságát, mint olyan alapvető eszközt, amely garantálja a kulturális és kreatív jellegű termékek és szolgáltatások nemzetközi kereskedelmében a „kulturális kivétel” fenntartását a WTO nemzetközi keretének kontextusában is; |
| --- | --- |

113.

Hangsúlyozza a fent említett UNESCO-egyezmény fontosságát, mint olyan alapvető eszközt, amely garantálja a kulturális és kreatív jellegű termékek és szolgáltatások nemzetközi kereskedelmében a „kulturális kivétel” fenntartását a WTO nemzetközi keretének kontextusában is;

| 114. | a kulturális csere és a kulturális sokszínűség előmozdításával kapcsolatban megjegyzi, hogy a harmadik országok piacára való bejutás számos vámjellegű és nem vámjellegű akadályba ütközik, amelyek a terjesztő és felhasználó hálózatok bizonytalanságával párosulva megnehezítik az európai kultúra tényleges jelenlétét; |
| --- | --- |

114.

a kulturális csere és a kulturális sokszínűség előmozdításával kapcsolatban megjegyzi, hogy a harmadik országok piacára való bejutás számos vámjellegű és nem vámjellegű akadályba ütközik, amelyek a terjesztő és felhasználó hálózatok bizonytalanságával párosulva megnehezítik az európai kultúra tényleges jelenlétét;

| 115. | hangsúlyozza, hogy a kulturális és kreatív iparágakban nemzetközi kereskedelmi szempontból hatalmas potenciál rejlik, amelynek jelentőségét véleménye szerint – az adatgyűjtés nehézségei folytán – alábecsülik; |
| --- | --- |

115.

hangsúlyozza, hogy a kulturális és kreatív iparágakban nemzetközi kereskedelmi szempontból hatalmas potenciál rejlik, amelynek jelentőségét véleménye szerint – az adatgyűjtés nehézségei folytán – alábecsülik;

| 116. | felszólítja a Bizottságot, hogy a kétoldalú kereskedelmi megállapodások sokasodó számára tekintettel világos és átfogó stratégiát terjesszen az Európai Parlament elé az ezekhez a megállapodásokhoz csatolt kulturális együttműködési jegyzőkönyvekre vonatkozóan azzal a céllal, hogy az európai együttműködési kínálatot hozzáigazítsa a partnerországok kulturális és kreatív iparágainak igényeihez és sajátos jellemzőihez, tiszteletben tartva a WTO-ban vállalt kötelezettségeket, valamint az Unesco-egyezmény szellemét és szövegét; |
| --- | --- |

116.

felszólítja a Bizottságot, hogy a kétoldalú kereskedelmi megállapodások sokasodó számára tekintettel világos és átfogó stratégiát terjesszen az Európai Parlament elé az ezekhez a megállapodásokhoz csatolt kulturális együttműködési jegyzőkönyvekre vonatkozóan azzal a céllal, hogy az európai együttműködési kínálatot hozzáigazítsa a partnerországok kulturális és kreatív iparágainak igényeihez és sajátos jellemzőihez, tiszteletben tartva a WTO-ban vállalt kötelezettségeket, valamint az Unesco-egyezmény szellemét és szövegét;

| 117. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák a kulturális és kreatív termékek és szolgáltatások kivitelét, valamint tegyenek erőfeszítéseket az európai kulturális és kreatív iparági kínálat EU-n kívül ismertségének növelésére; |
| --- | --- |

117.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák a kulturális és kreatív termékek és szolgáltatások kivitelét, valamint tegyenek erőfeszítéseket az európai kulturális és kreatív iparági kínálat EU-n kívül ismertségének növelésére;

*

* *

| 118. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

118.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 201., 2006.7.25., 15. o.

(2)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(3)  HL L 372., 2006.12.27., 1. o.

(4)  HL L 327., 2006.11.24., 12. o.

(5)  HL C 81. E, 2011.3.15., 16. o.

(6)  HL C 76. E, 2010.3.25., 16. o.

(7)  HL C 247. E, 2009.10.15., 32. o.

(8)  HL C 247. E, 2009.10.15., 25. o.

(9)  HL C 125. E, 2008.5.22., 223. o.

(10)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/hu/09/st08/st08749-re01.hu09.pdf.

(11)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/155 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/155

---

2011. május 12., csütörtökSzarajevó mint Európa kulturális fővárosa 2014-ben

P7_TA(2011)0241

Az Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása Szarajevóról mint Európa 2014. évi kulturális fővárosáról

2012/C 377 E/20

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007–2019. évekre szóló közösségi fellépésének megállapításáról szóló, 2006. október 24-i 1622/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007–2019. évekre szóló közösségi fellépésének megállapításáról szóló, 2006. október 24-i 1622/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a Bosznia-Hercegovinának a 2007–2013-ra szóló Kultúra programban való teljes körű részvételére vonatkozó feltételekről szóló, 2010. december 21-én aláírt egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bosznia-Hercegovinának a 2007–2013-ra szóló Kultúra programban való teljes körű részvételére vonatkozó feltételekről szóló, 2010. december 21-én aláírt egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel „Európa kulturális fővárosa” elnevezéssel közösségi fellépést hoztak létre, amelynek célja, hogy hangsúlyozza az európai kultúrák gazdagságát, sokféleségét és közös jegyeit, továbbá elősegítse az európai polgárok közötti nagyobb fokú megértést, |
| --- | --- |

A.

mivel „Európa kulturális fővárosa” elnevezéssel közösségi fellépést hoztak létre, amelynek célja, hogy hangsúlyozza az európai kultúrák gazdagságát, sokféleségét és közös jegyeit, továbbá elősegítse az európai polgárok közötti nagyobb fokú megértést,

| B. | mivel az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007–2019. évekre szóló közösségi fellépésének megállapításáról szóló, fent említett határozat jelenleg csak az uniós tagállamokra vonatkozik, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007–2019. évekre szóló közösségi fellépésének megállapításáról szóló, fent említett határozat jelenleg csak az uniós tagállamokra vonatkozik,

| C. | mivel több alkalommal európai harmadik országok városai is lehetőséget kaptak az Európa kulturális fővárosa cím elnyerésére, |
| --- | --- |

C.

mivel több alkalommal európai harmadik országok városai is lehetőséget kaptak az Európa kulturális fővárosa cím elnyerésére,

| D. | mivel Szarajevó különleges helyet foglal el Európa történelmében és kultúrájában, és 2014-ben számos fontos évfordulóról fog megemlékezni, |
| --- | --- |

D.

mivel Szarajevó különleges helyet foglal el Európa történelmében és kultúrájában, és 2014-ben számos fontos évfordulóról fog megemlékezni,

| E. | mivel Szarajevó városi tanácsa és helyi kulturális szereplők széles körű előkészületekbe kezdtek a címre történő pályázathoz, |
| --- | --- |

E.

mivel Szarajevó városi tanácsa és helyi kulturális szereplők széles körű előkészületekbe kezdtek a címre történő pályázathoz,

| 1. | felkéri a Tanácsot, hogy 2014-re kivételesen Szarajevónak ítéljék oda az Európa kulturális fővárosa címet; |
| --- | --- |

1.

felkéri a Tanácsot, hogy 2014-re kivételesen Szarajevónak ítéljék oda az Európa kulturális fővárosa címet;

| 2. | úgy véli, hogy ez fontos lépés lenne a múltbéli európai megosztottság leküzdése és az új Európa azáltal történő bemutatása szempontjából, hogy egy olyan város kapja meg az Európa kulturális fővárosa címet, amely a 20. század során tragikus események színhelye volt; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy ez fontos lépés lenne a múltbéli európai megosztottság leküzdése és az új Európa azáltal történő bemutatása szempontjából, hogy egy olyan város kapja meg az Európa kulturális fővárosa címet, amely a 20. század során tragikus események színhelye volt;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának.

---

(1)  HL L 304., 2006.11.3., 1. o.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/156 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/156

---

2011. május 12., csütörtökSrí Lanka: az ENSZ-jelentés nyomon követése

P7_TA(2011)0242

Az Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása a Srí Lanka-i helyzetről

2012/C 377 E/21

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkára szakértői testületének a Srí Lanka-i elszámoltatásról szóló, 2011. március 31-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkára szakértői testületének a Srí Lanka-i elszámoltatásról szóló, 2011. március 31-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának 2011. április 25-i nyilatkozatára a szakértői testület Srí Lankáról szóló jelentésének közzétételéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának 2011. április 25-i nyilatkozatára a szakértői testület Srí Lankáról szóló jelentésének közzétételéről,

| — | tekintettel azon egyezményekre, melyeknek Srí Lanka is részes fele, és amelyek megkövetelik a nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogszabályok feltételezett megsértésének kivizsgálását, és a felelősök bíróság elé állítását, |
| --- | --- |

—

tekintettel azon egyezményekre, melyeknek Srí Lanka is részes fele, és amelyek megkövetelik a nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogszabályok feltételezett megsértésének kivizsgálását, és a felelősök bíróság elé állítását,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Unió nevében 2010. július 1-jén, a Srí Lanka-i elszámoltatással foglalkozó ENSZ szakértői testület kinevezéséről tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Unió nevében 2010. július 1-jén, a Srí Lanka-i elszámoltatással foglalkozó ENSZ szakértői testület kinevezéséről tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének az ENSZ főtitkára szakértői testületének a Srí Lanka-i elszámoltatásról szóló 2011. május 10-i jelentésére vonatkozó nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének az ENSZ főtitkára szakértői testületének a Srí Lanka-i elszámoltatásról szóló 2011. május 10-i jelentésére vonatkozó nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Srí Lankáról szóló, 2009. február 5-i (1), 2009. március 12-i (2) és 2009. október 22-i (3) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Srí Lankáról szóló, 2009. február 5-i (1), 2009. március 12-i (2) és 2009. október 22-i (3) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a negyedik genfi egyezményt kiegészítő, a nem nemzetközi fegyveres összeütközések áldozatainak védelméről szóló második kiegészítő jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a negyedik genfi egyezményt kiegészítő, a nem nemzetközi fegyveres összeütközések áldozatainak védelméről szóló második kiegészítő jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel 2009 májusában véget ért a régóta tartó Srí Lanka-i konfliktus, miután a Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei (LTTE) elnevezésű szervezet letette a fegyvert, és vezetőjük meghalt; mivel a konfliktus végére nagy számú, az országon belül kitelepített lakos maradt, különösen az ország északi részén, |
| --- | --- |

A.

mivel 2009 májusában véget ért a régóta tartó Srí Lanka-i konfliktus, miután a Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei (LTTE) elnevezésű szervezet letette a fegyvert, és vezetőjük meghalt; mivel a konfliktus végére nagy számú, az országon belül kitelepített lakos maradt, különösen az ország északi részén,

| B. | mivel a konfliktus utolsó hónapjaiban a civil területeken folyt intenzív harcok a becslések szerint civilek ezreinek halálát és sebesülését okozták, |
| --- | --- |

B.

mivel a konfliktus utolsó hónapjaiban a civil területeken folyt intenzív harcok a becslések szerint civilek ezreinek halálát és sebesülését okozták,

| C. | mivel 2009. május 23-án Ban Ki-mun röviddel a konfliktus befejeződése után Srí Lankán tett látogatása során Mahinda Rajapaksa, elnök és Ban Ki-mun közös nyilatkozatot adott ki, amelyben az ENSZ-főtitkár hangsúlyozta az elszámoltatási eljárás fontosságát, és a Srí Lanka-i kormány beleegyezett abba, hogy intézkedik a háborús jog megsértéséről szóló állításokkal kapcsolatban, |
| --- | --- |

C.

mivel 2009. május 23-án Ban Ki-mun röviddel a konfliktus befejeződése után Srí Lankán tett látogatása során Mahinda Rajapaksa, elnök és Ban Ki-mun közös nyilatkozatot adott ki, amelyben az ENSZ-főtitkár hangsúlyozta az elszámoltatási eljárás fontosságát, és a Srí Lanka-i kormány beleegyezett abba, hogy intézkedik a háborús jog megsértéséről szóló állításokkal kapcsolatban,

| D. | mivel 2010. május 15-én a Srí Lanka-i kormány nyolctagú, a tanulságokkal és a megbékéléssel foglalkozó bizottságot (LLRC) nevezett ki a 2002. február és 2009. május közötti időszakban Srí Lankán bekövetkezett események megvizsgálására, azzal a céllal, hogy biztosítható legyen az elszámoltatás, az igazság és a megbékélés az országban, |
| --- | --- |

D.

mivel 2010. május 15-én a Srí Lanka-i kormány nyolctagú, a tanulságokkal és a megbékéléssel foglalkozó bizottságot (LLRC) nevezett ki a 2002. február és 2009. május közötti időszakban Srí Lankán bekövetkezett események megvizsgálására, azzal a céllal, hogy biztosítható legyen az elszámoltatás, az igazság és a megbékélés az országban,

| E. | mivel 2010. június 22-én az ENSZ-főtitkár bejelentette egy szakértői testület felállítását azzal a céllal, hogy a testület tanácsokkal lássa el az elszámoltatás kérdésében a nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogszabályoknak a Srí Lanka-i konfliktus végső szakaszában történt feltételezett megsértésének tekintetében, |
| --- | --- |

E.

mivel 2010. június 22-én az ENSZ-főtitkár bejelentette egy szakértői testület felállítását azzal a céllal, hogy a testület tanácsokkal lássa el az elszámoltatás kérdésében a nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogszabályoknak a Srí Lanka-i konfliktus végső szakaszában történt feltételezett megsértésének tekintetében,

| F. | mivel a 2011. április 25-én közzétett ENSZ-jelentés hitelesnek találta azokat az állításokat, miszerint a katonai műveletek során mind a kormányerők, mind az LTTE „felháborító módon semmibe vették a polgári lakosság védelmét, jogait, jólétét és életét, valamint elmulasztották a nemzetközi jogszabályok tiszteletben tartását”, |
| --- | --- |

F.

mivel a 2011. április 25-én közzétett ENSZ-jelentés hitelesnek találta azokat az állításokat, miszerint a katonai műveletek során mind a kormányerők, mind az LTTE „felháborító módon semmibe vették a polgári lakosság védelmét, jogait, jólétét és életét, valamint elmulasztották a nemzetközi jogszabályok tiszteletben tartását”,

| G. | mivel a konfliktus végső szakaszában a nemzetközi közösség többször felhívta a Srí Lanka-i kormányt, hogy tegye lehetővé nemzetközi megfigyelők bejutását az országba a harcokban érintett civil lakosság humanitárius helyzetének felügyelete érdekében, |
| --- | --- |

G.

mivel a konfliktus végső szakaszában a nemzetközi közösség többször felhívta a Srí Lanka-i kormányt, hogy tegye lehetővé nemzetközi megfigyelők bejutását az országba a harcokban érintett civil lakosság humanitárius helyzetének felügyelete érdekében,

| H. | mivel a testület azt is megállapította, hogy „közel két évvel a háború vége után Srí Lanka erőfeszítései drámaian messze vannak az elszámoltathatóság nemzetközi normáitól”; |
| --- | --- |

H.

mivel a testület azt is megállapította, hogy „közel két évvel a háború vége után Srí Lanka erőfeszítései drámaian messze vannak az elszámoltathatóság nemzetközi normáitól”;

| 1. | aggodalmát fejezi ki az ENSZ-jelentésben szereplő állítások súlyossága miatt; hangsúlyozza, hogy megfelelő intézkedéseket kell hozni ezen állításokkal, és az ezekre vonatkozó elszámoltatással kapcsolatban a tartós megbékélés elérése érdekében Srí Lankán; |
| --- | --- |

1.

aggodalmát fejezi ki az ENSZ-jelentésben szereplő állítások súlyossága miatt; hangsúlyozza, hogy megfelelő intézkedéseket kell hozni ezen állításokkal, és az ezekre vonatkozó elszámoltatással kapcsolatban a tartós megbékélés elérése érdekében Srí Lankán;

| 2. | elismeri, hogy a testület megállapította, hogy vannak olyan „hiteles állítások, amelyek – ha igaznak bizonyulnak – arra utalnak, hogy mind a Srí Lanka-i kormány, mind az LTTE részéről széles körben és súlyosan megsértették a nemzetközi humanitárius jogot és a nemzetközi emberi jogi jogszabályokat, és e jogsértések némelyike kimeríti a háborús bűncselekmény és az emberiesség elleni bűncselekmény fogalmát”; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy a testület megállapította, hogy vannak olyan „hiteles állítások, amelyek – ha igaznak bizonyulnak – arra utalnak, hogy mind a Srí Lanka-i kormány, mind az LTTE részéről széles körben és súlyosan megsértették a nemzetközi humanitárius jogot és a nemzetközi emberi jogi jogszabályokat, és e jogsértések némelyike kimeríti a háborús bűncselekmény és az emberiesség elleni bűncselekmény fogalmát”;

| 3. | üdvözli az ENSZ főtitkárának kezdeményezését, hogy a Srí Lanka-i elszámoltatással foglalkozó szakértői testületet nevezett ki a nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogszabályoknak a fegyveres konfliktus végső szakaszában történt megsértésével kapcsolatos állítások kivizsgálására; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az ENSZ főtitkárának kezdeményezését, hogy a Srí Lanka-i elszámoltatással foglalkozó szakértői testületet nevezett ki a nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogszabályoknak a fegyveres konfliktus végső szakaszában történt megsértésével kapcsolatos állítások kivizsgálására;

| 4. | üdvözli Ban Ki-mun azon döntését, hogy 2011. április 25-én nyilvánosságra hozta a jelentést; |
| --- | --- |

4.

üdvözli Ban Ki-mun azon döntését, hogy 2011. április 25-én nyilvánosságra hozta a jelentést;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogokra és az elszámoltatásra vonatkozó kötelezettségvállalás a Srí Lanka-i elnök és az ENSZ főtitkára által 2009. május 23-án kiadott közös nyilatkozat egyik kulcsfontosságú pontja volt; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogokra és az elszámoltatásra vonatkozó kötelezettségvállalás a Srí Lanka-i elnök és az ENSZ főtitkára által 2009. május 23-án kiadott közös nyilatkozat egyik kulcsfontosságú pontja volt;

| 6. | üdvözli, hogy az ENSZ-főtitkár pozitív választ adott a testület azon ajánlására, hogy vizsgálják felül az ENSZ fellépését humanitárius és védelmi megbízatásainak végrehajtásával kapcsolatban, különösen a konfliktus utolsó szakaszában; megjegyzi, hogy a szakértői testület azzal az ajánlással fordult az ENSZ főtitkárához, hogy haladéktalanul kezdje meg egy független mechanizmus felállítását, de tájékoztatták a főtitkárt, hogy ehhez a befogadó ország beleegyezése vagy a tagállamok megfelelő kormányközi konferencián született határozata szükséges; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy az ENSZ-főtitkár pozitív választ adott a testület azon ajánlására, hogy vizsgálják felül az ENSZ fellépését humanitárius és védelmi megbízatásainak végrehajtásával kapcsolatban, különösen a konfliktus utolsó szakaszában; megjegyzi, hogy a szakértői testület azzal az ajánlással fordult az ENSZ főtitkárához, hogy haladéktalanul kezdje meg egy független mechanizmus felállítását, de tájékoztatták a főtitkárt, hogy ehhez a befogadó ország beleegyezése vagy a tagállamok megfelelő kormányközi konferencián született határozata szükséges;

| 7. | véleménye szerint az ENSZ szakértői testületének jelentésében foglalt állítások teljes körű, pártatlan és átlátható vizsgálatot tesznek szükségessé az igazságosság és a Srí Lanka-i megbékélés érdekében; ösztönzi Srí Lanka kormányát, hogy adjon konstruktív választ a szakértői testület által tett ajánlásokra; |
| --- | --- |

7.

véleménye szerint az ENSZ szakértői testületének jelentésében foglalt állítások teljes körű, pártatlan és átlátható vizsgálatot tesznek szükségessé az igazságosság és a Srí Lanka-i megbékélés érdekében; ösztönzi Srí Lanka kormányát, hogy adjon konstruktív választ a szakértői testület által tett ajánlásokra;

| 8. | mély aggodalmát fejezi ki a bíróságok – amelyek kiegészítő szerepet tölthetnének be a vizsgálatokat végző független testület mellett – függetlenségének aggasztó hiánya miatt; sürgeti a Srí Lanka-i kormányt, hogy biztosítsa a helyreállító és a büntető igazságszolgáltatást; |
| --- | --- |

8.

mély aggodalmát fejezi ki a bíróságok – amelyek kiegészítő szerepet tölthetnének be a vizsgálatokat végző független testület mellett – függetlenségének aggasztó hiánya miatt; sürgeti a Srí Lanka-i kormányt, hogy biztosítsa a helyreállító és a büntető igazságszolgáltatást;

| 9. | felhívja Srí Lanka kormányát, hogy nemzetközi kötelezettségeinek eleget téve és hazai elszámoltatási folyamatának javítása céljából járuljon hozzá az átfogó megbékélés érdekében eddig tett erőfeszítésekhez; |
| --- | --- |

9.

felhívja Srí Lanka kormányát, hogy nemzetközi kötelezettségeinek eleget téve és hazai elszámoltatási folyamatának javítása céljából járuljon hozzá az átfogó megbékélés érdekében eddig tett erőfeszítésekhez;

| 10. | e tekintetben elismeri, hogy a Srí Lanka-i kormány a tanulságok levonását és a megbékélést szolgáló bizottságot hozott létre (Lessons Learned and Reconciliation Commission – LLRC); sürgeti az LLRC-t, hogy fordítson komoly figyelmet az ENSZ jelentésére; megállapítja, hogy az LLRC-nek joga van arra, hogy megállapításai alapján büntetőeljárás megindítására kérje fel a Srí Lanka-i legfőbb ügyészt; |
| --- | --- |

10.

e tekintetben elismeri, hogy a Srí Lanka-i kormány a tanulságok levonását és a megbékélést szolgáló bizottságot hozott létre (Lessons Learned and Reconciliation Commission – LLRC); sürgeti az LLRC-t, hogy fordítson komoly figyelmet az ENSZ jelentésére; megállapítja, hogy az LLRC-nek joga van arra, hogy megállapításai alapján büntetőeljárás megindítására kérje fel a Srí Lanka-i legfőbb ügyészt;

| 11. | kéri mind az LTTE, mind a Srí Lanka-i kormány elszámoltatását a nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogsértésekkel kapcsolatos állítások tekintetében; |
| --- | --- |

11.

kéri mind az LTTE, mind a Srí Lanka-i kormány elszámoltatását a nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogsértésekkel kapcsolatos állítások tekintetében;

| 12. | sürgeti a Srí Lanka-i kormányt, hogy hajtsa végre a testület ajánlásait, az „azonnali intézkedésekkel” kezdve és beleértve a fegyveres konfliktusban részt vevő mindkét oldal által állítólagosan elkövetett nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogsértések őszinte kivizsgálásának azonnali megkezdését; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a Srí Lanka-i kormányt, hogy hajtsa végre a testület ajánlásait, az „azonnali intézkedésekkel” kezdve és beleértve a fegyveres konfliktusban részt vevő mindkét oldal által állítólagosan elkövetett nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogsértések őszinte kivizsgálásának azonnali megkezdését;

| 13. | felhívja a főképviselőt/alelnököt, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy támogassák a Srí Lanka-i elszámoltatási folyamat megerősítésére irányuló további erőfeszítéseket, és támogassák az ENSZ-jelentést; |
| --- | --- |

13.

felhívja a főképviselőt/alelnököt, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy támogassák a Srí Lanka-i elszámoltatási folyamat megerősítésére irányuló további erőfeszítéseket, és támogassák az ENSZ-jelentést;

| 14. | sürgeti a Srí Lanka-i kormányt, hogy alkalmazzon proaktív megközelítést tamil állampolgárai valós politikai, gazdasági és szociális aggályainak kezelése során; ennek megfelelően sürgeti a Srí Lanka-i kormányt, hogy hozzon aktív intézkedéseket a politikai decentralizáció tekintetében és a tamilok közigazgatásba, rendőri erőkbe és a fegyveres erőkbe történő felvételének ösztönzésére, hogy a tamilok biztonságérzete növekedjen, és az LTTE vereségét felszabadulásként ismerjék el, és bizakodva tekintsenek a fényes és virágzó jövő felé, szingaléz polgártársaikkal egyenlő feltételek mellett; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a Srí Lanka-i kormányt, hogy alkalmazzon proaktív megközelítést tamil állampolgárai valós politikai, gazdasági és szociális aggályainak kezelése során; ennek megfelelően sürgeti a Srí Lanka-i kormányt, hogy hozzon aktív intézkedéseket a politikai decentralizáció tekintetében és a tamilok közigazgatásba, rendőri erőkbe és a fegyveres erőkbe történő felvételének ösztönzésére, hogy a tamilok biztonságérzete növekedjen, és az LTTE vereségét felszabadulásként ismerjék el, és bizakodva tekintsenek a fényes és virágzó jövő felé, szingaléz polgártársaikkal egyenlő feltételek mellett;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, valamint Srí Lanka elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, valamint Srí Lanka elnökének, kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 67 E., 2010.3.18., 141. o.

(2)  HL C 87 E., 2010.4.1., 127. o.

(3)  HL C 265 E., 2010.9.30., 29. o.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/159 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/159

---

2011. május 12., csütörtökAzerbajdzsánról

P7_TA(2011)0243

Az Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása Azerbajdzsánról

2012/C 377 E/22

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Azerbajdzsánról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2009. december 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Azerbajdzsánról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2009. december 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel egy Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről szóló 2010. május 20-i (2), az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról szóló 2011. április 7-i (3) és az EU fekete-tengeri stratégiájáról szóló 2011. január 20-i (4) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel egy Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről szóló 2010. május 20-i (2), az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról szóló 2011. április 7-i (3) és az EU fekete-tengeri stratégiájáról szóló 2011. január 20-i (4) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a bővítésért és az európai szomszédságpolitikáért felelős biztos szóvivőjének 2011. április 18-i nyilatkozatára és az EU bakui képviseletének 2011. március 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bővítésért és az európai szomszédságpolitikáért felelős biztos szóvivőjének 2011. április 18-i nyilatkozatára és az EU bakui képviseletének 2011. március 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a keleti partnerség külügyminisztereinek 2010. december 13-i ülésén levont következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség külügyminisztereinek 2010. december 13-i ülésén levont következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Közösség és Azerbajdzsán közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1999. július 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és Azerbajdzsán közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1999. július 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselőjének az újságírók ellen elkövetett támadásról szóló 2011. március 10-i és 2011. március 28-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselőjének az újságírók ellen elkövetett támadásról szóló 2011. március 10-i és 2011. március 28-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel az ODIHR választási megfigyelő küldöttségének a 2010. november 7-i parlamenti választásokról szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ODIHR választási megfigyelő küldöttségének a 2010. november 7-i parlamenti választásokról szóló jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 125. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 125. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel Azerbajdzsán tevékenyen részt vesz az európai szomszédságpolitikában és a keleti partnerségben, alapító tagja az Euronestnek, továbbá elkötelezett a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság – e két kezdeményezés központi elemét képező értékek – tiszteletben tartása mellett, |
| --- | --- |

A.

mivel Azerbajdzsán tevékenyen részt vesz az európai szomszédságpolitikában és a keleti partnerségben, alapító tagja az Euronestnek, továbbá elkötelezett a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság – e két kezdeményezés központi elemét képező értékek – tiszteletben tartása mellett,

| B. | mivel 2010. július 15-től tárgyalásokat folytatnak a közös értékek melletti kölcsönös kötelezettségvállaláson alapuló EU–Azerbajdzsán társulási megállapodásról, amely többek között a politikai párbeszéd, az igazságszolgáltatás, a szabadság és a biztonság, a kereskedelem, valamint az ágazati politikákban való együttműködés területére terjed ki, |
| --- | --- |

B.

mivel 2010. július 15-től tárgyalásokat folytatnak a közös értékek melletti kölcsönös kötelezettségvállaláson alapuló EU–Azerbajdzsán társulási megállapodásról, amely többek között a politikai párbeszéd, az igazságszolgáltatás, a szabadság és a biztonság, a kereskedelem, valamint az ágazati politikákban való együttműködés területére terjed ki,

| C. | mivel annak ellenére, hogy az OSCE Parlamenti Közgyűlésből, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűléséből és az Európai Parlamentből álló választási megfigyelő küldöttség szerint az Azerbajdzsán Köztársaság 2010. november 7-i parlamenti választásait békés légkör jellemezte és az összes ellenzéki párt részt vett e politikai folyamatban, a választások lefolytatása egészében véve nem volt elegendő ahhoz, hogy az ország demokratikus fejlődésében jelentős előrelépés következzen be, |
| --- | --- |

C.

mivel annak ellenére, hogy az OSCE Parlamenti Közgyűlésből, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűléséből és az Európai Parlamentből álló választási megfigyelő küldöttség szerint az Azerbajdzsán Köztársaság 2010. november 7-i parlamenti választásait békés légkör jellemezte és az összes ellenzéki párt részt vett e politikai folyamatban, a választások lefolytatása egészében véve nem volt elegendő ahhoz, hogy az ország demokratikus fejlődésében jelentős előrelépés következzen be,

| D. | mivel jelenleg a kifejezés és a gyülekezés szabadságát széles körűen korlátozzák Azerbajdzsánban a kormány elleni 2011. március 11-i és április 2-i békés tüntetéseket követően; mivel a korlátozások a civil társadalmi aktivisták, a médiaszakemberek és az ellenzéki politikusok letartóztatását, zaklatását és megfélemlítését vonják magukkal Azerbajdzsánban, |
| --- | --- |

D.

mivel jelenleg a kifejezés és a gyülekezés szabadságát széles körűen korlátozzák Azerbajdzsánban a kormány elleni 2011. március 11-i és április 2-i békés tüntetéseket követően; mivel a korlátozások a civil társadalmi aktivisták, a médiaszakemberek és az ellenzéki politikusok letartóztatását, zaklatását és megfélemlítését vonják magukkal Azerbajdzsánban,

| E. | mivel Jabbar Savalan és Bakhtiyar Hajiev aktivisták ügye különösen aggodalomra ad okot; mivel Jabbar Savalan, az azerbajdzsáni Népi Front párt ifjúsági tagozatának tagja, és Bakhtiyar Hajiyev, aktivista és korábbi parlamenti képviselőjelölt nyilvánvaló célponttá váltak, amiért kormányellenes demonstrációra szólítottak fel a Facebookon; mivel Savalant két és fél év börtönbüntetésre ítélték állítólagos kábítószer-birtoklás miatt; mivel Hajievet március 4-én letartóztatták, miután kormányellenes demonstrációra szólított fel a Facebookon, és most kétéves börtönbüntetés fenyegeti a katonai szolgálat állítólagos megtagadása miatt; mivel a Savalan és Hajiyev ellen folytatott tárgyalások jogosságával kapcsolatosan komoly kétségek merülnek fel, |
| --- | --- |

E.

mivel Jabbar Savalan és Bakhtiyar Hajiev aktivisták ügye különösen aggodalomra ad okot; mivel Jabbar Savalan, az azerbajdzsáni Népi Front párt ifjúsági tagozatának tagja, és Bakhtiyar Hajiyev, aktivista és korábbi parlamenti képviselőjelölt nyilvánvaló célponttá váltak, amiért kormányellenes demonstrációra szólítottak fel a Facebookon; mivel Savalant két és fél év börtönbüntetésre ítélték állítólagos kábítószer-birtoklás miatt; mivel Hajievet március 4-én letartóztatták, miután kormányellenes demonstrációra szólított fel a Facebookon, és most kétéves börtönbüntetés fenyegeti a katonai szolgálat állítólagos megtagadása miatt; mivel a Savalan és Hajiyev ellen folytatott tárgyalások jogosságával kapcsolatosan komoly kétségek merülnek fel,

| F. | mivel március közepén az azerbajdzsáni bíróságok a késő éjjeli órákban zárt ajtók mögött folytatott tárgyalásokon legalább 30 békés tüntetőt ítéltek el 5–8 nap közötti börtönbüntetésre; mivel a vádlottak többsége nem folyamodhatott maga által választott védőügyvédhez; mivel a rendőrség nem engedélyezte, hogy a vádlottak ügyvédekkel lépjenek kapcsolatba, illetve néhány vádlott ügyvédjének nem volt tudomása a tárgyalások időpontjáról és helyszínéről, |
| --- | --- |

F.

mivel március közepén az azerbajdzsáni bíróságok a késő éjjeli órákban zárt ajtók mögött folytatott tárgyalásokon legalább 30 békés tüntetőt ítéltek el 5–8 nap közötti börtönbüntetésre; mivel a vádlottak többsége nem folyamodhatott maga által választott védőügyvédhez; mivel a rendőrség nem engedélyezte, hogy a vádlottak ügyvédekkel lépjenek kapcsolatba, illetve néhány vádlott ügyvédjének nem volt tudomása a tárgyalások időpontjáról és helyszínéről,

| G. | mivel 2011. április 2-án körülbelül 200 aktivistát tartóztattak le, többek között Tural Abbaslit, a Musavat párt ifjúsági tagozatának vezetőjét, |
| --- | --- |

G.

mivel 2011. április 2-án körülbelül 200 aktivistát tartóztattak le, többek között Tural Abbaslit, a Musavat párt ifjúsági tagozatának vezetőjét,

| H. | mivel az azerbajdzsáni Emberi Jogok Házát, amely tagja az Emberi Jogok Házai nemzetközi hálózatának, és amelyet 2007 májusában regisztráltak Azerbajdzsánban, az Igazságügyi Minisztérium 2011. március 10-i határozatát követően a hatóságok bezártak; mivel a miniszter azzal indokolta a bezárást, hogy a szervezet megsértette a nem kormányzati szervezetekről szóló azerbajdzsáni törvényt, |
| --- | --- |

H.

mivel az azerbajdzsáni Emberi Jogok Házát, amely tagja az Emberi Jogok Házai nemzetközi hálózatának, és amelyet 2007 májusában regisztráltak Azerbajdzsánban, az Igazságügyi Minisztérium 2011. március 10-i határozatát követően a hatóságok bezártak; mivel a miniszter azzal indokolta a bezárást, hogy a szervezet megsértette a nem kormányzati szervezetekről szóló azerbajdzsáni törvényt,

| I. | mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága felszólította az Azerbajdzsán Köztársaságot, hogy engedje szabadon Eynulla Fatullayev bebörtönzött újságírót és fizessen neki 25 000 eurót a becsületét ért károkért, |
| --- | --- |

I.

mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága felszólította az Azerbajdzsán Köztársaságot, hogy engedje szabadon Eynulla Fatullayev bebörtönzött újságírót és fizessen neki 25 000 eurót a becsületét ért károkért,

| J. | mivel Azerbajdzsán tagja az Európa Tanácsnak és részes fele az emberi jogok európai egyezményének (EJEE), valamint számos nemzetközi emberi jogi szerződésnek, többek között a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának; |
| --- | --- |

J.

mivel Azerbajdzsán tagja az Európa Tanácsnak és részes fele az emberi jogok európai egyezményének (EJEE), valamint számos nemzetközi emberi jogi szerződésnek, többek között a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának;

| 1. | mélységes aggodalmát fejezi ki a civil társadalom, a közösségi hálókon keresztül tevékenykedő aktivisták és az újságírók elleni zaklatások, támadások és erőszakos cselekmények megnövekedett számával kapcsolatban Azerbajdzsánban; |
| --- | --- |

1.

mélységes aggodalmát fejezi ki a civil társadalom, a közösségi hálókon keresztül tevékenykedő aktivisták és az újságírók elleni zaklatások, támadások és erőszakos cselekmények megnövekedett számával kapcsolatban Azerbajdzsánban;

| 2. | határozottan elítéli a független újságírók és politikai aktivisták különböző büntetőjogi vádak alapján történő megfélemlítését, letartóztatását, üldözését és elítélését; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli a független újságírók és politikai aktivisták különböző büntetőjogi vádak alapján történő megfélemlítését, letartóztatását, üldözését és elítélését;

| 3. | elítéli a mintegy kétszáz ember letartóztatását a 2011. április 2-án Bakuban zajlott kormányellenes tüntetéseket megelőzően és azok során; felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy engedélyezzék a békés tüntetéseket és a gyülekezés szabadságát, amelyek egy nyitott, demokratikus társadalom központi elemei; elítéli a tüntetőkkel szemben alkalmazott fizikai erőszakot; |
| --- | --- |

3.

elítéli a mintegy kétszáz ember letartóztatását a 2011. április 2-án Bakuban zajlott kormányellenes tüntetéseket megelőzően és azok során; felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy engedélyezzék a békés tüntetéseket és a gyülekezés szabadságát, amelyek egy nyitott, demokratikus társadalom központi elemei; elítéli a tüntetőkkel szemben alkalmazott fizikai erőszakot;

| 4. | felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy engedjék szabadon a 2011. március 11-i, 2011. április 2-i és 2011. április 17-i békés tüntetések óta fogságban lévő összes ellenzéki tagot, fiatal aktivistát és blogírót, valamint bocsássák szabadon Savalant és Hajiyevet, és ejtsék a kettejük ellen emelt vádakat; felhívja Azerbajdzsánt az általa ratifikált nemzetközi egyezmények tiszteletben tartására a véleménynyilvánítás szabadságának tiszteletben tartása révén; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy engedjék szabadon a 2011. március 11-i, 2011. április 2-i és 2011. április 17-i békés tüntetések óta fogságban lévő összes ellenzéki tagot, fiatal aktivistát és blogírót, valamint bocsássák szabadon Savalant és Hajiyevet, és ejtsék a kettejük ellen emelt vádakat; felhívja Azerbajdzsánt az általa ratifikált nemzetközi egyezmények tiszteletben tartására a véleménynyilvánítás szabadságának tiszteletben tartása révén;

| 5. | sürgeti a hatóságokat, hogy biztosítsák az ellenzéki csatornákat is magában foglaló média működésének szükséges feltételeit annak érdekében, hogy az újságírók szabadon, minden nyomás nélkül dolgozhassanak és tudósíthassanak, valamint hogy ezen hatóságok fordítsanak különös figyelmet az újságírók védelmére; ebben a tekintetben emlékeztet Ilham Alijev elnök 2005. márciusi szándéknyilatkozatára, amelyben kijelentette, hogy valamennyi újságíró jogait óvja és megvédi az állam; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a hatóságokat, hogy biztosítsák az ellenzéki csatornákat is magában foglaló média működésének szükséges feltételeit annak érdekében, hogy az újságírók szabadon, minden nyomás nélkül dolgozhassanak és tudósíthassanak, valamint hogy ezen hatóságok fordítsanak különös figyelmet az újságírók védelmére; ebben a tekintetben emlékeztet Ilham Alijev elnök 2005. márciusi szándéknyilatkozatára, amelyben kijelentette, hogy valamennyi újságíró jogait óvja és megvédi az állam;

| 6. | aggodalmát fejezi ki az Eynulla Fatullayev lapszerkesztő elleni börtönön belüli fenyegetésekről szóló jelentések miatt, valamint egészségének fokozott hanyatlása és az orvosi ellátáshoz való hozzáférésének megtagadása miatt, és kéri azonnali szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

6.

aggodalmát fejezi ki az Eynulla Fatullayev lapszerkesztő elleni börtönön belüli fenyegetésekről szóló jelentések miatt, valamint egészségének fokozott hanyatlása és az orvosi ellátáshoz való hozzáférésének megtagadása miatt, és kéri azonnali szabadon bocsátását;

| 7. | aggódik az Azerbajdzsán Köztársaságban egyre rosszabbodó emberi jogi helyzet miatt; felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény és más, az Azerbajdzsán Köztársaság által aláírt nemzetközi szerződések által garantált alapvető szabadságok biztosítására, valamint az EBESZ és az Európa Tanács keretében vállalt kötelezettségei tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

7.

aggódik az Azerbajdzsán Köztársaságban egyre rosszabbodó emberi jogi helyzet miatt; felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény és más, az Azerbajdzsán Köztársaság által aláírt nemzetközi szerződések által garantált alapvető szabadságok biztosítására, valamint az EBESZ és az Európa Tanács keretében vállalt kötelezettségei tiszteletben tartására;

| 8. | elítéli az azerbajdzsáni Igazságügyi Minisztérium által a Nemzeti Demokratikus Intézet és az Emberi Jogok Házainak hálózata (Human Rights House Network) részére küldött írásbeli felszólítást a tevékenységük felfüggesztésére, és ezzel kapcsolatban sürgeti az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy engedjék, hogy az utóbbi szervezet minden további akadály nélkül folytassa tevékenységét az országban; |
| --- | --- |

8.

elítéli az azerbajdzsáni Igazságügyi Minisztérium által a Nemzeti Demokratikus Intézet és az Emberi Jogok Házainak hálózata (Human Rights House Network) részére küldött írásbeli felszólítást a tevékenységük felfüggesztésére, és ezzel kapcsolatban sürgeti az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy engedjék, hogy az utóbbi szervezet minden további akadály nélkül folytassa tevékenységét az országban;

| 9. | felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy tartsanak fenn párbeszédet a civil társadalmi szervezetek tagjaival, és tegyenek meg minden ahhoz vezető lépést, hogy az egyének szabadon részt vehessenek békés, demokratikus tevékenységekben, és hogy az aktivisták szabadon, kormányzati beavatkozás nélkül szervezkedhessenek; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy tartsanak fenn párbeszédet a civil társadalmi szervezetek tagjaival, és tegyenek meg minden ahhoz vezető lépést, hogy az egyének szabadon részt vehessenek békés, demokratikus tevékenységekben, és hogy az aktivisták szabadon, kormányzati beavatkozás nélkül szervezkedhessenek;

| 10. | ösztönzi az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy engedjék a békés tüntetések megfelelő helyszíneken való megtartását, és nyomatékosan javasolja, hogy tartózkodjanak a szervezők őrizetbe vétellel, büntetőjogi és egyéb vádak alkalmazásával való megfélemlítésétől; sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy néhány fiatal aktivistát kizártak a Bakui Állami Egyetemről, miután nem jelentek meg bizonyos vizsgákon, mert politikai tevékenységük miatt rendőri őrizetben voltak; |
| --- | --- |

10.

ösztönzi az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy engedjék a békés tüntetések megfelelő helyszíneken való megtartását, és nyomatékosan javasolja, hogy tartózkodjanak a szervezők őrizetbe vétellel, büntetőjogi és egyéb vádak alkalmazásával való megfélemlítésétől; sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy néhány fiatal aktivistát kizártak a Bakui Állami Egyetemről, miután nem jelentek meg bizonyos vizsgákon, mert politikai tevékenységük miatt rendőri őrizetben voltak;

| 11. | üdvözli a két blogíró, Adnan Hajizade és Emin Abdullayev (Milli) közelmúltban történt szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a két blogíró, Adnan Hajizade és Emin Abdullayev (Milli) közelmúltban történt szabadon bocsátását;

| 12. | úgy véli, hogy az információhoz és a kommunikációs technológiához való hozzáférés – ami magában foglalja az internethez való szabad és cenzúrázatlan hozzáférést is – elengedhetetlen a demokrácia és jogállamiság fejlődéséhez, valamint létfontosságú eszköze az Azerbajdzsán és az Unió közötti kommunikáció előmozdításának; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az információhoz és a kommunikációs technológiához való hozzáférés – ami magában foglalja az internethez való szabad és cenzúrázatlan hozzáférést is – elengedhetetlen a demokrácia és jogállamiság fejlődéséhez, valamint létfontosságú eszköze az Azerbajdzsán és az Unió közötti kommunikáció előmozdításának;

| 13. | felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy orvosolják az EBESZ és az ODIHR parlamenti választásokról szóló végleges jelentése által megállapított hiányosságokat, és a hatóságok további, Velencei Bizottsággal való együttműködését várja annak biztosítása érdekében, hogy Azerbajdzsán választásokra vonatkozó jogszabályait teljes mértékben összehangolják a nemzetközi normákkal és szabványokkal. |
| --- | --- |

13.

felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy orvosolják az EBESZ és az ODIHR parlamenti választásokról szóló végleges jelentése által megállapított hiányosságokat, és a hatóságok további, Velencei Bizottsággal való együttműködését várja annak biztosítása érdekében, hogy Azerbajdzsán választásokra vonatkozó jogszabályait teljes mértékben összehangolják a nemzetközi normákkal és szabványokkal.

| 14. | szorgalmazza, hogy Azerbajdzsán újítsa meg arra irányuló erőfeszítéseit, hogy teljes mértékig végrehajtsa az európai szomszédságpolitika cselekvési tervét annak utolsó éve során, és felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa Azerbajdzsánt ezen erőfeszítések tekintetében; |
| --- | --- |

14.

szorgalmazza, hogy Azerbajdzsán újítsa meg arra irányuló erőfeszítéseit, hogy teljes mértékig végrehajtsa az európai szomszédságpolitika cselekvési tervét annak utolsó éve során, és felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa Azerbajdzsánt ezen erőfeszítések tekintetében;

| 15. | üdvözli, hogy az EU–Azerbajdzsán Együttműködési Bizottság keretében új albizottságokat hoztak létre, amelyek meg fogják erősíteni az igazságszolgáltatás, a szabadság és a biztonság, az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartása tekintetében folytatott eszmecsere intézményi keretét; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy az EU–Azerbajdzsán Együttműködési Bizottság keretében új albizottságokat hoztak létre, amelyek meg fogják erősíteni az igazságszolgáltatás, a szabadság és a biztonság, az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartása tekintetében folytatott eszmecsere intézményi keretét;

| 16. | üdvözli Azerbajdzsán hozzájárulását a keleti partnerséghez és a Milli Majlis (az azerbajdzsáni nemzetgyűlés) küldöttségének részvételét az Euronest Parlamenti Közgyűlés alakuló ülésén; |
| --- | --- |

16.

üdvözli Azerbajdzsán hozzájárulását a keleti partnerséghez és a Milli Majlis (az azerbajdzsáni nemzetgyűlés) küldöttségének részvételét az Euronest Parlamenti Közgyűlés alakuló ülésén;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság főképviselőjének/alelnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, Azerbajdzsán elnökének, kormányának és parlamentjének, valamint az EBESZ-nek és az ODIHR-nek. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság főképviselőjének/alelnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, Azerbajdzsán elnökének, kormányának és parlamentjének, valamint az EBESZ-nek és az ODIHR-nek.

---

(1)  HL C 286. E, 2010.10.22., 27. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0193.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0153.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0025.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/162 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/162

---

2011. május 12., csütörtökBelarusz

P7_TA(2011)0244

Az Európai Parlament 2011. május 12-i állásfoglalása Belaruszról

2012/C 377 E/23

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Belaruszról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. március 10-i (1), a 2011. január 20-i (2) és a 2009. december 17-i (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belaruszról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. március 10-i (1), a 2011. január 20-i (2) és a 2009. december 17-i (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel Catherine Ashton, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2011. február 18-i nyilatkozatára a belarusz ellenzék képviselőinek elítéléséről és bebörtönzéséről, valamint szóvivője 2011. április 10-i nyilatkozatára a belarusz független média elleni szigorú fellépésekről, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2011. február 18-i nyilatkozatára a belarusz ellenzék képviselőinek elítéléséről és bebörtönzéséről, valamint szóvivője 2011. április 10-i nyilatkozatára a belarusz független média elleni szigorú fellépésekről,

| — | tekintettel az egyes belarusz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP tanácsi határozat módosításáról szóló, 2011. január 31-i 2011/69/KKBP tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes belarusz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP tanácsi határozat módosításáról szóló, 2011. január 31-i 2011/69/KKBP tanácsi határozatra,

| — | tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának (EBESZ/ODIHR) és az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének a belarusz elnökválasztásról kiadott 2011. február 22-i végleges jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának (EBESZ/ODIHR) és az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének a belarusz elnökválasztásról kiadott 2011. február 22-i végleges jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az elnökjelölt Alesz Mihalevics, Vlagyimir Nyekljajev, Vitalij Rimasevszkij, Andrej Szannyikov, Mikalaj Sztatkevics és Dmitrij Usz, valamint kampányfőnökeik, különösen Pavel Szevjarnyec, Vlagyimir Kobec és Szergej Marcelev ellen bírósági eljárás folyik, amelynek végén akár 15 évnyi börtönbüntetést is kiszabhatnak rájuk, |
| --- | --- |

A.

mivel az elnökjelölt Alesz Mihalevics, Vlagyimir Nyekljajev, Vitalij Rimasevszkij, Andrej Szannyikov, Mikalaj Sztatkevics és Dmitrij Usz, valamint kampányfőnökeik, különösen Pavel Szevjarnyec, Vlagyimir Kobec és Szergej Marcelev ellen bírósági eljárás folyik, amelynek végén akár 15 évnyi börtönbüntetést is kiszabhatnak rájuk,

| B. | mivel számos ellenzéki aktivistát, köztük Anatol Ljabedzkát, az ellenzéki Egyesült Polgári Párt vezetőjét, Vitalij Rimasevszkijt és Alesz Mihalevicset, korábbi elnökjelölteket, Natalja Radzinát és Andrej Dmitrijevet, egy online hírportál főszerkesztőit, Vlagyimir Nyekljajev ellenzéki elnökjelölt kampányfőnökét és Szergej Vaznyak, a „Tell the truth” („Mondj igazat!”) kampány aktivistáját elengedték a KGB előzetes letartóztatásából és az ellenük folyó vizsgálat lezárásáig házi őrizetben tartanak; mivel Alesz Mihalevics és Natalja Radzina a per elől külföldre menekült, míg Dmitrij Bandarenka, aki Andrej Szannyikov egy korábbi elnökválasztási kampányának támogatója, két évre börtönbe került, |
| --- | --- |

B.

mivel számos ellenzéki aktivistát, köztük Anatol Ljabedzkát, az ellenzéki Egyesült Polgári Párt vezetőjét, Vitalij Rimasevszkijt és Alesz Mihalevicset, korábbi elnökjelölteket, Natalja Radzinát és Andrej Dmitrijevet, egy online hírportál főszerkesztőit, Vlagyimir Nyekljajev ellenzéki elnökjelölt kampányfőnökét és Szergej Vaznyak, a „Tell the truth” („Mondj igazat!”) kampány aktivistáját elengedték a KGB előzetes letartóztatásából és az ellenük folyó vizsgálat lezárásáig házi őrizetben tartanak; mivel Alesz Mihalevics és Natalja Radzina a per elől külföldre menekült, míg Dmitrij Bandarenka, aki Andrej Szannyikov egy korábbi elnökválasztási kampányának támogatója, két évre börtönbe került,

| C. | mivel Alekszandr Atroscsankovot, Alekszandr Malhanovot, Dmitrij Novikot, Vaszil Parfjankovot – Vlagyimir Nyekljajev és Andrej Szannyikov demokratikus ellenzéki jelöltek választási kampánycsapatának tagjait –, Mikita Likavidot, a „For Freedom” (szabadságért) nevű mozgalom tagját, Alesz Kirkevicset, Zmiszter Daskevicset és Eduard Lobovot, a „Young Front” (ifjúsági front?) szervezet aktivistáit, Pavel Vinahradovot, a „Speak the Truth” kampány aktivistáját, Andrej Prataszjenyát, párton kívüli aktivistát és Dmitrij Drozd történészét, Vlagyimir Kamisenkót, aki a tiltakozásokban vett részt, valamint Dmitrij Bandarenkát, az európai Belarusz polgári kampány koordinátorát egy és négy év közötti időtartamú börtönbüntetésre ítélték a 2010. december 19-i tüntetések miatt, |
| --- | --- |

C.

mivel Alekszandr Atroscsankovot, Alekszandr Malhanovot, Dmitrij Novikot, Vaszil Parfjankovot – Vlagyimir Nyekljajev és Andrej Szannyikov demokratikus ellenzéki jelöltek választási kampánycsapatának tagjait –, Mikita Likavidot, a „For Freedom” (szabadságért) nevű mozgalom tagját, Alesz Kirkevicset, Zmiszter Daskevicset és Eduard Lobovot, a „Young Front” (ifjúsági front?) szervezet aktivistáit, Pavel Vinahradovot, a „Speak the Truth” kampány aktivistáját, Andrej Prataszjenyát, párton kívüli aktivistát és Dmitrij Drozd történészét, Vlagyimir Kamisenkót, aki a tiltakozásokban vett részt, valamint Dmitrij Bandarenkát, az európai Belarusz polgári kampány koordinátorát egy és négy év közötti időtartamú börtönbüntetésre ítélték a 2010. december 19-i tüntetések miatt,

| D. | mivel bizonyíték van arra, hogy a rendőrség kínzással kényszeríti ki az állam ellen állítólag elkövetett bűncselekményeket beismerő vallomásokat, amint ezt bizonyítja Olga Klaszovszka és Alesz Mihalevics ügye, |
| --- | --- |

D.

mivel bizonyíték van arra, hogy a rendőrség kínzással kényszeríti ki az állam ellen állítólag elkövetett bűncselekményeket beismerő vallomásokat, amint ezt bizonyítja Olga Klaszovszka és Alesz Mihalevics ügye,

| E. | mivel 2011. április 25-én a belarusz tájékoztatási minisztérium a legfelsőbb kereskedelmi bíróságnál követelte két független újság, a „Narodnaja Volja” és a „Nasa Niva” bezárását, |
| --- | --- |

E.

mivel 2011. április 25-én a belarusz tájékoztatási minisztérium a legfelsőbb kereskedelmi bíróságnál követelte két független újság, a „Narodnaja Volja” és a „Nasa Niva” bezárását,

| F. | mivel Andrej Pacsobut, a Belsat televíziós csatorna tudósítóját és a Gazeta Wyborcza című újság újságíróját letartóztatták és akár két évig terjedő börtönbüntetést is kiszabhatnak rá, mert a közelmúltban megjelent cikkeiben „sértegette az elnököt”; mivel Andrej Pacsobutot az Amnesty International meggyőződése miatt bebörtönzött fogolynak tekinti; mivel Irina Kalipot, Andrej Szannyikov feleségét ugyancsak letartóztatták és a tiltakozásokkal kapcsolatban vádolják; mivel jelenleg házi őrizetben van és nem léphet férjével kapcsolatba, |
| --- | --- |

F.

mivel Andrej Pacsobut, a Belsat televíziós csatorna tudósítóját és a Gazeta Wyborcza című újság újságíróját letartóztatták és akár két évig terjedő börtönbüntetést is kiszabhatnak rá, mert a közelmúltban megjelent cikkeiben „sértegette az elnököt”; mivel Andrej Pacsobutot az Amnesty International meggyőződése miatt bebörtönzött fogolynak tekinti; mivel Irina Kalipot, Andrej Szannyikov feleségét ugyancsak letartóztatták és a tiltakozásokkal kapcsolatban vádolják; mivel jelenleg házi őrizetben van és nem léphet férjével kapcsolatba,

| G. | mivel a demokratikus ellenzéket, a szabad médiát, a civil társadalom aktivistáit és az emberi jogi jogvédőket sújtó elnyomó intézkedések az azok azonnali megszüntetését követelő, egymást követő nemzetközi felszólítások ellenére is tovább szigorodtak; mivel a helyzet súlyosan sérti Belarusz több nemzetközi kötelezettségvállalását is, |
| --- | --- |

G.

mivel a demokratikus ellenzéket, a szabad médiát, a civil társadalom aktivistáit és az emberi jogi jogvédőket sújtó elnyomó intézkedések az azok azonnali megszüntetését követelő, egymást követő nemzetközi felszólítások ellenére is tovább szigorodtak; mivel a helyzet súlyosan sérti Belarusz több nemzetközi kötelezettségvállalását is,

| 1. | határozottan elítél minden, a „tömeges lázadás” vádja alapján született büntetőítéletet, és azokat önkényesnek és politikai indíttatásúnak véli; hangsúlyozza, hogy a jelentések szerint a hatóságoknak nem sikerült a vádlottak bűnösségét bizonyítaniuk, az eljárásokat zárt ajtók mögött tartották, a fogvatartottak nem hívhattak saját tanúkat és nem találkozhattak négyszemközt és rendszeresen jogi képviselőikkel, a vádlottak ügyvédei számos figyelmeztetést kaptak az Igazságügyi Minisztériumtól, és néhányukat kizárták a szakmából; ennélfogva kijelenti, hogy a peres eljárásokat nem pártatlanul folytatták le; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítél minden, a „tömeges lázadás” vádja alapján született büntetőítéletet, és azokat önkényesnek és politikai indíttatásúnak véli; hangsúlyozza, hogy a jelentések szerint a hatóságoknak nem sikerült a vádlottak bűnösségét bizonyítaniuk, az eljárásokat zárt ajtók mögött tartották, a fogvatartottak nem hívhattak saját tanúkat és nem találkozhattak négyszemközt és rendszeresen jogi képviselőikkel, a vádlottak ügyvédei számos figyelmeztetést kaptak az Igazságügyi Minisztériumtól, és néhányukat kizárták a szakmából; ennélfogva kijelenti, hogy a peres eljárásokat nem pártatlanul folytatták le;

| 2. | a Vlagyimir Nyekljajev, Vitalij Rimasevszkij, Nyikolaj Sztatkevics, Dmitrij Usz és Andrej Szannyikov elnökjelölt elleni valamennyi vádat törvénytelennek és elfogadhatatlannak tekinti; felszólít a jelöltek felmentésére és minden további ellenük indított eljárás megszüntetésére; ezzel összefüggésben elítéli, hogy a belarusz hatóságok nem tartják tiszteletben a gyülekezés és a véleménynyilvánítás alapvető szabadságjogát, és a még fogva tartott valamennyi tiltakozó azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására és az ellenül felhozott vádak ejtésére szólít fel; |
| --- | --- |

2.

a Vlagyimir Nyekljajev, Vitalij Rimasevszkij, Nyikolaj Sztatkevics, Dmitrij Usz és Andrej Szannyikov elnökjelölt elleni valamennyi vádat törvénytelennek és elfogadhatatlannak tekinti; felszólít a jelöltek felmentésére és minden további ellenük indított eljárás megszüntetésére; ezzel összefüggésben elítéli, hogy a belarusz hatóságok nem tartják tiszteletben a gyülekezés és a véleménynyilvánítás alapvető szabadságjogát, és a még fogva tartott valamennyi tiltakozó azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására és az ellenül felhozott vádak ejtésére szólít fel;

| 3. | mélységes aggodalmának ad hangot a Belaruszban tevékenykedő emberi jogi jogvédők helyzetének romlása miatt; határozottan elítéli a belarusz elnök és számos állami tulajdonú média újságírója által többek között a „Viasna” emberi jogi központ elnöke, Alesz Bjaljackij jó hírnevének megsértésére irányuló, a minszki metró elleni bombatámadás kapcsán a közelmúltban tett megjegyzéseket, miszerint „az országban van egy ötödik oszlop is”; |
| --- | --- |

3.

mélységes aggodalmának ad hangot a Belaruszban tevékenykedő emberi jogi jogvédők helyzetének romlása miatt; határozottan elítéli a belarusz elnök és számos állami tulajdonú média újságírója által többek között a „Viasna” emberi jogi központ elnöke, Alesz Bjaljackij jó hírnevének megsértésére irányuló, a minszki metró elleni bombatámadás kapcsán a közelmúltban tett megjegyzéseket, miszerint „az országban van egy ötödik oszlop is”;

| 4. | elítéli, hogy Belaruszban a politikai ellenfeleket továbbra is a félelem és a megfélemlítés légköre veszi körül, és hogy a 2010. decemberi elnökválasztás óta folyamatosan üldözik az ellenzéki szereplőket; |
| --- | --- |

4.

elítéli, hogy Belaruszban a politikai ellenfeleket továbbra is a félelem és a megfélemlítés légköre veszi körül, és hogy a 2010. decemberi elnökválasztás óta folyamatosan üldözik az ellenzéki szereplőket;

| 5. | sürgeti a belarusz hatóságokat, hogy vessenek véget Marina Capok és Makszim Kitszjuk ukrán állampolgár, valamint Andrej Jurov orosz állampolgár – a belarusz emberi jogi helyzet nemzetközi ellenőrzésével foglalkozó bizottság képviselői – mozgásszabadsága korlátozásának, akiktől megtagadták a Belarusz területére történő belépést, továbbá Alik Mnacnakjan és Viktoria Gromova orosz emberi jogi jogvédők szabad mozgása akadályozásának, akiket 2011. május 4-én vettek őrizetbe a „Viasna” emberi jogi központban, majd rövidesen deportáltak Belaruszból és két évre kitiltották őket az országból; ebben az összefüggésben elítél minden, a belarusz hatóságok általi, az emberi jogi jogvédők ellen irányuló fellépést; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a belarusz hatóságokat, hogy vessenek véget Marina Capok és Makszim Kitszjuk ukrán állampolgár, valamint Andrej Jurov orosz állampolgár – a belarusz emberi jogi helyzet nemzetközi ellenőrzésével foglalkozó bizottság képviselői – mozgásszabadsága korlátozásának, akiktől megtagadták a Belarusz területére történő belépést, továbbá Alik Mnacnakjan és Viktoria Gromova orosz emberi jogi jogvédők szabad mozgása akadályozásának, akiket 2011. május 4-én vettek őrizetbe a „Viasna” emberi jogi központban, majd rövidesen deportáltak Belaruszból és két évre kitiltották őket az országból; ebben az összefüggésben elítél minden, a belarusz hatóságok általi, az emberi jogi jogvédők ellen irányuló fellépést;

| 6. | elítéli a független belarusz újságírók és médiacsatornák szisztematikus zaklatását és megfélemlítését, valamint a rájuk nehezedő nyomás fokozódását; ezzel kapcsolatban sürgeti a belarusz hatóságokat, hogy állítsák le a „Narodnaja Volja” és a „Nasa Niva” hetilapok megszüntetését, tartózkodjon a két független internetes portálhoz, a „Karta '97”-hez és a „Bielorusskij Partizan”-hoz való hozzáférés korlátozásától, ami súlyosan korlátozná a médiapluralizmust Belaruszban, továbbá engedjék szabadon Anrej Pacsobutot, és minden vádat ejtsenek ellene; |
| --- | --- |

6.

elítéli a független belarusz újságírók és médiacsatornák szisztematikus zaklatását és megfélemlítését, valamint a rájuk nehezedő nyomás fokozódását; ezzel kapcsolatban sürgeti a belarusz hatóságokat, hogy állítsák le a „Narodnaja Volja” és a „Nasa Niva” hetilapok megszüntetését, tartózkodjon a két független internetes portálhoz, a „Karta '97”-hez és a „Bielorusskij Partizan”-hoz való hozzáférés korlátozásától, ami súlyosan korlátozná a médiapluralizmust Belaruszban, továbbá engedjék szabadon Anrej Pacsobutot, és minden vádat ejtsenek ellene;

| 7. | elítéli, hogy nem történt független vizsgálat a választás napján a tiltakozók ellen fellépő rendőrség és KGB részéről tanúsított brutális erőszakot illetően, különösen, mivel a belarusz hatóságok elutasították 14 uniós tagállam arra irányuló felhívását, hogy az EBESZ égisze alatt emberi jogi tényfeltáró küldöttség vizsgálódjon az ellenzék 2010. decemberi választásokat követő erőszakos letörésével kapcsolatban; üdvözli Dr. Neil Jarman, a belarusz emberi jogi helyzet nemzetközi ellenőrzésével foglalkozó bizottság különleges jelentéstevője időközi jelentését és felháborítónak tartja, hogy Minszkben különböző EBESZ-országokból származó emberi jogi jogvédőket tartóztattak le; |
| --- | --- |

7.

elítéli, hogy nem történt független vizsgálat a választás napján a tiltakozók ellen fellépő rendőrség és KGB részéről tanúsított brutális erőszakot illetően, különösen, mivel a belarusz hatóságok elutasították 14 uniós tagállam arra irányuló felhívását, hogy az EBESZ égisze alatt emberi jogi tényfeltáró küldöttség vizsgálódjon az ellenzék 2010. decemberi választásokat követő erőszakos letörésével kapcsolatban; üdvözli Dr. Neil Jarman, a belarusz emberi jogi helyzet nemzetközi ellenőrzésével foglalkozó bizottság különleges jelentéstevője időközi jelentését és felháborítónak tartja, hogy Minszkben különböző EBESZ-országokból származó emberi jogi jogvédőket tartóztattak le;

| 8. | felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot, a főképviselőt és egyéb uniós partnerországokat, hogy terjesszék ki a belarusz rezsim ellen életbe léptetett korlátozó intézkedéseket, például léptessenek életbe célzott gazdasági szankciókat, különösen az állami tulajdonú vállalatok ellen; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot, a főképviselőt és egyéb uniós partnerországokat, hogy terjesszék ki a belarusz rezsim ellen életbe léptetett korlátozó intézkedéseket, például léptessenek életbe célzott gazdasági szankciókat, különösen az állami tulajdonú vállalatok ellen;

| 9. | hangsúlyozza, hogy tekintettel az ellenzék folyamatos, példanélküli elnyomásra, az EU-nak új módszereket kell bevetnie a belarusz civil társadalom támogatására, hogy segítse a lakosság tudatosságának növelését, megelőzze a politikai ellenzék teljese felaprózódását és megőrizze a Lukasenko-rezsim politikai alternatíváját; kéri, hogy az EU támogassa a demokratikus ellenzéki pártok, a civil társadalmi szervezetek és a független hírcsatornák fennmaradását és megerősítését többek között a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze révén; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy tekintettel az ellenzék folyamatos, példanélküli elnyomásra, az EU-nak új módszereket kell bevetnie a belarusz civil társadalom támogatására, hogy segítse a lakosság tudatosságának növelését, megelőzze a politikai ellenzék teljese felaprózódását és megőrizze a Lukasenko-rezsim politikai alternatíváját; kéri, hogy az EU támogassa a demokratikus ellenzéki pártok, a civil társadalmi szervezetek és a független hírcsatornák fennmaradását és megerősítését többek között a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze révén;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az EU a Belarusszal fenntartott kapcsolatait szigorú feltételekhez köti, és attól teszi függővé, hogy Belarusz elkötelezi-e magát az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása mellett a belarusz kormány által aláírt, 2009. május 7-i, a keleti partnerséggel foglalkozó prágai csúcstalálkozó együttes nyilatkozatával összhangban; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az EU a Belarusszal fenntartott kapcsolatait szigorú feltételekhez köti, és attól teszi függővé, hogy Belarusz elkötelezi-e magát az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása mellett a belarusz kormány által aláírt, 2009. május 7-i, a keleti partnerséggel foglalkozó prágai csúcstalálkozó együttes nyilatkozatával összhangban;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az EBESZ és az Európa Tanács parlamenti közgyűléseinek, valamint a belarusz kormánynak és parlamentnek. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az EBESZ és az Európa Tanács parlamenti közgyűléseinek, valamint a belarusz kormánynak és parlamentnek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0099.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0022.

(3)  HL C 286. E, 2010.10.22., 16. o.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/164 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/164

---

2011. május 12., csütörtökA „Cleanup in Europe” és a „Let's do it, world – 2012” elnevezésű kezdeményezések

P7_TA(2011)0245

Az Európai Parlament 2011. május 12-i nyilatkozata a „Cleanup in Europe” és a „Let's do it, world – 2012” elnevezésű kezdeményezésekről

2012/C 377 E/24

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel a hulladékokról szóló uniós jogszabályok végrehajtása és alkalmazása nem megfelelő, |
| --- | --- |

A.

mivel a hulladékokról szóló uniós jogszabályok végrehajtása és alkalmazása nem megfelelő,

| B. | mivel a környezetvédelmi ügyekkel kapcsolatos szociális felelősségvállalás és tudatosság hiánya sok tagállamban továbbra is problémát okoz, |
| --- | --- |

B.

mivel a környezetvédelmi ügyekkel kapcsolatos szociális felelősségvállalás és tudatosság hiánya sok tagállamban továbbra is problémát okoz,

| C. | mivel a „Let’s Do It!” mozgalom 2008 óta számos alulról jövő, nemzeti, civil kezdeményezést folytatott Észtország, Lettország, Litvánia, Portugália, Szlovénia és Románia polgárainak óriási méretű részvételével, és mivel e kezdeményezések konkrét eredményeként feltérképezték és összeszedték az illegális szemetet, |
| --- | --- |

C.

mivel a „Let’s Do It!” mozgalom 2008 óta számos alulról jövő, nemzeti, civil kezdeményezést folytatott Észtország, Lettország, Litvánia, Portugália, Szlovénia és Románia polgárainak óriási méretű részvételével, és mivel e kezdeményezések konkrét eredményeként feltérképezték és összeszedték az illegális szemetet,

| 1. | megjegyzi, hogy a „Let’s Do It!” önkéntes mozgalom Európa összes országát felhívta, hogy 2012-ben egyetlen napon csatlakozzon minden idők legnagyobb szemétszedési akciójához; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a „Let’s Do It!” önkéntes mozgalom Európa összes országát felhívta, hogy 2012-ben egyetlen napon csatlakozzon minden idők legnagyobb szemétszedési akciójához;

| 2. | felszólítja egyrészt a politikusokat, hogy aktívan mozdítsák elő e kezdeményezéseket, másrészt a polgárokat, hogy vegyenek részt az akciókban; |
| --- | --- |

2.

felszólítja egyrészt a politikusokat, hogy aktívan mozdítsák elő e kezdeményezéseket, másrészt a polgárokat, hogy vegyenek részt az akciókban;

| 3. | úgy véli, hogy ezt a hatékony eszközt széles körben el kell terjeszteni annak érdekében, hogy mélyrehatóbb ismereteket lehessen szerezni és nagyobb felelősséget lehessen vállalni a hulladékkezeléssel kapcsolatosan, és ily módon a lehető legmagasabbra emelkedjen az újrahasznosítási arány; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy ezt a hatékony eszközt széles körben el kell terjeszteni annak érdekében, hogy mélyrehatóbb ismereteket lehessen szerezni és nagyobb felelősséget lehessen vállalni a hulladékkezeléssel kapcsolatosan, és ily módon a lehető legmagasabbra emelkedjen az újrahasznosítási arány;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy az összes rendelkezésre álló eszközzel támogassa ezt a kezdeményezést, és indítson egyrészt a nemzeti hulladéknyilvántartásokkal kapcsolatos meglévő adatokat, másrészt az illegális hulladéklerakó helyek elhelyezkedését jelölő térképeket közzétevő honlapot; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy az összes rendelkezésre álló eszközzel támogassa ezt a kezdeményezést, és indítson egyrészt a nemzeti hulladéknyilvántartásokkal kapcsolatos meglévő adatokat, másrészt az illegális hulladéklerakó helyek elhelyezkedését jelölő térképeket közzétevő honlapot;

| 5. | felkéri a tagállamokat további erőfeszítések meghozatalára, hogy a hulladékokról szóló uniós jogszabályok hazájukban teljes mértékben végrehajtásra és alkalmazásra kerüljenek; |
| --- | --- |

5.

felkéri a tagállamokat további erőfeszítések meghozatalára, hogy a hulladékokról szóló uniós jogszabályok hazájukban teljes mértékben végrehajtásra és alkalmazásra kerüljenek;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a 27 tagállam kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a 27 tagállam kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Az aláírók listája a 2011. május 12-i jegyzőkönyv 1. mellékletében jelent meg (P7_PV(2011)05-12(ANN1)).

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2011. május 10., kedd

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/166 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/166

---

2011. május 10., keddLuigi de Magistris mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről

P7_TA(2011)0188

Az Európai Parlament 2011. május 10-i határozata Luigi de Magistris mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről (2010/2122(IMM))

2012/C 377 E/25

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Luigi de Magistris 2010. július 5-én benyújtott és a 2010. július 7-i plenáris ülésen bejelentett, saját mentelmi jogának egy olaszországi bíróság előtt folyamatban lévő eljárással összefüggésben való fenntartására irányuló kérelmére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Luigi de Magistris 2010. július 5-én benyújtott és a 2010. július 7-i plenáris ülésen bejelentett, saját mentelmi jogának egy olaszországi bíróság előtt folyamatban lévő eljárással összefüggésben való fenntartására irányuló kérelmére,

| — | miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Luigi de Magistrist, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Luigi de Magistrist,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 8. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 8. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i valamint 2010. március 19-i ítéleteire (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i valamint 2010. március 19-i ítéleteire (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (3) bekezdésére és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (3) bekezdésére és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0152/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0152/2011),

| A. | mivel Luigi de Magistris európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának fenntartását kérte egy olaszországi bíróság előtt folyamatban lévő eljárással összefüggésben, |
| --- | --- |

A.

mivel Luigi de Magistris európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának fenntartását kérte egy olaszországi bíróság előtt folyamatban lévő eljárással összefüggésben,

| B. | mivel Luigi de Magistris kérelme a Clemente Mario Mastella európai parlamenti képviselő által kezdeményezett, a beneventói bíróság előtti megjelenéssel kapcsolatos idézésre vonatkozik a Luigi de Magistris által 2009. október 31-én egy olasz újságnak adott interjú kapcsán, |
| --- | --- |

B.

mivel Luigi de Magistris kérelme a Clemente Mario Mastella európai parlamenti képviselő által kezdeményezett, a beneventói bíróság előtti megjelenéssel kapcsolatos idézésre vonatkozik a Luigi de Magistris által 2009. október 31-én egy olasz újságnak adott interjú kapcsán,

| C. | mivel az idézés értelmében az interjú egyik részlete („Mastella, akinek a neve felmerült az általam folytatott egyik nyomozás során, megpróbált leállítani”) rágalmazásnak minősül, ami 1 000 000 EUR kártérítési igényt és a perköltségek megfizetését eredményezi, |
| --- | --- |

C.

mivel az idézés értelmében az interjú egyik részlete („Mastella, akinek a neve felmerült az általam folytatott egyik nyomozás során, megpróbált leállítani”) rágalmazásnak minősül, ami 1 000 000 EUR kártérítési igényt és a perköltségek megfizetését eredményezi,

| D. | mivel az interjú akkor készült, amikor Luigi de Magistris európai parlamenti képviselő volt, a 2009-es európai parlamenti választások során történt megválasztását követően, |
| --- | --- |

D.

mivel az interjú akkor készült, amikor Luigi de Magistris európai parlamenti képviselő volt, a 2009-es európai parlamenti választások során történt megválasztását követően,

| E. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében a feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, ők nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá, |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében a feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, ők nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá,

| F. | mivel a Parlament bevett gyakorlata alapján a tény, hogy a jogi eljárások polgári vagy közigazgatási jellegűek, illetve a polgári vagy közigazgatási jog hatálya alá tartozó bizonyos vonatkozásokat tartalmaznak, önmagában nem akadályozza az említett cikk alapján biztosított mentesség alkalmazását, |
| --- | --- |

F.

mivel a Parlament bevett gyakorlata alapján a tény, hogy a jogi eljárások polgári vagy közigazgatási jellegűek, illetve a polgári vagy közigazgatási jog hatálya alá tartozó bizonyos vonatkozásokat tartalmaznak, önmagában nem akadályozza az említett cikk alapján biztosított mentesség alkalmazását,

| G. | mivel a szóban forgó interjú idején Luigi de Magistris az Európai Parlament képviselőjeként látta el feladatait, és a választóinak érdeklődésére számot tartó üggyel kapcsolatban kifejtett véleményével politikai tevékenységet végzett, |
| --- | --- |

G.

mivel a szóban forgó interjú idején Luigi de Magistris az Európai Parlament képviselőjeként látta el feladatait, és a választóinak érdeklődésére számot tartó üggyel kapcsolatban kifejtett véleményével politikai tevékenységet végzett,

| H. | mivel demokratikus társadalmakban elfogadhatatlan, valamint sérti az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikkét – amely a képviselők a Parlament mint európai unós intézmény érdekében végzett feladataik ellátása során kifejtett véleményük szabadságának védelméről szól – az, hogy a jogosan közérdeklődésre számot tartó ügyekben bírósági eljárással próbálják megakadályozni a Parlament képviselőinek véleménynyilvánítását, és azt, hogy politikai ellenfeleiket bírálják, |
| --- | --- |

H.

mivel demokratikus társadalmakban elfogadhatatlan, valamint sérti az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikkét – amely a képviselők a Parlament mint európai unós intézmény érdekében végzett feladataik ellátása során kifejtett véleményük szabadságának védelméről szól – az, hogy a jogosan közérdeklődésre számot tartó ügyekben bírósági eljárással próbálják megakadályozni a Parlament képviselőinek véleménynyilvánítását, és azt, hogy politikai ellenfeleiket bírálják,

| 1. | úgy határoz, hogy fenntartja Luigi de Magistris mentelmi jogát és kiváltságait; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy fenntartja Luigi de Magistris mentelmi jogát és kiváltságait;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot az Olasz Köztársaság illetékes hatóságának és Luigi de Magistrisnek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot az Olasz Köztársaság illetékes hatóságának és Luigi de Magistrisnek.

---

(1)  101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 195. o.), 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391. o.), T-345/05. sz., Mote kontra Parlament ügy (EBHT 2008., II-2849. o.), C-200/07 és C-201/07 Marra kontra De Gregorio és Clemente egyesített ügyek (EBHT 2008., I-7929. o.) és T-42/06. sz., Gollnisch kontra Parlament ügy.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/167 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/167

---

2011. május 10., keddBruno Gollnisch mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről

P7_TA(2011)0189

Az Európai Parlament 2011. május 10-i határozata Bruno Gollnisch mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről (2010/2097(IMM))

2012/C 377 E/26

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Bruno Gollnisch 2010. június 10-én előterjesztett és a 2010. június 14-i plenáris ülésen bejelentett, saját mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelmére egy francia bíróságon zajló bűnvádi eljárással kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

tekintettel Bruno Gollnisch 2010. június 10-én előterjesztett és a 2010. június 14-i plenáris ülésen bejelentett, saját mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelmére egy francia bíróságon zajló bűnvádi eljárással kapcsolatban,

| — | miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően 2011. január 26-án meghallgatta Bruno Gollnischt, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően 2011. január 26-án meghallgatta Bruno Gollnischt,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, valamint 2010. március 19-i ítéleteire (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, valamint 2010. március 19-i ítéleteire (1),

| — | tekintettel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (3) bekezdésére és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (3) bekezdésére és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0154/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0154/2011),

| A. | mivel Bruno Gollnisch európai parlamenti képviselő mentelmi jogának fenntartását kérelmezte a francia hatóságok által alkalmazott, szerinte a szabadságát korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban, amelyek a Rasszizmus és idegengyűlölet ellenes nemzetközi liga 2009. január 26-án ismeretlen tettes ellen fajgyűlöletre uszítás vádjával tett feljelentését és polgári jogi igényét (plainte avec constitution de partie civile) követő bírósági vizsgálat részét képezik, |
| --- | --- |

A.

mivel Bruno Gollnisch európai parlamenti képviselő mentelmi jogának fenntartását kérelmezte a francia hatóságok által alkalmazott, szerinte a szabadságát korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban, amelyek a Rasszizmus és idegengyűlölet ellenes nemzetközi liga 2009. január 26-án ismeretlen tettes ellen fajgyűlöletre uszítás vádjával tett feljelentését és polgári jogi igényét (plainte avec constitution de partie civile) követő bírósági vizsgálat részét képezik,

| B. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikkére a mentesség fenntartására irányuló kérelemben nem történik utalás, ezért ez nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikkére a mentesség fenntartására irányuló kérelemben nem történik utalás, ezért ez nem alkalmazandó,

| C. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke szerint – amelyre Bruno Gollnisch az elnökhöz intézett 2010. június 10-i levelében kifejezetten hivatkozott és amely a jelen esetre alkalmazható – az Európai Parlament ülésszaka alatt a képviselők saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; és mivel a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely képviselőjének mentességét felfüggessze, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke szerint – amelyre Bruno Gollnisch az elnökhöz intézett 2010. június 10-i levelében kifejezetten hivatkozott és amely a jelen esetre alkalmazható – az Európai Parlament ülésszaka alatt a képviselők saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; és mivel a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely képviselőjének mentességét felfüggessze,

| D. | mivel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikke (2) bekezdése szerint „nem lehet parlamenti képviselőt letartóztatni súlyos bűntett vagy más jelentős bűncselekmény miatt, és nem lehet őrizetbe venni vagy őrizet jellegű intézkedés alá vonni azon nemzetgyűlés elnökségének engedélye nélkül, amelynek tagja. Nincs szükség ilyen engedélyre súlyos bűntett vagy más jelentős bűncselekmény elkövetésében való tettenérés, illetve jogerős ítélet esetében.” és mivel „a parlamenti képviselővel szembeni fogva tartást, szabadságelvonó vagy szabadságkorlátozó intézkedéseket, illetve a képviselő elleni eljárást fel kell függeszteni az ülésszak idejére, amennyiben azon nemzetgyűlés, amelynek tagja, azt kéri”, |
| --- | --- |

D.

mivel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikke (2) bekezdése szerint „nem lehet parlamenti képviselőt letartóztatni súlyos bűntett vagy más jelentős bűncselekmény miatt, és nem lehet őrizetbe venni vagy őrizet jellegű intézkedés alá vonni azon nemzetgyűlés elnökségének engedélye nélkül, amelynek tagja. Nincs szükség ilyen engedélyre súlyos bűntett vagy más jelentős bűncselekmény elkövetésében való tettenérés, illetve jogerős ítélet esetében.” és mivel „a parlamenti képviselővel szembeni fogva tartást, szabadságelvonó vagy szabadságkorlátozó intézkedéseket, illetve a képviselő elleni eljárást fel kell függeszteni az ülésszak idejére, amennyiben azon nemzetgyűlés, amelynek tagja, azt kéri”,

| E. | mivel a Parlament széleskörű mérlegelési jogkörrel bír a saját képviselője mentességének fenntartására irányuló kérelmet követő határozat tartalmát illetően (2), |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament széleskörű mérlegelési jogkörrel bír a saját képviselője mentességének fenntartására irányuló kérelmet követő határozat tartalmát illetően (2),

| F. | mivel a jelen esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionis-ra, azaz arra, hogy komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy az ügyet a képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából nyújtották volna be a bírósághoz, |
| --- | --- |

F.

mivel a jelen esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionis-ra, azaz arra, hogy komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy az ügyet a képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából nyújtották volna be a bírósághoz,

| G. | mivel az ügy nem esik Bruno Gollnisch európai parlamenti képviselői minőségében végzett politikai tevékenységei hatálya alá; hanem Bruno Gollnisch, a Rhône-Alpes régió regionális önkormányzati képviselőjének kizárólag regionális és helyi természetű tevékenységeire, és ottani mandátumához általános választások révén jutott, amely elkülönül az európai parlamenti képviselői minőségtől, |
| --- | --- |

G.

mivel az ügy nem esik Bruno Gollnisch európai parlamenti képviselői minőségében végzett politikai tevékenységei hatálya alá; hanem Bruno Gollnisch, a Rhône-Alpes régió regionális önkormányzati képviselőjének kizárólag regionális és helyi természetű tevékenységeire, és ottani mandátumához általános választások révén jutott, amely elkülönül az európai parlamenti képviselői minőségtől,

| H. | mivel Bruno Gollnisch azzal magyarázta a mentelmi jog fenntartására irányuló kérelmet előidéző sajtóközleménynek a képviselőcsoportja által a Rhône-Alpes regionális önkormányzatban történt közzétételét, hogy ezt a Front National (Nemzeti Front) regionális szervezete írta, köztük a kommunikációs főnök, akinek „felhatalmazása volt arra, hogy a Front National megválasztott képviselői nevében beszéljen”; mivel a parlamenti mentelmi jognak egy ilyen helyzetre való alkalmazása azon szabályok indokolatlan kiterjesztését jelenti, amelyek célja a Parlament működését és függetlenségét érintő zavaró beavatkozás elkerülése, |
| --- | --- |

H.

mivel Bruno Gollnisch azzal magyarázta a mentelmi jog fenntartására irányuló kérelmet előidéző sajtóközleménynek a képviselőcsoportja által a Rhône-Alpes regionális önkormányzatban történt közzétételét, hogy ezt a Front National (Nemzeti Front) regionális szervezete írta, köztük a kommunikációs főnök, akinek „felhatalmazása volt arra, hogy a Front National megválasztott képviselői nevében beszéljen”; mivel a parlamenti mentelmi jognak egy ilyen helyzetre való alkalmazása azon szabályok indokolatlan kiterjesztését jelenti, amelyek célja a Parlament működését és függetlenségét érintő zavaró beavatkozás elkerülése,

| I. | mivel a Parlament előjogainak sajnálatos megsértését jelenti, hogy a francia hatóságok Bruno Gollnisch szabadságát vélhetően korlátozó intézkedéseket fogadhattak el azt megelőzően, hogy mentelmi jogának felfüggesztését kérelmezték volna; mivel azonban most, hogy a francia hatóságok hivatalosan is kérelmezték mentelmi jogának felfüggesztését, hogy a jövőben ilyen szabadságkorlátozó intézkedéseket fogadhassanak el, már nem szükséges e tekintetben Bruno Gollnisch mentelmi jogát fenntartani, |
| --- | --- |

I.

mivel a Parlament előjogainak sajnálatos megsértését jelenti, hogy a francia hatóságok Bruno Gollnisch szabadságát vélhetően korlátozó intézkedéseket fogadhattak el azt megelőzően, hogy mentelmi jogának felfüggesztését kérelmezték volna; mivel azonban most, hogy a francia hatóságok hivatalosan is kérelmezték mentelmi jogának felfüggesztését, hogy a jövőben ilyen szabadságkorlátozó intézkedéseket fogadhassanak el, már nem szükséges e tekintetben Bruno Gollnisch mentelmi jogát fenntartani,

| J. | mivel nem a Parlament, hanem az illetékes igazságügyi hatóságok feladata eldönteni, valamennyi demokratikus garancia tiszteletben tartása mellett, hogy a fajgyűlöletre való uszításról szóló franciaországi törvényt milyen mértékben sértették meg, és ez milyen jogi következményekkel jár, |
| --- | --- |

J.

mivel nem a Parlament, hanem az illetékes igazságügyi hatóságok feladata eldönteni, valamennyi demokratikus garancia tiszteletben tartása mellett, hogy a fajgyűlöletre való uszításról szóló franciaországi törvényt milyen mértékben sértették meg, és ez milyen jogi következményekkel jár,

| K. | mivel Bruno Gollnisch parlamenti mentelmi jogát ezért nem kell fenntartani, |
| --- | --- |

K.

mivel Bruno Gollnisch parlamenti mentelmi jogát ezért nem kell fenntartani,

| 1. | úgy határoz, hogy nem tartja fenn Bruno Gollnisch mentelmi jogát és kiváltságait; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy nem tartja fenn Bruno Gollnisch mentelmi jogát és kiváltságait;

| 2. | utasítja elnökét, hogy ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését haladéktalanul továbbítsa a Francia Köztársaság illetékes hatóságának és Bruno Gollnischnek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését haladéktalanul továbbítsa a Francia Köztársaság illetékes hatóságának és Bruno Gollnischnek.

---

(1)  101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 195. o.), 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391. o.),T-345/05. sz., Mote kontra Parlament ügy (EBHT 2008., II-2849. o.), C-200/07 és C-201/07 Marra kontra De Gregorio és Clemente egyesített ügyek (EBHT 2008., I-7929. o.) és T-42/06. sz., Gollnisch kontra Parlament ügy.

(2)  T-42/06. sz., Gollnisch kontra Parlament ügy, (101) bekezdés.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/169 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/169

---

2011. május 10., keddA Bruno Gollnisch mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről

P7_TA(2011)0190

Az Európai Parlament 2011. május 10-i határozata a Bruno Gollnisch mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről 2010/2284(IMM)

2012/C 377 E/27

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a francia hatóságok által 2010. november 3-án eljuttatott és a plenáris ülésen 2010. november 24-én bejelentett, Bruno Gollnisch mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a francia hatóságok által 2010. november 3-án eljuttatott és a plenáris ülésen 2010. november 24-én bejelentett, Bruno Gollnisch mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően 2011. január 26-án meghallgatta Bruno Gollnischt, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően 2011. január 26-án meghallgatta Bruno Gollnischt,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, valamint 2010. március 19-i ítéleteire (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, valamint 2010. március 19-i ítéleteire (1),

| — | tekintettel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0155/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0155/2011),

| A. | mivel a francia ügyész kérelmezte Bruno Gollnisch európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését azért, hogy lehetővé váljon egy vélhetően fajgyűlöletre uszítással kapcsolatos panasz kivizsgálása, valamint adott esetben az, hogy Bruno Gollnisch a francia elsőfokú, a fellebbviteli és legfelső bíróság elé álljon, |
| --- | --- |

A.

mivel a francia ügyész kérelmezte Bruno Gollnisch európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését azért, hogy lehetővé váljon egy vélhetően fajgyűlöletre uszítással kapcsolatos panasz kivizsgálása, valamint adott esetben az, hogy Bruno Gollnisch a francia elsőfokú, a fellebbviteli és legfelső bíróság elé álljon,

| B. | mivel Bruno Gollnisch mentelmi jogának felfüggesztése egy fajgyűlöletre uszítással kapcsolatos vélhető szabálysértéshez kapcsolódik, amelynek előzménye egy 2008. október 3-án, a Rhône-Alpes régiónak a Bruno Gollnisch elnökölte Front Nationalhoz tartozó képviselőcsoportja által közzétett sajtóközlemény volt, |
| --- | --- |

B.

mivel Bruno Gollnisch mentelmi jogának felfüggesztése egy fajgyűlöletre uszítással kapcsolatos vélhető szabálysértéshez kapcsolódik, amelynek előzménye egy 2008. október 3-án, a Rhône-Alpes régiónak a Bruno Gollnisch elnökölte Front Nationalhoz tartozó képviselőcsoportja által közzétett sajtóközlemény volt,

| C. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikkének megfelelően az Európai Parlament ülésszaka alatt a képviselők saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; és mivel a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely képviselőjének mentességét felfüggessze, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikkének megfelelően az Európai Parlament ülésszaka alatt a képviselők saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; és mivel a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely képviselőjének mentességét felfüggessze,

| D. | mivel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkének megfelelően nem lehet parlamenti képviselőt letartóztatni súlyos bűntett vagy más jelentős bűncselekmény miatt, és nem lehet őrizetbe venni vagy őrizet jellegű intézkedés alá vonni azon nemzetgyűlés engedélye nélkül, amelynek tagja. Nincs szükség ilyen engedélyre súlyos bűntett vagy más jelentős bűncselekmény elkövetésében való tettenérés, illetve jogerős ítélet esetében, |
| --- | --- |

D.

mivel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkének megfelelően nem lehet parlamenti képviselőt letartóztatni súlyos bűntett vagy más jelentős bűncselekmény miatt, és nem lehet őrizetbe venni vagy őrizet jellegű intézkedés alá vonni azon nemzetgyűlés engedélye nélkül, amelynek tagja. Nincs szükség ilyen engedélyre súlyos bűntett vagy más jelentős bűncselekmény elkövetésében való tettenérés, illetve jogerős ítélet esetében,

| E. | mivel a jelen esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionis-ra, azaz arra, hogy komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy az ügyet a képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából nyújtották volna be a bírósághoz, |
| --- | --- |

E.

mivel a jelen esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionis-ra, azaz arra, hogy komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy az ügyet a képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából nyújtották volna be a bírósághoz,

| F. | mivel a francia hatóságok kérelme nem Bruno Gollnisch európai parlamenti képviselőként folytatott politikai tevékenységére vonatkozik; hanem Bruno Gollnisch, a Rhône-Alpes régió regionális önkormányzati képviselőjének kizárólag regionális és helyi természetű tevékenységeire, és ottani mandátumához általános választások révén jutott, amely elkülönül az európai parlamenti képviselői minőségtől, |
| --- | --- |

F.

mivel a francia hatóságok kérelme nem Bruno Gollnisch európai parlamenti képviselőként folytatott politikai tevékenységére vonatkozik; hanem Bruno Gollnisch, a Rhône-Alpes régió regionális önkormányzati képviselőjének kizárólag regionális és helyi természetű tevékenységeire, és ottani mandátumához általános választások révén jutott, amely elkülönül az európai parlamenti képviselői minőségtől,

| G. | mivel Bruno Gollnisch azzal magyarázta a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmet kiváltó sajtóközleménynek a képviselőcsoportja által a Rhône-Alpes regionális önkormányzatban történt közzétételét, hogy ezt a Front National (Nemzeti Front) regionális szervezete írta, köztük a kommunikációs főnök, akinek "felhatalmazása volt arra, hogy a Front National megválasztott képviselői nevében beszéljen"; mivel a parlamenti mentelmi jognak egy ilyen helyzetre való alkalmazása azon szabályok indokolatlan kiterjesztését jelenti, amelyek célja a Parlament működését és függetlenségét érintő zavaró beavatkozás megelőzése, |
| --- | --- |

G.

mivel Bruno Gollnisch azzal magyarázta a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmet kiváltó sajtóközleménynek a képviselőcsoportja által a Rhône-Alpes regionális önkormányzatban történt közzétételét, hogy ezt a Front National (Nemzeti Front) regionális szervezete írta, köztük a kommunikációs főnök, akinek "felhatalmazása volt arra, hogy a Front National megválasztott képviselői nevében beszéljen"; mivel a parlamenti mentelmi jognak egy ilyen helyzetre való alkalmazása azon szabályok indokolatlan kiterjesztését jelenti, amelyek célja a Parlament működését és függetlenségét érintő zavaró beavatkozás megelőzése,

| H. | mivel nem a Parlament, hanem az illetékes igazságügyi hatóságok feladata eldönteni, valamennyi demokratikus garancia tiszteletben tartása mellett, hogy a fajgyűlöletre való uszításról szóló franciaországi törvényt milyen mértékben sértették meg, és ez milyen jogi következményekkel jár, |
| --- | --- |

H.

mivel nem a Parlament, hanem az illetékes igazságügyi hatóságok feladata eldönteni, valamennyi demokratikus garancia tiszteletben tartása mellett, hogy a fajgyűlöletre való uszításról szóló franciaországi törvényt milyen mértékben sértették meg, és ez milyen jogi következményekkel jár,

| I. | mivel ezért ebben az esetben helyénvaló a parlamenti mentelmi jog felfüggesztését javasolni, |
| --- | --- |

I.

mivel ezért ebben az esetben helyénvaló a parlamenti mentelmi jog felfüggesztését javasolni,

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Bruno Gollnisch mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Bruno Gollnisch mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését haladéktalanul továbbítsa a Francia Köztársaság illetékes hatóságának és Bruno Gollnischnek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését haladéktalanul továbbítsa a Francia Köztársaság illetékes hatóságának és Bruno Gollnischnek.

---

(1)  101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 195. o.), 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391. o.),T-345/05. sz., Mote kontra Parlament ügy (EBHT 2008., II-2849. o.), C-200/07 és C-201/07 Marra kontra De Gregorio és Clemente egyesített ügyek (EBHT 2008., I-7929. o.) és T-42/06. sz., Gollnisch kontra Parlament ügy.

---

2011. május 11., szerda

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/171 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/171

---

2011. május 11., szerdaAz eljárási szabályzat módosítása a Parlament és a Bizottság közös átláthatósági nyilvántartásának létrehozását követően

P7_TA(2011)0221

Az Európai Parlament 2011. május 11-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzatának módosításáról az Európai Parlament és a Bizottság közös átláthatósági nyilvántartásának létrehozását követően (2010/2292(REG))

2012/C 377 E/28

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezletének 2010. november 18-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezletének 2010. november 18-i határozatára,

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti, egy átláthatósági nyilvántartás létrehozásáról szóló megállapodás megkötésének jóváhagyásáról szóló 2011. május 11-i (1) határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti, egy átláthatósági nyilvántartás létrehozásáról szóló megállapodás megkötésének jóváhagyásáról szóló 2011. május 11-i (1) határozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére, valamint 127. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére, valamint 127. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0173/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0173/2011),

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbiak szerint módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbiak szerint módosítja eljárási szabályzatát;

| 2. | úgy határoz, hogy a fent említett megállapodást az eljárási szabályzatba a X. melléklet B. részeként illeszti be; |
| --- | --- |

2.

úgy határoz, hogy a fent említett megállapodást az eljárási szabályzatba a X. melléklet B. részeként illeszti be;

| 3. | úgy határoz, hogy e módosítások a megállapodás hatálybalépésének napján lépnek hatályba; |
| --- | --- |

3.

úgy határoz, hogy e módosítások a megállapodás hatálybalépésének napján lépnek hatályba;

| 4. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| HATÁLYOS SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  9 cikk – cím |
| | |
| Módosítás 2 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  9 cikk – 3 a bekezdés (új) |
| | (3a)
     
  Minden parlamenti ciklus kezdetén a quaestorok meghatározzák az egyes képviselők által akkreditálható asszisztensek legmagasabb számát (akkreditált asszisztensek). |
| Módosítás 3 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  9 cikk – 4 bekezdés |
| (4)
     
  A quaestorok legfeljebb egy évig érvényes, névre szóló belépőkártyát állítanak ki olyan személyek részére, akik a Parlament épületeit gyakran kívánják látogatni, a végett, hogy a képviselőket parlamenti megbízatásuk keretében saját érdekükben vagy harmadik felek érdekében tájékoztassák. | (4)
     
  A hosszú ideig érvényes belépőkártyáknak az uniós intézmények személyzeti állományához nem tartozó személyek részére való kiállításáért a quaestorok felelnek. E belépőkártyák legfeljebb egy évig érvényesek és megújíthatók. E belépőkártyák használatának módját az Elnökség határozza meg. |
| Ennek fejében e személyek kötelesek: | |
| — | tiszteletben tartani az eljárási szabályzat mellékleteként közzétett magatartási kódexet; |

HATÁLYOS SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

9 cikk – cím

Módosítás 2

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

9 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  Minden parlamenti ciklus kezdetén a quaestorok meghatározzák az egyes képviselők által akkreditálható asszisztensek legmagasabb számát (akkreditált asszisztensek).

Módosítás 3

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

9 cikk – 4 bekezdés

(4)
     
  A quaestorok legfeljebb egy évig érvényes, névre szóló belépőkártyát állítanak ki olyan személyek részére, akik a Parlament épületeit gyakran kívánják látogatni, a végett, hogy a képviselőket parlamenti megbízatásuk keretében saját érdekükben vagy harmadik felek érdekében tájékoztassák.

(4)
     
  A hosszú ideig érvényes belépőkártyáknak az uniós intézmények személyzeti állományához nem tartozó személyek részére való kiállításáért a quaestorok felelnek. E belépőkártyák legfeljebb egy évig érvényesek és megújíthatók. E belépőkártyák használatának módját az Elnökség határozza meg.

Ennek fejében e személyek kötelesek:

—

tiszteletben tartani az eljárási szabályzat mellékleteként közzétett magatartási kódexet;

| — | beírni a nevüket a quaestorok által vezetett nyilvántartásba. |
| --- | --- |

—

beírni a nevüket a quaestorok által vezetett nyilvántartásba.

Ezt a nyilvántartást kérésre a Parlament valamennyi munkahelyén, illetve a quaestorok által megállapított formában a tagállamokban található tájékoztatási irodákban a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.

Az e bekezdés alkalmazását szabályozó rendelkezéseket az eljárási szabályzat mellékletében állapítják meg.

E belépőkártyák kiállíthatók:

| — | azon személyek részére, akik szerepelnek az átláthatósági nyilvántartásban (2), vagy akik az abban nyilvántartott szervezetek képviselői vagy alkalmazottai; a nyilvántartásba vétel azonban nem jogosít fel automatikusan az ilyen belépőkártyára
  ; |
| --- | --- |

—

azon személyek részére, akik szerepelnek az átláthatósági nyilvántartásban (2), vagy akik az abban nyilvántartott szervezetek képviselői vagy alkalmazottai; a nyilvántartásba vétel azonban nem jogosít fel automatikusan az ilyen belépőkártyára
  ;

| — | azon személyek részére, akik rendszeresen be kívánnak lépni a Parlament épületeibe, azonban nem tartoznak az átláthatósági nyilvántartás létrehozásáról szóló megállapodás (3) hatálya alá; |
| --- | --- |

—

azon személyek részére, akik rendszeresen be kívánnak lépni a Parlament épületeibe, azonban nem tartoznak az átláthatósági nyilvántartás létrehozásáról szóló megállapodás (3) hatálya alá;

| — | a képviselők helyi asszisztensei részére, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága tagjainak asszisztensei részére. |
| --- | --- |

—

a képviselők helyi asszisztensei részére, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága tagjainak asszisztensei részére.

Módosítás 4

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

9 cikk – 4 a bekezdés (új)

(4a)
     
  Az átláthatósági nyilvántartásban nyilvántartott szervezetek és személyek a Parlamenttel fennálló kapcsolataik során kötelesek tiszteletben tartani a következőket:

| — | a megállapodáshoz csatolt magatartási kódex (4); |
| --- | --- |

—

a megállapodáshoz csatolt magatartási kódex (4);

| — | a megállapodásban rögzített eljárások és egyéb kötelezettségek; és |
| --- | --- |

—

a megállapodásban rögzített eljárások és egyéb kötelezettségek; és

| — | e cikk rendelkezései, valamint annak végrehajtási rendelkezései. |
| --- | --- |

—

e cikk rendelkezései, valamint annak végrehajtási rendelkezései.

Módosítás 5

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

9 cikk – 4 b bekezdés (új)

(4b)
     
  A quaestorok határozzák meg, hogy a magatartási kódex miként alkalmazandó a hosszú időre szóló belépőkártyával rendelkező, azonban a megállapodás hatálya alá nem tartozó személyekre.

Módosítás 6

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

9 cikk – 4 c bekezdés (új)

(4c)
     
  A belépőkártyák visszavonására a quaestorok indokolt határozata alapján a következő esetekben kerül sor:

| — | az átláthatósági nyilvántartásból való törlés, kivéve, ha nyomós okok szólnak a visszavonás ellen; |
| --- | --- |

—

az átláthatósági nyilvántartásból való törlés, kivéve, ha nyomós okok szólnak a visszavonás ellen;

| — | a (4a) bekezdésben foglalt kötelezettségek súlyos megszegése. |
| --- | --- |

—

a (4a) bekezdésben foglalt kötelezettségek súlyos megszegése.

Módosítás 7

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

9 cikk – 4 d bekezdés (új)

(4d)
     
  Az Elnökség a főtitkár javaslatára meghozza az átláthatósági nyilvántartás megvalósításához szükséges intézkedéseket a nyilvántartás létrehozásáról szóló megállapodás rendelkezéseivel összhangban.

A (4)–(4c) bekezdés végrehajtási rendelkezéseit melléklet határozza meg (5).

Módosítás 8

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

I melléklet – 2 cikk – 2 és 3 albekezdés

A képviselők feladataik ellátása során tartózkodnak bármely ajándék vagy juttatás elfogadásától.

A képviselők feladataik ellátása során tartózkodnak bármely ajándék vagy juttatás elfogadásától.

A képviselők a nyilvántartásban szereplő nyilatkozatokat személyes felelősségre teszik és évente megújítják.

A képviselők a nyilvántartásban szereplő
  nyilatkozatok megtételéért személyesen felelnek, és azokat bármely változás bekövetkezése esetén frissítik, és legalább évente megújítják. A képviselők teljes mértékben felelősek pénzügyi érdekeltségeik átláthatóságáért.

Módosítás 9

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

X melléklet – cím

X. MELLÉKLET

X. MELLÉKLET

Módosítás 10

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

X melléklet – 1 cikk

1. cikk

Egyetlen cikk

Belépőkártyák

Belépőkártyák

1.   A belépőkártya a birtokosa fényképével ellátott, családi nevét, utóneveit, valamint az őt alkalmazó cég, szervezet vagy személy nevét feltüntető műanyag kártya.

1.   
  A hosszú ideig érvényes
  belépőkártya birtokosa fényképével ellátott, családi nevét, utóneveit, valamint az őt alkalmazó cég, szervezet vagy személy nevét feltüntető műanyag kártya.

A belépőkártya birtokosa köteles a kártyát a Parlament épületeiben állandóan, jól látható módon viselni. Ennek elmulasztása a belépőkártya visszavonását eredményezheti.

A belépőkártya birtokosa köteles a kártyát a Parlament épületeiben állandóan, jól látható módon viselni. Ennek elmulasztása a belépőkártya visszavonását eredményezheti.

A belépőkártya alakjában és színében különbözik az alkalmi látogatóknak kiadott belépőkártyától.

A belépőkártya alakjában és színében különbözik az alkalmi látogatóknak kiadott belépőkártyától.

2.   A belépőkártya érvényességét csak abban az esetben hosszabbítják meg, ha a kártya birtokosa eleget tett a 9. cikk (4) bekezdésben említett kötelezettségeknek.

2.   A belépőkártya érvényességét csak abban az esetben hosszabbítják meg, ha a kártya birtokosa eleget tett a 9. cikk
  (4a) bekezdésében
  említett kötelezettségeknek.

Az érdekképviselő vagy érdekcsoport tevékenységét érintő parlamenti képviselői kifogást a quaestorokhoz utalják, akik megvizsgálják az ügyet és határoznak az érintett belépőkártya további fenntartásáról vagy visszavonásáról.

Az átláthatósági nyilvántartást létrehozó megállapodás mellékletében szereplő magatartási kódex (6) hatálya alá tartozó, tényekkel alátámasztott panaszokat az átláthatósági nyilvántartás közös titkárságához utalják. A Parlament főtitkára közli a nyilvántartásból való törlésről szóló határozatot a quaestorokkal, akik határoznak a belépőkártya visszavonásáról
  .

A quaestorok a belépőkártya vagy belépőkártyák visszavonásáról szóló határozataikban felhívják a belépőkártya birtokosait, illetve az általuk képviselt vagy az őket alkalmazó szervezeteket, hogy a határozat közlésétől számított 15 napon belül szolgáltassák vissza az említett belépőkártyát, illetve belépőkártyákat a Parlament részére.

3.   A belépőkártya semmilyen körülmények között
  sem
  jogosítja fel a kártya birtokosát arra, hogy részt vegyen a Parlament vagy szervei ülésein – kivéve a közönség számára nyilvánosnak nyilvánított üléseket – és nem jogosít fel az Unió többi állampolgárára vonatkozó belépési szabályoktól való eltérésre.

3.   A belépőkártya semmilyen körülmények között
  nem
  jogosítja fel a kártya birtokosát arra, hogy részt vegyen a Parlament vagy szervei ülésein – kivéve a közönség számára nyilvánosnak nyilvánított üléseket – és nem jogosít fel az Unió többi állampolgárára vonatkozó belépési szabályoktól való eltérésre.

Módosítás 11

A Parlament eljárási szabályzata

X melléklet – 2 cikk

2. cikk

Asszisztensek

1.
     
  Minden parlamenti ciklus kezdetén a quaestorok meghatározzák az egyes képviselők által akkreditálható asszisztensek legmagasabb számát.

Megbízatásuk kezdetekor az akkreditált asszisztensek írásbeli nyilatkozatot tesznek szakmai tevékenységükről és egyéb, javadalmazással járó tisztségeikről és tevékenységeikről.

2.
     
  Az akkreditált asszisztensek a Főtitkárság és a képviselőcsoportok alkalmazottaira vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett léphetnek be a Parlamentbe.

3.
     
  Más személyek, beleértve a közvetlenül a parlamenti képviselőkkel dolgozókat is, csak a 9. cikk (4) bekezdésben megállapított feltételek szerint léphetnek a Parlament területére.

törölve

Módosítás 12

A Parlament eljárási szabályzata

X melléklet – 3 cikk

3. cikk

Magatartási kódex

1.
     
  A Parlamenttel fennálló kapcsolataik során a 9. cikk (4) bekezdés alapján a nyilvántartásban szereplő személyekre a következő kötelezettségek hárulnak:

| (a) | betartják a 9. cikk és e melléklet rendelkezéseit; |
| --- | --- |

(a)

betartják a 9. cikk és e melléklet rendelkezéseit;

| (b) | nyilatkoznak arról, hogy milyen érdeket vagy érdekeket képviselnek a parlamenti képviselőkkel, a képviselők alkalmazottaival vagy a Parlament tisztviselőivel fenntartott kapcsolatuk során; |
| --- | --- |

(b)

nyilatkoznak arról, hogy milyen érdeket vagy érdekeket képviselnek a parlamenti képviselőkkel, a képviselők alkalmazottaival vagy a Parlament tisztviselőivel fenntartott kapcsolatuk során;

| (c) | tartózkodnak a tisztességtelen információszerzésre irányuló tevékenységtől; |
| --- | --- |

(c)

tartózkodnak a tisztességtelen információszerzésre irányuló tevékenységtől;

| (d) | harmadik felekkel való kapcsolataikban nem hivatkoznak a Parlamenttel fennálló hivatalos kapcsolatra; |
| --- | --- |

(d)

harmadik felekkel való kapcsolataikban nem hivatkoznak a Parlamenttel fennálló hivatalos kapcsolatra;

| (e) | nem adják át anyagi haszon fejében harmadik feleknek a Parlamenttől szerzett dokumentumok másolatait; |
| --- | --- |

(e)

nem adják át anyagi haszon fejében harmadik feleknek a Parlamenttől szerzett dokumentumok másolatait;

| (f) | szigorúan betartják az I. melléklet 2. cikke második bekezdésének rendelkezéseit; |
| --- | --- |

(f)

szigorúan betartják az I. melléklet 2. cikke második bekezdésének rendelkezéseit;

| (g) | meggyőződnek arról, hogy az I. melléklet 2. cikke rendelkezései szerint nyújtott segítség a megfelelő nyilvántartásba bejegyzésre kerül; |
| --- | --- |

(g)

meggyőződnek arról, hogy az I. melléklet 2. cikke rendelkezései szerint nyújtott segítség a megfelelő nyilvántartásba bejegyzésre kerül;

| (h) | betartják az intézmények volt tisztviselőinek alkalmazása esetében a személyzeti szabályzat rendelkezéseit; |
| --- | --- |

(h)

betartják az intézmények volt tisztviselőinek alkalmazása esetében a személyzeti szabályzat rendelkezéseit;

| (i) | betartják a volt képviselők jogairól és kötelezettségeiről szóló, a Parlament által megállapított szabályokat; |
| --- | --- |

(i)

betartják a volt képviselők jogairól és kötelezettségeiről szóló, a Parlament által megállapított szabályokat;

| (j) | az esetleges érdekellentétek elkerülése érdekében megszerzik az érintett képviselő vagy képviselők előzetes hozzájárulását a parlamenti képviselő asszisztensének szerződéses kapcsolata vagy alkalmazása tekintetében, és ezt követően megbizonyosodnak arról, hogy e hozzájárulás a 9. cikk (4) bekezdése szerinti nyilvántartásban bejegyzésre kerül. |
| --- | --- |

(j)

az esetleges érdekellentétek elkerülése érdekében megszerzik az érintett képviselő vagy képviselők előzetes hozzájárulását a parlamenti képviselő asszisztensének szerződéses kapcsolata vagy alkalmazása tekintetében, és ezt követően megbizonyosodnak arról, hogy e hozzájárulás a 9. cikk (4) bekezdése szerinti nyilvántartásban bejegyzésre kerül.

2.
     
  E magatartási kódex bármely módon történő megsértése az érintett személyeknek – adott esetben cégüknek – kiadott belépőkártya visszavonását eredményezheti.

törölve

Módosítás 13

A Parlament eljárási szabályzata

X melléklet – B rész – cím (új)

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0222.

---

(2)  
  Az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti, az Európai Unió politikáinak kialakításában és végrehajtásában közreműködő szervezetekre és független személyekre vonatkozó átláthatósági nyilvántartás létrehozásáról szóló megállapodással (lásd X. melléklet B. része) létrehozott nyilvántartás.
  .

(3)  
  Lásd a X. melléklet B. része.

(4)  
  Lásd X. melléklet B. részében szereplő megállapodás 3. melléklete.

(5)  
  Lásd X. melléklet A. része.

(6)  
  Lásd az e melléklet B. részében szereplő megállapodás 3. melléklete.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/176 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/176

---

2011. május 11., szerdaA Parlament és a Bizottság közös átláthatósági nyilvántartására vonatkozó intézményközi megállapodás

P7_TA(2011)0222

Az Európai Parlament 2011. május 11-i határozata az Európai Parlament és a Bizottság közötti, a közös átláthatósági nyilvántartásról szóló intézményközi megállapodás megkötéséről (2010/2291(ACI))

2012/C 377 E/29

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezletének 2010. november 18-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezletének 2010. november 18-i határozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió politikáinak kialakításában és végrehajtásában közreműködő szervezetekre és személyekre vonatkozó átláthatósági nyilvántartás létrehozásáról szóló, az Európai Parlament és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (a továbbiakban: „a megállapodás”) tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió politikáinak kialakításában és végrehajtásában közreműködő szervezetekre és személyekre vonatkozó átláthatósági nyilvántartás létrehozásáról szóló, az Európai Parlament és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (a továbbiakban: „a megállapodás”) tervezetére,

| — | tekintettel az uniós intézmények mellett működő érdekképviseletek (lobbisták) tevékenységi keretének fejlesztéséről szóló, 2008. május 8-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós intézmények mellett működő érdekképviseletek (lobbisták) tevékenységi keretének fejlesztéséről szóló, 2008. május 8-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 127. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 127. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0174/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0174/2011),

| A. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikkének (2) bekezdése kimondja: „Az intézmények az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet tartanak fenn”, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikkének (2) bekezdése kimondja: „Az intézmények az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet tartanak fenn”,

| B. | mivel az uniós politikák kidolgozásában és végrehajtásában közreműködő szervezetek és személyek közös nyilvántartása fokozza e párbeszéd átláthatóságát, |
| --- | --- |

B.

mivel az uniós politikák kidolgozásában és végrehajtásában közreműködő szervezetek és személyek közös nyilvántartása fokozza e párbeszéd átláthatóságát,

| C. | mivel a Parlament fent említett, 2008. május 8-i állásfoglalása meghatározta azokat az elveket, amelyek alapján a Parlament tárgyalásokat kezdeményezett a Bizottsággal a közös nyilvántartás tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel a Parlament fent említett, 2008. május 8-i állásfoglalása meghatározta azokat az elveket, amelyek alapján a Parlament tárgyalásokat kezdeményezett a Bizottsággal a közös nyilvántartás tekintetében,

| D. | mivel a Parlament eljárási szabályzatának a közös átláthatósági nyilvántartás Európai Parlament és Bizottság általi létrehozását követően szükségessé vált módosításáról szóló, 2011. május 11-i európai parlamenti határozat (2) bevezeti a Parlament eljárási szabályzatának szükséges módosításait, |
| --- | --- |

D.

mivel a Parlament eljárási szabályzatának a közös átláthatósági nyilvántartás Európai Parlament és Bizottság általi létrehozását követően szükségessé vált módosításáról szóló, 2011. május 11-i európai parlamenti határozat (2) bevezeti a Parlament eljárási szabályzatának szükséges módosításait,

| 1. | a megállapodást fontos első lépésnek tekinti a nagyobb átláthatóság felé vezető úton, és megfelelő időben javaslatot szándékozik tenni az előírások szigorítására, hogy biztosítsa az uniós közigazgatás következetes feddhetetlenségét, valamint az intézményi szabályok megerősítését; |
| --- | --- |

1.

a megállapodást fontos első lépésnek tekinti a nagyobb átláthatóság felé vezető úton, és megfelelő időben javaslatot szándékozik tenni az előírások szigorítására, hogy biztosítsa az uniós közigazgatás következetes feddhetetlenségét, valamint az intézményi szabályok megerősítését;

| 2. | rámutat, hogy a közös nyilvántartás létrehozása lehetővé teszi valamennyi információ egy helyen történő tárolását, megkönnyítve ezáltal a polgárok számára a tájékozódást a tekintetben, hogy mely szereplők mely intézményekkel állnak kapcsolatban; felhívja a figyelmet arra, hogy a nyilvántartás az érdekképviseletek feladatát is megkönnyítené, mivel csak egyszer kell regisztrálniuk; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy a közös nyilvántartás létrehozása lehetővé teszi valamennyi információ egy helyen történő tárolását, megkönnyítve ezáltal a polgárok számára a tájékozódást a tekintetben, hogy mely szereplők mely intézményekkel állnak kapcsolatban; felhívja a figyelmet arra, hogy a nyilvántartás az érdekképviseletek feladatát is megkönnyítené, mivel csak egyszer kell regisztrálniuk;

| 3. | ismét rámutat azonban, hogy a Parlament fenntartja elidegeníthetetlen jogát annak eldöntésére, hogy ki jogosult a Parlament épületeibe való belépésre; |
| --- | --- |

3.

ismét rámutat azonban, hogy a Parlament fenntartja elidegeníthetetlen jogát annak eldöntésére, hogy ki jogosult a Parlament épületeibe való belépésre;

| 4. | úgy véli, hogy a megállapodás nagymértékben ösztönözni fogja a regisztrációt, mivel lehetetlenné teszi, hogy valaki regisztráció nélkül a Parlament épületeibe való belépést biztosító belépőkártyát kapjon; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a megállapodás nagymértékben ösztönözni fogja a regisztrációt, mivel lehetetlenné teszi, hogy valaki regisztráció nélkül a Parlament épületeibe való belépést biztosító belépőkártyát kapjon;

| 5. | megismétli ugyanakkor azon felhívását, hogy az összes érdekképviselőt kötelezően vegyék fel az átláthatósági nyilvántartásba, és kéri, hogy a közeljövőben lefolytatandó felülvizsgálati eljárás során tegyék meg a szükséges lépéseket a kötelező nyilvántartásba vételre történő áttérés érdekében; |
| --- | --- |

5.

megismétli ugyanakkor azon felhívását, hogy az összes érdekképviselőt kötelezően vegyék fel az átláthatósági nyilvántartásba, és kéri, hogy a közeljövőben lefolytatandó felülvizsgálati eljárás során tegyék meg a szükséges lépéseket a kötelező nyilvántartásba vételre történő áttérés érdekében;

| 6. | sajnálja, hogy a Tanács még nem írta alá a megállapodást, jóllehet ez döntő jelentőségű annak érdekében, hogy uniós szinten biztosítani lehessen az átláthatóságot a jogalkotási folyamat minden szakaszában; üdvözli azonban, hogy a Tanács jelezte, hogy alá fogja írni a megállapodást; felhívja a Tanácsot, hogy mielőbb csatlakozzon a közös nyilvántartáshoz; |
| --- | --- |

6.

sajnálja, hogy a Tanács még nem írta alá a megállapodást, jóllehet ez döntő jelentőségű annak érdekében, hogy uniós szinten biztosítani lehessen az átláthatóságot a jogalkotási folyamat minden szakaszában; üdvözli azonban, hogy a Tanács jelezte, hogy alá fogja írni a megállapodást; felhívja a Tanácsot, hogy mielőbb csatlakozzon a közös nyilvántartáshoz;

| 7. | különösen üdvözli a megállapodás alábbi rendelkezéseit:






  a) | a nyilvántartás nevének megváltoztatása „átláthatósági nyilvántartásra”; |
| --- | --- | --- |

7.

különösen üdvözli a megállapodás alábbi rendelkezéseit:

a)

a nyilvántartás nevének megváltoztatása „átláthatósági nyilvántartásra”;

| b) | a nyilvántartás hatálya, amely kiterjed az összes érintett szereplőre, de többek között kizárja a szociális párbeszédben részt vevő szociális partnereket, az egyházakat, a politikai pártokat, valamint a helyi, regionális és önkormányzati hatóságokat, ideértve a közigazgatásuk részét képező képviseleteket is; tekintettel a Szerződések értelmében rájuk ruházott intézményi szerepükre, valamint a megállapodás (10) bekezdésének b) pontjára és (11), (12) és (13) bekezdésére, ez utóbbiak nem tartoznak a nyilvántartás hatálya alá; mindezt a megállapodás első felülvizsgálata során tisztázni kell; a Parlament úgy kívánja, hogy a Bizottság már most fejezze ki e javaslattal való egyetértését; |
| --- | --- |

b)

a nyilvántartás hatálya, amely kiterjed az összes érintett szereplőre, de többek között kizárja a szociális párbeszédben részt vevő szociális partnereket, az egyházakat, a politikai pártokat, valamint a helyi, regionális és önkormányzati hatóságokat, ideértve a közigazgatásuk részét képező képviseleteket is; tekintettel a Szerződések értelmében rájuk ruházott intézményi szerepükre, valamint a megállapodás (10) bekezdésének b) pontjára és (11), (12) és (13) bekezdésére, ez utóbbiak nem tartoznak a nyilvántartás hatálya alá; mindezt a megállapodás első felülvizsgálata során tisztázni kell; a Parlament úgy kívánja, hogy a Bizottság már most fejezze ki e javaslattal való egyetértését;

| c) | az a tény, hogy a nyilvántartás átláthatóságot teremt az uniós intézmények rendkívül sokrétű kapcsolatai tekintetében, és nevezetesen külön fejezetek alá sorolja az egyedi érdekek képviselőit, a civil társadalom képviselőit és az állami hatóságok képviselőit, különbséget téve ezáltal a lobbisták és az uniós intézmények hivatalos partnerei által játszott különböző szerepek között; |
| --- | --- |

c)

az a tény, hogy a nyilvántartás átláthatóságot teremt az uniós intézmények rendkívül sokrétű kapcsolatai tekintetében, és nevezetesen külön fejezetek alá sorolja az egyedi érdekek képviselőit, a civil társadalom képviselőit és az állami hatóságok képviselőit, különbséget téve ezáltal a lobbisták és az uniós intézmények hivatalos partnerei által játszott különböző szerepek között;

| d) | a pénzügyi információkra vonatkozó kérelem; |
| --- | --- |

d)

a pénzügyi információkra vonatkozó kérelem;

| e) | a megállapodáshoz csatolt, a magatartási kódex betartásának elmulasztása esetén alkalmazandó kötelező erejű intézkedések; |
| --- | --- |

e)

a megállapodáshoz csatolt, a magatartási kódex betartásának elmulasztása esetén alkalmazandó kötelező erejű intézkedések;

| 8. | úgy véli, hogy a hatóságok képviselőire, valamint a tevékenységük keretében közérdekű feladatokat ellátó, az alkotmányos normákat és az alapvető jogokat kötelező jelleggel tiszteletben tartó szervezetek képviselőire alkalmazandó szabályok nem lehetnek azonosak az egyedi érdekek képviselőire alkalmazandó szabályokkal; úgy véli nevezetesen, hogy kizárólag az önálló státusszal rendelkező közszervezeteknek kell regisztrálniuk, maguknak a hatóságoknak nem; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a hatóságok képviselőire, valamint a tevékenységük keretében közérdekű feladatokat ellátó, az alkotmányos normákat és az alapvető jogokat kötelező jelleggel tiszteletben tartó szervezetek képviselőire alkalmazandó szabályok nem lehetnek azonosak az egyedi érdekek képviselőire alkalmazandó szabályokkal; úgy véli nevezetesen, hogy kizárólag az önálló státusszal rendelkező közszervezeteknek kell regisztrálniuk, maguknak a hatóságoknak nem;

| 9. | kéri, hogy a Parlament Elnöksége dolgozzon ki egy olyan rendszert, amelynek révén a nyilvántartás hatálya alá tartozó minden olyan érdekképviselő esetében, aki valamely egyedi jogalkotási üggyel kapcsolatban találkozott egy érintett képviselővel, a találkozó ténye rögzítésre kerül a jogalkotási aktus tervezetével kapcsolatos jelentéshez vagy ajánláshoz csatolt indokolásban; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy a Parlament Elnöksége dolgozzon ki egy olyan rendszert, amelynek révén a nyilvántartás hatálya alá tartozó minden olyan érdekképviselő esetében, aki valamely egyedi jogalkotási üggyel kapcsolatban találkozott egy érintett képviselővel, a találkozó ténye rögzítésre kerül a jogalkotási aktus tervezetével kapcsolatos jelentéshez vagy ajánláshoz csatolt indokolásban;

| 10. | e határozat tartalmát figyelembe véve egyetért a mellékelt megállapodás megkötésével, és úgy határoz, hogy azt mellékletként csatolja eljárási szabályzatához; |
| --- | --- |

10.

e határozat tartalmát figyelembe véve egyetért a mellékelt megállapodás megkötésével, és úgy határoz, hogy azt mellékletként csatolja eljárási szabályzatához;

| 11. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 271. E, 2009.11.12., 48. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0221.

---

2011. május 11., szerdaMELLÉKLET

MEGÁLLAPODÁS AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG KÖZÖTT EGY ÁTLÁTHATÓSÁGI NYILVÁNTARTÁS LÉTREHOZÁSÁRÓL AZ EURÓPAI UNIÓ POLITIKÁINAK KIALAKÍTÁSÁBAN ÉS VÉGREHAJTÁSÁBAN KÖZREMŰKÖDŐ SZERVEZETEK ÉS FÜGGETLEN SZEMÉLYEK SZÁMÁRA

Az Európai Parlament és az Európai Bizottság („a felek”),

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 11. cikke (1) és (2) bekezdésére, az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 295. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre (a továbbiakban együttesen: „a Szerződések”),

mivel az európai politikai döntéshozók nem a civil társadalomtól elszigetelten végzik munkájukat, hanem nyitott, átlátható és rendszeres párbeszédet folytatnak az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal;

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODNAK MEG:

I.
     
  Az átláthatósági nyilvántartás létrehozása

| 1. | A felek az átláthatóságra vonatkozó kötelezettségvállalásukkal összhangban megállapodnak abban, hogy az uniós politikák kialakításában és végrehajtásában közreműködő szervezetek és független személyek nyilvántartása és ellenőrzése céljából közös „átláthatósági nyilvántartást” (a továbbiakban: „a nyilvántartás”) hoznak létre, és gondoskodnak annak vezetéséről. |
| --- | --- |

1.

A felek az átláthatóságra vonatkozó kötelezettségvállalásukkal összhangban megállapodnak abban, hogy az uniós politikák kialakításában és végrehajtásában közreműködő szervezetek és független személyek nyilvántartása és ellenőrzése céljából közös „átláthatósági nyilvántartást” (a továbbiakban: „a nyilvántartás”) hoznak létre, és gondoskodnak annak vezetéséről.

II.
     
  A nyilvántartás elvi alapjai

| 2. | A nyilvántartás létrehozása és vezetése az Európai Parlament által 1996-ban és az Európai Bizottság által 2008 júniusában felállított és elindított meglévő nyilvántartási rendszerekre épül, figyelembe véve az Európai Parlament és az Európai Bizottság vonatkozó közös munkacsoportja által végzett munkát, valamint az időközben szerzett tapasztalatokra és az érintett szereplőktől gyűjtött – az „Európai átláthatósági kezdeményezés: az érdekképviseleti nyilvántartás egy év elteltével” című, 2009. október 28-i európai bizottsági közleményben (1) ismertetett – visszajelzésekre tekintettel tett kiigazításokat is. Ez a megközelítés nem befolyásolja és nem ítéli meg előre az Európai Parlamentnek az EU intézményei mellett működő érdekképviseletek (lobbisták) tevékenységi keretének fejlesztéséről szóló, 2008. május 8-i állásfoglalásában (2) kifejezésre juttatott céljait. |
| --- | --- |

2.

A nyilvántartás létrehozása és vezetése az Európai Parlament által 1996-ban és az Európai Bizottság által 2008 júniusában felállított és elindított meglévő nyilvántartási rendszerekre épül, figyelembe véve az Európai Parlament és az Európai Bizottság vonatkozó közös munkacsoportja által végzett munkát, valamint az időközben szerzett tapasztalatokra és az érintett szereplőktől gyűjtött – az „Európai átláthatósági kezdeményezés: az érdekképviseleti nyilvántartás egy év elteltével” című, 2009. október 28-i európai bizottsági közleményben (1) ismertetett – visszajelzésekre tekintettel tett kiigazításokat is. Ez a megközelítés nem befolyásolja és nem ítéli meg előre az Európai Parlamentnek az EU intézményei mellett működő érdekképviseletek (lobbisták) tevékenységi keretének fejlesztéséről szóló, 2008. május 8-i állásfoglalásában (2) kifejezésre juttatott céljait.

| 3. | A nyilvántartás létrehozásakor és vezetése során tiszteletben kell tartani az uniós jog általános elveit, közöttük az arányosság elvét és a hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

3.

A nyilvántartás létrehozásakor és vezetése során tiszteletben kell tartani az uniós jog általános elveit, közöttük az arányosság elvét és a hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 4. | A nyilvántartás létrehozásakor és vezetése során tiszteletben kell tartani az Európai Parlament képviselőinek a parlamenti megbízatásuk korlátozások nélküli gyakorlásához való jogát, és nem lehet akadályozni a képviselőket megválasztó polgárok hozzáférését az Európai Parlament helyiségeihez. |
| --- | --- |

4.

A nyilvántartás létrehozásakor és vezetése során tiszteletben kell tartani az Európai Parlament képviselőinek a parlamenti megbízatásuk korlátozások nélküli gyakorlásához való jogát, és nem lehet akadályozni a képviselőket megválasztó polgárok hozzáférését az Európai Parlament helyiségeihez.

| 5. | A nyilvántartás létrehozása és működése nem sértheti a felek hatáskörét vagy előjogait, és nem érintheti vonatkozó szervezeti hatáskörüket. |
| --- | --- |

5.

A nyilvántartás létrehozása és működése nem sértheti a felek hatáskörét vagy előjogait, és nem érintheti vonatkozó szervezeti hatáskörüket.

| 6. | A felek törekednek arra, hogy a hasonló tevékenységekben részt vevő valamennyi szereplőt hasonlóképpen kezeljék, és hogy egyenlő feltételeket biztosítsanak az uniós politikák kialakításában és végrehajtásában közreműködő szervezetek és független személyek nyilvántartásba vételéhez. |
| --- | --- |

6.

A felek törekednek arra, hogy a hasonló tevékenységekben részt vevő valamennyi szereplőt hasonlóképpen kezeljék, és hogy egyenlő feltételeket biztosítsanak az uniós politikák kialakításában és végrehajtásában közreműködő szervezetek és független személyek nyilvántartásba vételéhez.

III.
     
  A nyilvántartás felépítése

| 7. | A nyilvántartás a következőket tartalmazza:






  a) | az alábbiakra vonatkozó iránymutatások:






  — | a nyilvántartás hatálya, a nyilvántartás tárgyát képező tevékenységek és kivételek; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

A nyilvántartás a következőket tartalmazza:

a)

az alábbiakra vonatkozó iránymutatások:

—

a nyilvántartás hatálya, a nyilvántartás tárgyát képező tevékenységek és kivételek;

| — | a nyilvántartottak számára nyitott kategóriák (1. melléklet); |
| --- | --- |

—

a nyilvántartottak számára nyitott kategóriák (1. melléklet);

| — | a nyilvántartottaktól kért információk, ideértve a pénzügyi beszámolásra vonatkozó kötelezettségeket (2. melléklet); |
| --- | --- |

—

a nyilvántartottaktól kért információk, ideértve a pénzügyi beszámolásra vonatkozó kötelezettségeket (2. melléklet);

| b) | magatartási kódex (3. melléklet); |
| --- | --- |

b)

magatartási kódex (3. melléklet);

| c) | panasztételi mechanizmus és a magatartási kódex be nem tartása esetén alkalmazandó intézkedések, ideértve a panaszok vizsgálatával és elbírálásával kapcsolatos eljárást (4. melléklet). |
| --- | --- |

c)

panasztételi mechanizmus és a magatartási kódex be nem tartása esetén alkalmazandó intézkedések, ideértve a panaszok vizsgálatával és elbírálásával kapcsolatos eljárást (4. melléklet).

IV.
     
  A nyilvántartás hatálya

A nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységek

| 8. | A nyilvántartás hatálya kiterjed a IV. részben felsorolt kivételektől eltérő minden olyan tevékenységre, amelynek célja az uniós intézmények politikái kialakításának vagy végrehajtásának, illetve döntéshozatali eljárásainak közvetlen vagy közvetett befolyásolása, függetlenül az alkalmazott kommunikációs csatornáktól vagy eszközöktől, így például tevékenységek kiszervezése, médiaesemények, szakmai közvetítőkkel kötött szerződések, szellemi műhelyek, platformok, fórumok, kampányok és alulról építkező kezdeményezések. E tevékenységek magukban foglalják többek között a képviselőkkel, biztosokkal, az uniós intézmények tisztviselőivel vagy más alkalmazottaival való kapcsolatfelvételt, levelek, tájékoztató anyag vagy érvelési és tárgyalási álláspontok előkészítését, terjesztését és közlését, továbbá olyan rendezvények, megbeszélések vagy promóciós tevékenységek, társadalmi rendezvények vagy konferenciák szervezését, amelyekre képviselők, biztosok, uniós intézmények tisztviselői vagy más alkalmazottai számára küldenek meghívót. A nyilvántartás hatálya ugyancsak kiterjed az önkéntes hozzájárulásokra és a tervezett uniós jogalkotási vagy egyéb jogi aktusokkal kapcsolatos hivatalos konzultációkon, illetve egyéb nyilvános konzultációkon való részvételre. |
| --- | --- |

8.

A nyilvántartás hatálya kiterjed a IV. részben felsorolt kivételektől eltérő minden olyan tevékenységre, amelynek célja az uniós intézmények politikái kialakításának vagy végrehajtásának, illetve döntéshozatali eljárásainak közvetlen vagy közvetett befolyásolása, függetlenül az alkalmazott kommunikációs csatornáktól vagy eszközöktől, így például tevékenységek kiszervezése, médiaesemények, szakmai közvetítőkkel kötött szerződések, szellemi műhelyek, platformok, fórumok, kampányok és alulról építkező kezdeményezések. E tevékenységek magukban foglalják többek között a képviselőkkel, biztosokkal, az uniós intézmények tisztviselőivel vagy más alkalmazottaival való kapcsolatfelvételt, levelek, tájékoztató anyag vagy érvelési és tárgyalási álláspontok előkészítését, terjesztését és közlését, továbbá olyan rendezvények, megbeszélések vagy promóciós tevékenységek, társadalmi rendezvények vagy konferenciák szervezését, amelyekre képviselők, biztosok, uniós intézmények tisztviselői vagy más alkalmazottai számára küldenek meghívót. A nyilvántartás hatálya ugyancsak kiterjed az önkéntes hozzájárulásokra és a tervezett uniós jogalkotási vagy egyéb jogi aktusokkal kapcsolatos hivatalos konzultációkon, illetve egyéb nyilvános konzultációkon való részvételre.

| 9. | A nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységekben részt vevő valamennyi szervezetnek és független személynek – jogállásától függetlenül – regisztrálnia kell a nyilvántartásban (3). |
| --- | --- |

9.

A nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységekben részt vevő valamennyi szervezetnek és független személynek – jogállásától függetlenül – regisztrálnia kell a nyilvántartásban (3).

A nyilvántartás hatálya alá nem tartozó tevékenységek

| 10. | A következő tevékenységek nem tartoznak a nyilvántartás hatálya alá:






  a) | jogi és egyéb szakmai tanácsadás nyújtásával kapcsolatos, jogászok vagy az adott kérdésben jártas bármely más szakértők által nyújtott tevékenységek, amennyiben azok az ügyfél tisztességes eljáráshoz való alapvető jogának gyakorlásával függnek össze, ideértve a közigazgatási eljárásokban biztosított védelemhez való jogot. A következők nem tartoznak a nyilvántartás hatálya alá (függetlenül attól, hogy ténylegesen kik vesznek benne részt): tanácsadó munka és állami szervekkel való kapcsolattartás annak érdekében, hogy az ügyfeleknek pontosabb tájékoztatást nyújtsanak valamely általános jogi helyzetről vagy egyedi jogi helyzetükről, vagy hogy tájékoztassák őket arról, hogy valamely egyedi jogi vagy közigazgatási lépés az adott jog szerint helyénvaló vagy elfogadható-e; tanácsadás az ügyfelek számára, támogatást nyújtva számukra annak biztosítása érdekében, hogy tevékenységük összhangban álljon az adott joggal; képviselet békéltető vagy közvetítői eljárás keretei között annak megelőzése érdekében, hogy valamely vita bíróság vagy közigazgatási szerv elé kerüljön. Mindez az Európai Unió valamennyi üzleti ágazatára vonatkozik, és nem korlátozódik csupán egyes speciális eljárásokra (versenyre). Amennyiben egy adott társaság és tanácsadói félként vesznek részt valamely jogi vagy közigazgatási ügyben vagy eljárásban, az ezzel közvetlenül összefüggő és a meglévő jogi keret megváltoztatását nem célzó tevékenységek nem tartoznak a nyilvántartás hatálya alá; |
| --- | --- | --- |

10.

A következő tevékenységek nem tartoznak a nyilvántartás hatálya alá:

a)

jogi és egyéb szakmai tanácsadás nyújtásával kapcsolatos, jogászok vagy az adott kérdésben jártas bármely más szakértők által nyújtott tevékenységek, amennyiben azok az ügyfél tisztességes eljáráshoz való alapvető jogának gyakorlásával függnek össze, ideértve a közigazgatási eljárásokban biztosított védelemhez való jogot. A következők nem tartoznak a nyilvántartás hatálya alá (függetlenül attól, hogy ténylegesen kik vesznek benne részt): tanácsadó munka és állami szervekkel való kapcsolattartás annak érdekében, hogy az ügyfeleknek pontosabb tájékoztatást nyújtsanak valamely általános jogi helyzetről vagy egyedi jogi helyzetükről, vagy hogy tájékoztassák őket arról, hogy valamely egyedi jogi vagy közigazgatási lépés az adott jog szerint helyénvaló vagy elfogadható-e; tanácsadás az ügyfelek számára, támogatást nyújtva számukra annak biztosítása érdekében, hogy tevékenységük összhangban álljon az adott joggal; képviselet békéltető vagy közvetítői eljárás keretei között annak megelőzése érdekében, hogy valamely vita bíróság vagy közigazgatási szerv elé kerüljön. Mindez az Európai Unió valamennyi üzleti ágazatára vonatkozik, és nem korlátozódik csupán egyes speciális eljárásokra (versenyre). Amennyiben egy adott társaság és tanácsadói félként vesznek részt valamely jogi vagy közigazgatási ügyben vagy eljárásban, az ezzel közvetlenül összefüggő és a meglévő jogi keret megváltoztatását nem célzó tevékenységek nem tartoznak a nyilvántartás hatálya alá;

| b) | A szociális partnerek mint a szociális párbeszéd résztvevői (szakszervezetek, munkáltatói egyesületek, stb.) által végzett tevékenységek, amennyiben ezekre a Szerződésekben rájuk ruházott feladat teljesítésének keretein belül kerül sor. A fentiek értelemszerűen alkalmazandók minden, a Szerződésekben egyedi módon megnevezett, intézményes szereppel felruházott szervre; |
| --- | --- |

b)

A szociális partnerek mint a szociális párbeszéd résztvevői (szakszervezetek, munkáltatói egyesületek, stb.) által végzett tevékenységek, amennyiben ezekre a Szerződésekben rájuk ruházott feladat teljesítésének keretein belül kerül sor. A fentiek értelemszerűen alkalmazandók minden, a Szerződésekben egyedi módon megnevezett, intézményes szereppel felruházott szervre;

| c) | uniós intézmények vagy az Európai Parlament valamely képviselője közvetlen és egyedi felkérésére végzett tevékenységek, például tényszerű tájékoztatásra, adatközlésre vagy szakértői véleményre irányuló eseti vagy rendszeres felkérések, és/vagy nyilvános meghallgatáson való részvételre, vagy tanácsadó bizottságok vagy bármely hasonló fórum működésében való részvételre irányuló, személyre szóló meghívások. |
| --- | --- |

c)

uniós intézmények vagy az Európai Parlament valamely képviselője közvetlen és egyedi felkérésére végzett tevékenységek, például tényszerű tájékoztatásra, adatközlésre vagy szakértői véleményre irányuló eseti vagy rendszeres felkérések, és/vagy nyilvános meghallgatáson való részvételre, vagy tanácsadó bizottságok vagy bármely hasonló fórum működésében való részvételre irányuló, személyre szóló meghívások.

Különös rendelkezések

| 11. | A nyilvántartás nem érinti az egyházakat és a vallási közösségeket. Az uniós intézményekkel folytatott kapcsolattartás során való képviseletük céljából létrehozott képviseleti irodáknak vagy jogalanyoknak, irodáknak és hálózatoknak, valamint ezek egyesületeinek azonban regisztrálniuk kell a nyilvántartásban. |
| --- | --- |

11.

A nyilvántartás nem érinti az egyházakat és a vallási közösségeket. Az uniós intézményekkel folytatott kapcsolattartás során való képviseletük céljából létrehozott képviseleti irodáknak vagy jogalanyoknak, irodáknak és hálózatoknak, valamint ezek egyesületeinek azonban regisztrálniuk kell a nyilvántartásban.

| 12. | A nyilvántartás nem érinti a politikai pártokat. Az általuk létrehozott vagy támogatott és a nyilvántartás hatálya alá eső tevékenységekben részt vevő szervezeteknek azonban regisztrálniuk kell a nyilvántartásban. |
| --- | --- |

12.

A nyilvántartás nem érinti a politikai pártokat. Az általuk létrehozott vagy támogatott és a nyilvántartás hatálya alá eső tevékenységekben részt vevő szervezeteknek azonban regisztrálniuk kell a nyilvántartásban.

| 13. | A nyilvántartás nem érinti a helyi, regionális és az önkormányzati hatóságokat. Az uniós intézményekkel folytatott kapcsolattartás során való képviseletük céljából létrehozott képviseleti irodáknak vagy jogalanyoknak, irodáknak és hálózatoknak, valamint ezek egyesületeinek azonban regisztrálniuk kell a nyilvántartásban. |
| --- | --- |

13.

A nyilvántartás nem érinti a helyi, regionális és az önkormányzati hatóságokat. Az uniós intézményekkel folytatott kapcsolattartás során való képviseletük céljából létrehozott képviseleti irodáknak vagy jogalanyoknak, irodáknak és hálózatoknak, valamint ezek egyesületeinek azonban regisztrálniuk kell a nyilvántartásban.

| 14. | A jogi státusszal vagy jogi személyiséggel nem rendelkező, azonban a gyakorlatban szervezett befolyást megvalósító és a nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységet folytató hálózatoknak, platformoknak vagy a kollektív tevékenység egyéb formáinak regisztrálniuk kell a nyilvántartásban. Ilyen esetekben az adott szervezet tagjainak ki kell jelölniük maguk közül egy személyt, aki a nyilvántartás ügyintézése során a kapcsolattartásért felelős. |
| --- | --- |

14.

A jogi státusszal vagy jogi személyiséggel nem rendelkező, azonban a gyakorlatban szervezett befolyást megvalósító és a nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységet folytató hálózatoknak, platformoknak vagy a kollektív tevékenység egyéb formáinak regisztrálniuk kell a nyilvántartásban. Ilyen esetekben az adott szervezet tagjainak ki kell jelölniük maguk közül egy személyt, aki a nyilvántartás ügyintézése során a kapcsolattartásért felelős.

| 15. | A nyilvántartás részét képező pénzügyi nyilatkozat tekintetében azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek valamennyi uniós intézményre, ügynökségre és szervre, valamint azok tagjaira és képviselőire, tisztviselőire és személyi állományának más tagjaira irányulnak. Ezek a tevékenységek magukban foglalják azon tevékenységeket is, amelyek a tagállamok uniós szinten működő, az uniós döntéshozatali folyamatokban részt vevő szerveire irányulnak. |
| --- | --- |

15.

A nyilvántartás részét képező pénzügyi nyilatkozat tekintetében azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek valamennyi uniós intézményre, ügynökségre és szervre, valamint azok tagjaira és képviselőire, tisztviselőire és személyi állományának más tagjaira irányulnak. Ezek a tevékenységek magukban foglalják azon tevékenységeket is, amelyek a tagállamok uniós szinten működő, az uniós döntéshozatali folyamatokban részt vevő szerveire irányulnak.

| 16. | Az európai hálózatokat, szövetségeket, egyesületeket vagy platformokat ösztönözni kell arra, hogy a nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységek azonosítására közös, átlátható iránymutatásokat dolgozzanak ki tagjaik számára. A nevezett szereplők ezeket az iránymutatásokat nyilvánosságra hozzák. |
| --- | --- |

16.

Az európai hálózatokat, szövetségeket, egyesületeket vagy platformokat ösztönözni kell arra, hogy a nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységek azonosítására közös, átlátható iránymutatásokat dolgozzanak ki tagjaik számára. A nevezett szereplők ezeket az iránymutatásokat nyilvánosságra hozzák.

V.
     
  A nyilvántartottakra vonatkozó szabályok

| 17. | A nyilvántartásba vétellel az érintett szervezetek és személyek:






  — | hozzájárulnak az általuk a nyilvántartásba való felvétel céljából közölt információk nyilvánosságra hozatalához; |
| --- | --- | --- |

17.

A nyilvántartásba vétellel az érintett szervezetek és személyek:

—

hozzájárulnak az általuk a nyilvántartásba való felvétel céljából közölt információk nyilvánosságra hozatalához;

| — | vállalják a magatartási kódex betartását és adott esetben rendelkezésre bocsátják az általuk betartandó bármely szakmai magatartási kódex szövegét; |
| --- | --- |

—

vállalják a magatartási kódex betartását és adott esetben rendelkezésre bocsátják az általuk betartandó bármely szakmai magatartási kódex szövegét;

| — | biztosítják a nyilvántartásba való felvétel céljából közölt információ helytállóságát; |
| --- | --- |

—

biztosítják a nyilvántartásba való felvétel céljából közölt információ helytállóságát;

| — | hozzájárulnak ahhoz, hogy az ellenük benyújtott bármilyen panaszt az e nyilvántartás alapját képező magatartási kódex szabályai alapján kezeljék; |
| --- | --- |

—

hozzájárulnak ahhoz, hogy az ellenük benyújtott bármilyen panaszt az e nyilvántartás alapját képező magatartási kódex szabályai alapján kezeljék;

| — | hozzájárulnak ahhoz, hogy alkalmazzák velük szemben a magatartási kódex megsértése esetére vonatkozó intézkedéseket, és tudomásul veszik, hogy a magatartási kódex szabályainak be nem tartása esetén a 4. mellékletben meghatározott intézkedések alkalmazhatók velük szemben; |
| --- | --- |

—

hozzájárulnak ahhoz, hogy alkalmazzák velük szemben a magatartási kódex megsértése esetére vonatkozó intézkedéseket, és tudomásul veszik, hogy a magatartási kódex szabályainak be nem tartása esetén a 4. mellékletben meghatározott intézkedések alkalmazhatók velük szemben;

| — | tudomásul veszik annak lehetőségét, hogy a feleknek – kérelemre és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) rendelkezéseinek megfelelően – közzé kell tenniük a nyilvántartottak tevékenységével kapcsolatos levelezéseket és egyéb dokumentumokat. |
| --- | --- |

—

tudomásul veszik annak lehetőségét, hogy a feleknek – kérelemre és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) rendelkezéseinek megfelelően – közzé kell tenniük a nyilvántartottak tevékenységével kapcsolatos levelezéseket és egyéb dokumentumokat.

VI.
     
  A magatartási kódex be nem tartása esetén alkalmazandó intézkedések

| 18. | A magatartási kódex nyilvántartottak vagy képviselőik általi megsértése az arányosság elvét és a védelemhez való jogot megfelelően tiszteletben tartó vizsgálatot követően a 4. mellékletben meghatározott intézkedésekhez – mint például felfüggesztés vagy a nyilvántartásból való törlés, és adott esetben az érintett személyek, illetve szervezeteik részére kiadott, az Európai Parlamentbe való belépést biztosító belépőkártyák visszavonása – vezethet. Az ezen intézkedések alkalmazására vonatkozó határozat a nyilvántartás internetes oldalán közzétehető. |
| --- | --- |

18.

A magatartási kódex nyilvántartottak vagy képviselőik általi megsértése az arányosság elvét és a védelemhez való jogot megfelelően tiszteletben tartó vizsgálatot követően a 4. mellékletben meghatározott intézkedésekhez – mint például felfüggesztés vagy a nyilvántartásból való törlés, és adott esetben az érintett személyek, illetve szervezeteik részére kiadott, az Európai Parlamentbe való belépést biztosító belépőkártyák visszavonása – vezethet. Az ezen intézkedések alkalmazására vonatkozó határozat a nyilvántartás internetes oldalán közzétehető.

| 19. | A magatartási kódex feltételezett be nem tartása esetén a 4. mellékletben meghatározott eljárás keretében bárki – lényeges tényekkel alátámasztott – panaszt nyújthat be. |
| --- | --- |

19.

A magatartási kódex feltételezett be nem tartása esetén a 4. mellékletben meghatározott eljárás keretében bárki – lényeges tényekkel alátámasztott – panaszt nyújthat be.

VII.
     
  Végrehajtás

| 20. | Az Európai Parlament és az Európai Bizottság főtitkára felelős a rendszer felügyeletéért és valamennyi fő működési szempont tekintetében, továbbá az e megállapodás végrehajtásához szükséges intézkedéseket közös megegyezéssel hozzák meg. |
| --- | --- |

20.

Az Európai Parlament és az Európai Bizottság főtitkára felelős a rendszer felügyeletéért és valamennyi fő működési szempont tekintetében, továbbá az e megállapodás végrehajtásához szükséges intézkedéseket közös megegyezéssel hozzák meg.

| 21. | A rendszer működtetése érdekében az Európai Parlament és az Európai Bizottság szolgálatai létrehoznak egy közös működési struktúrát, amelyet „az átláthatósági nyilvántartás közös titkárságának” neveznek el. Ezt az Európai Parlament és az Európai Bizottság tisztviselőinek egy csoportja alkotja az illetékes szolgálatok közötti megállapodás alapján. Az átláthatósági nyilvántartás közös titkárságát egy osztályvezető irányítja az Európai Bizottság Főtitkárságán. Feladatai közé tartozik a nyilvántartás tartalmi minőségének elősegítését célzó intézkedések végrehajtása. |
| --- | --- |

21.

A rendszer működtetése érdekében az Európai Parlament és az Európai Bizottság szolgálatai létrehoznak egy közös működési struktúrát, amelyet „az átláthatósági nyilvántartás közös titkárságának” neveznek el. Ezt az Európai Parlament és az Európai Bizottság tisztviselőinek egy csoportja alkotja az illetékes szolgálatok közötti megállapodás alapján. Az átláthatósági nyilvántartás közös titkárságát egy osztályvezető irányítja az Európai Bizottság Főtitkárságán. Feladatai közé tartozik a nyilvántartás tartalmi minőségének elősegítését célzó intézkedések végrehajtása.

| 22. | Az Európai Parlament épületeibe való belépést hosszabb időszakon át lehetővé tevő belépőkártyák kiadásának és ellenőrzésének folyamatát továbbra is az Európai Parlament irányítja. Az átláthatósági nyilvántartás hatálya alá tartozó szervezeteknek dolgozó vagy azokat képviselő személyek számára csak akkor állítanak ki belépőkártyát, ha e szervezetek vagy személyek szerepelnek a nyilvántartásban. Mindazonáltal a nyilvántartásba vétel nem jogosít fel automatikusan a belépőkártyára. |
| --- | --- |

22.

Az Európai Parlament épületeibe való belépést hosszabb időszakon át lehetővé tevő belépőkártyák kiadásának és ellenőrzésének folyamatát továbbra is az Európai Parlament irányítja. Az átláthatósági nyilvántartás hatálya alá tartozó szervezeteknek dolgozó vagy azokat képviselő személyek számára csak akkor állítanak ki belépőkártyát, ha e szervezetek vagy személyek szerepelnek a nyilvántartásban. Mindazonáltal a nyilvántartásba vétel nem jogosít fel automatikusan a belépőkártyára.

| 23. | Jóllehet a rendszert közösen fogják működtetni, a felek a nyilvántartást egymástól függetlenül is használhatják saját külön céljaikra, beleértve az olyan ösztönzők felajánlását, mint az információközlés a nyilvántartottak számára nyilvános konzultációk megindításakor vagy rendezvények szervezése során. |
| --- | --- |

23.

Jóllehet a rendszert közösen fogják működtetni, a felek a nyilvántartást egymástól függetlenül is használhatják saját külön céljaikra, beleértve az olyan ösztönzők felajánlását, mint az információközlés a nyilvántartottak számára nyilvános konzultációk megindításakor vagy rendezvények szervezése során.

| 24. | A felek megfelelő képzési és belső kommunikációs programokat szerveznek, hogy biztosaik/képviselőik és személyzeti állományuk körében terjesszék a közös nyilvántartással és a panasztételi eljárással kapcsolatos ismereteket. |
| --- | --- |

24.

A felek megfelelő képzési és belső kommunikációs programokat szerveznek, hogy biztosaik/képviselőik és személyzeti állományuk körében terjesszék a közös nyilvántartással és a panasztételi eljárással kapcsolatos ismereteket.

| 25. | A felek megfelelő külső intézkedéseket hoznak a nyilvántartásra való figyelemfelhívás és a használatának elősegítése céljából. |
| --- | --- |

25.

A felek megfelelő külső intézkedéseket hoznak a nyilvántartásra való figyelemfelhívás és a használatának elősegítése céljából.

| 26. | Az Europa weboldalon rendszeresen közzétesznek a nyilvántartás adatbázisából származó meghatározott alapvető statisztikai adatokat, és azokat egy felhasználóbarát keresőprogramon keresztül hozzáférhetővé teszik. Ezen adatbázis nyilvános adatai kérésre elektronikus, számítógéppel olvasható formátumban rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

26.

Az Europa weboldalon rendszeresen közzétesznek a nyilvántartás adatbázisából származó meghatározott alapvető statisztikai adatokat, és azokat egy felhasználóbarát keresőprogramon keresztül hozzáférhetővé teszik. Ezen adatbázis nyilvános adatai kérésre elektronikus, számítógéppel olvasható formátumban rendelkezésre állnak.

| 27. | Az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően az Európai Parlament és az Európai Bizottság főtitkára a nyilvántartás működéséről szóló éves jelentést nyújt be az Európai Parlament és az Európai Bizottság felelős alelnökének. |
| --- | --- |

27.

Az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően az Európai Parlament és az Európai Bizottság főtitkára a nyilvántartás működéséről szóló éves jelentést nyújt be az Európai Parlament és az Európai Bizottság felelős alelnökének.

VIII.
     
  Egyéb intézmények és szervek bevonása

| 28. | Az Európai Tanács és a Tanács felkérést kap a nyilvántartáshoz való csatlakozásra. A felek ösztönzik az egyéb uniós intézményeket, szerveket és ügynökségeket, hogy információs eszközként maguk is használják a nyilvántartást az európai uniós politikák kialakításával és végrehajtásával foglalkozó szervezetekkel és független személyekkel folytatott együttműködésük során. |
| --- | --- |

28.

Az Európai Tanács és a Tanács felkérést kap a nyilvántartáshoz való csatlakozásra. A felek ösztönzik az egyéb uniós intézményeket, szerveket és ügynökségeket, hogy információs eszközként maguk is használják a nyilvántartást az európai uniós politikák kialakításával és végrehajtásával foglalkozó szervezetekkel és független személyekkel folytatott együttműködésük során.

IX.
     
  Záró rendelkezések

| 29. | A felek meglévő nyilvántartásairól az új, közös nyilvántartásra való átállásra a közös rendszer működésbe lépésétől számított tizenkét hónapos átállási időszak alatt kerül sor. A bármelyik rendszerben jelenleg nyilvántartott szervezeteket és személyeket fel kell hívni nyilvántartásba vételüknek a közös rendszerben való megújítására.
  A közös átláthatósági nyilvántartás működésbe lépését követően:






  — | a nyilvántartottaknak lehetőségük lesz meglévő nyilvántartásba vételük közös nyilvántartásba való átvitelére az általuk megválasztott időpontban, de legkésőbb az Európai Bizottságnál való nyilvántartásba vételük megújításának napján, illetve a csupán az Európai Parlamentnél nyilvántartásba vettek esetében legkésőbb a működésbe lépést követő tizenkét hónapos időszak végén; |
| --- | --- | --- |

29.

A felek meglévő nyilvántartásairól az új, közös nyilvántartásra való átállásra a közös rendszer működésbe lépésétől számított tizenkét hónapos átállási időszak alatt kerül sor. A bármelyik rendszerben jelenleg nyilvántartott szervezeteket és személyeket fel kell hívni nyilvántartásba vételüknek a közös rendszerben való megújítására.

A közös átláthatósági nyilvántartás működésbe lépését követően:

—

a nyilvántartottaknak lehetőségük lesz meglévő nyilvántartásba vételük közös nyilvántartásba való átvitelére az általuk megválasztott időpontban, de legkésőbb az Európai Bizottságnál való nyilvántartásba vételük megújításának napján, illetve a csupán az Európai Parlamentnél nyilvántartásba vettek esetében legkésőbb a működésbe lépést követő tizenkét hónapos időszak végén;

| — | új nyilvántartásba vételre vagy a meglévő adatok frissítésére csak a közös nyilvántartáson keresztül lesz lehetőség. |
| --- | --- |

—

új nyilvántartásba vételre vagy a meglévő adatok frissítésére csak a közös nyilvántartáson keresztül lesz lehetőség.

| 30. | A közös nyilvántartást működésének megkezdését követően legkésőbb két évvel felülvizsgálják. |
| --- | --- |

30.

A közös nyilvántartást működésének megkezdését követően legkésőbb két évvel felülvizsgálják.

1. melléklet

„Átláthatósági nyilvántartás”

Az Európai Unió politikáinak kialakításában és végrehajtásában közreműködő szervezetek és független személyek

| Szakasz | Jellemzők/megjegyzések |
| --- | --- |
| I. –   Szakmai tanácsadással foglalkozó irodák/ügyvédi irodák/független tanácsadók |
| Alszakasz | Szakmai tanácsadással foglalkozó irodák | Olyan cégek, amelyek szerződés alapján végeznek lobbizást, érdekképviseletet, közügyeket és állami szervekkel való kapcsolattartást magukban foglaló tevékenységeket. |
| Alszakasz | Ügyvédi irodák | Olyan ügyvédi irodák, amelyek szerződés alapján végeznek lobbizást, érdekképviseletet, közügyeket és állami szervekkel való kapcsolattartást magukban foglaló tevékenységeket. |
| Alszakasz | Független tanácsadók | Olyan független tanácsadók vagy ügyvédek, amelyek szerződés alapján végeznek lobbizást, érdekképviseletet, közügyeket és állami szervekkel való kapcsolattartást magukban foglaló tevékenységeket. |
| II. –   Intézményen belüli lobbisták és szakszervezetek/szakmai szervezetek |
| Alszakasz | Vállalatok és vállalatcsoportok | Olyan vállalatok vagy vállalatcsoportok, amelyek (jogi státusszal vagy anélkül) házon belül saját céljaikra végeznek lobbizást, érdekképviseletet, közügyeket és állami szervekkel való kapcsolattartást magukban foglaló tevékenységeket. |
| Alszakasz | Kereskedelmi, gazdasági és szakmai szervezetek | |
| Alszakasz | Szakszervezetek | |
| Alszakasz | Egyéb hasonló szervezetek | |
| III. –   Nem kormányzati szervezetek |
| Alszakasz | Nem kormányzati szervezetek, platformok, hálózatok és hasonlók | Olyan nonprofit szervezetek (jogi státusszal vagy anélkül), amelyek állami szervektől, politikai pártoktól vagy kereskedelmi szervezetektől függetlenek. Ide tartoznak az alapítványok, jótékonysági tevékenységek stb. |
| IV. –   Szellemi műhelyek, kutatási és tudományos intézmények |
| Alszakasz | Szellemi műhelyek és kutatási intézmények | Szakosodott szellemi műhelyek és kutatási intézmények, amelyek az Európai Unió tevékenységeivel és politikáival foglalkoznak. |
| Alszakasz | Tudományos intézmények | Olyan intézmények, amelyek fő célja az oktatás, de az Európai Unió tevékenységeivel és politikáival is foglalkoznak. |
| V. – | Egyházakat és vallási közösségeket képviselő szervezetek |

Szakasz

Jellemzők/megjegyzések

I. –   Szakmai tanácsadással foglalkozó irodák/ügyvédi irodák/független tanácsadók

Alszakasz

Szakmai tanácsadással foglalkozó irodák

Olyan cégek, amelyek szerződés alapján végeznek lobbizást, érdekképviseletet, közügyeket és állami szervekkel való kapcsolattartást magukban foglaló tevékenységeket.

Alszakasz

Ügyvédi irodák

Olyan ügyvédi irodák, amelyek szerződés alapján végeznek lobbizást, érdekképviseletet, közügyeket és állami szervekkel való kapcsolattartást magukban foglaló tevékenységeket.

Alszakasz

Független tanácsadók

Olyan független tanácsadók vagy ügyvédek, amelyek szerződés alapján végeznek lobbizást, érdekképviseletet, közügyeket és állami szervekkel való kapcsolattartást magukban foglaló tevékenységeket.

II. –   Intézményen belüli lobbisták és szakszervezetek/szakmai szervezetek

Alszakasz

Vállalatok és vállalatcsoportok

Olyan vállalatok vagy vállalatcsoportok, amelyek (jogi státusszal vagy anélkül) házon belül saját céljaikra végeznek lobbizást, érdekképviseletet, közügyeket és állami szervekkel való kapcsolattartást magukban foglaló tevékenységeket.

Alszakasz

Kereskedelmi, gazdasági és szakmai szervezetek

Alszakasz

Szakszervezetek

Alszakasz

Egyéb hasonló szervezetek

III. –   Nem kormányzati szervezetek

Alszakasz

Nem kormányzati szervezetek, platformok, hálózatok és hasonlók

Olyan nonprofit szervezetek (jogi státusszal vagy anélkül), amelyek állami szervektől, politikai pártoktól vagy kereskedelmi szervezetektől függetlenek. Ide tartoznak az alapítványok, jótékonysági tevékenységek stb.

IV. –   Szellemi műhelyek, kutatási és tudományos intézmények

Alszakasz

Szellemi műhelyek és kutatási intézmények

Szakosodott szellemi műhelyek és kutatási intézmények, amelyek az Európai Unió tevékenységeivel és politikáival foglalkoznak.

Alszakasz

Tudományos intézmények

Olyan intézmények, amelyek fő célja az oktatás, de az Európai Unió tevékenységeivel és politikáival is foglalkoznak.

V. –

Megjegyzés: A nyilvántartás magukra az egyházakra nem vonatkozik.

Alszakasz

Egyházakat és vallási közösségeket képviselő szervezetek

Képviseleti tevékenységek céljára létrehozott jogalanyok, irodák vagy hálózatok.

| VI. – | Helyi, regionális és önkormányzati hatóságokat, egyéb közjogi és vegyes jogállású intézményeket stb. képviselő szervezetek |
| --- | --- |

VI. –

Megjegyzés: A nyilvántartás magukra a közintézményekre nem vonatkozik.

Alszakasz

Helyi, regionális és önkormányzati hatóságok (országos szint alatt)

(Országos szint alatti) helyi, regionális és önkormányzati hatóságok képviseletére létrehozott jogalanyok, képviseleti irodák, szövetségek vagy hálózatok.

Alszakasz

Egyéb közjogi vagy vegyes jogállású intézmények stb.

Egyéb közjogi vagy vegyes (állami/magán) jogállású szervezeteket foglal magában.

2. melléklet

A nyilvántartottak által biztosítandó információk

| — | a szervezet neve(i), címe, telefonszáma, email-címe, weboldala; |
| --- | --- |

—

a szervezet neve(i), címe, telefonszáma, email-címe, weboldala;

| — | a) a szervezetért jogilag felelős személy megnevezése, és b) a szervezet nyilvántartás által érintett tevékenységeiért felelős igazgatójának, igazgató partnerének vagy adott esetben fő kapcsolattartójának neve; azoknak a személyeknek a neve, akik részére az Európai Parlament épületeibe való belépésre feljogosító belépőkártyát igényeltek (5); |
| --- | --- |

—

a) a szervezetért jogilag felelős személy megnevezése, és b) a szervezet nyilvántartás által érintett tevékenységeiért felelős igazgatójának, igazgató partnerének vagy adott esetben fő kapcsolattartójának neve; azoknak a személyeknek a neve, akik részére az Európai Parlament épületeibe való belépésre feljogosító belépőkártyát igényeltek (5);

| — | a nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységekben részt vevő személyek száma (képviselők/biztosok, alkalmazottak stb.); |
| --- | --- |

—

a nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységekben részt vevő személyek száma (képviselők/biztosok, alkalmazottak stb.);

| — | célok/feladatok – témakörök – tevékenységek – országok, amelyekben tevékenységet fejtenek ki – valamely hálózattal fennálló kapcsolatok – a nyilvántartás hatálya alá tartozó általános információk; |
| --- | --- |

—

célok/feladatok – témakörök – tevékenységek – országok, amelyekben tevékenységet fejtenek ki – valamely hálózattal fennálló kapcsolatok – a nyilvántartás hatálya alá tartozó általános információk;

| — | adott esetben a tagok (személyek és szervezetek) száma. |
| --- | --- |

—

adott esetben a tagok (személyek és szervezetek) száma.

A nyilvántartottak átláthatósági nyilvántartás hatálya alá tartozó, előző évben végzett tevékenységei által érintett fontosabb jogalkotási javaslatok.

A benyújtott pénzügyi adatoknak minden esetben teljes működési évre, és a nyilvántartásba vétel dátuma vagy a nyilvántartásba vétel megújításának dátuma előtti legutóbbi lezárt pénzügyi évre kell vonatkozniuk.

A kétszeri elszámolás nincs kizárva. A szakmai tanácsadással foglalkozó irodák/ügyvédi irodák/független tanácsadók által az ügyfeleikre vonatkozóan tett pénzügyi nyilatkozat (lista és táblázat) nem mentesíti ezen ügyfeleket azon kötelezettségük alól, hogy e szerződéses tevékenységeket maguk is szerepeltessék saját nyilatkozatukban, annak érdekében, hogy elkerüljék a nyilatkozatban szereplő pénzügyi terheik alulértékelését.

| — | Szakmai tanácsadással foglalkozó irodák/ügyvédi irodák/független tanácsadók (1. melléklet I. szakasza): részletezni kell a nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységekből származó forgalmat, valamint ügyfeleik relatív súlyát az alábbi táblázat szerint:







  Forgalom euróban | Értéktartomány euróban |
| --- | --- | --- |
| 0 – 499 999 | 50 000 |
| 500 000 – 1 000 000 | 100 000 |
| > 1 000 000 | 250 000 |

—

Szakmai tanácsadással foglalkozó irodák/ügyvédi irodák/független tanácsadók (1. melléklet I. szakasza): részletezni kell a nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységekből származó forgalmat, valamint ügyfeleik relatív súlyát az alábbi táblázat szerint:

Forgalom euróban

Értéktartomány euróban

0 – 499 999

50 000

500 000 – 1 000 000

100 000

> 1 000 000

250 000

| — | Intézményen belüli lobbisták és szakszervezetek/szakmai szervezetek (1. melléklet II. szakasza): meg kell becsülni a nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységek költségét. |
| --- | --- |

—

Intézményen belüli lobbisták és szakszervezetek/szakmai szervezetek (1. melléklet II. szakasza): meg kell becsülni a nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységek költségét.

| — | Nem kormányzati szervezetek, szellemi műhelyek, tudományos és kutatási intézmények – Egyházakat és vallási közösségeket képviselő szervezetek – Helyi, regionális és önkormányzati hatóságokat, egyéb közjogi vagy vegyes jogállású intézményeket stb. képviselő szervezetek (1. melléklet III–VI. szakasza): meg kell határozni a teljes költségvetést a fő finanszírozási források szerinti lebontással együtt. |
| --- | --- |

—

Nem kormányzati szervezetek, szellemi műhelyek, tudományos és kutatási intézmények – Egyházakat és vallási közösségeket képviselő szervezetek – Helyi, regionális és önkormányzati hatóságokat, egyéb közjogi vagy vegyes jogállású intézményeket stb. képviselő szervezetek (1. melléklet III–VI. szakasza): meg kell határozni a teljes költségvetést a fő finanszírozási források szerinti lebontással együtt.

Ezenkívül valamennyi nyilvántartottra vonatkozóan: a nyilvántartásba vétel vagy a megújítás időpontjától kezdve az Európai Unió intézményeitől kapott finanszírozás összege és forrása a legutóbbi lezárt üzleti évben.

3. melléklet

Magatartási kódex

Az uniós intézményekkel, azok képviselőivel/biztosaival, tisztviselőivel és egyéb alkalmazottaival fenntartott kapcsolataikban a nyilvántartottak:

| a) | mindig nevükkel azonosítják magukat, valamint közlik, hogy mely szervezet/szervezetek képviseletében járnak el; nyilatkoznak továbbá az általuk előmozdítani kívánt érdekekről, célokról valamint szándékokról és adott esetben megjelölik az általuk képviselt ügyfeleket és tagokat; |
| --- | --- |

a)

mindig nevükkel azonosítják magukat, valamint közlik, hogy mely szervezet/szervezetek képviseletében járnak el; nyilatkoznak továbbá az általuk előmozdítani kívánt érdekekről, célokról valamint szándékokról és adott esetben megjelölik az általuk képviselt ügyfeleket és tagokat;

| b) | nem szereznek információt és nem lépnek fel valamely döntés meghozatala érdekében tisztességtelen úton vagy indokolatlan nyomásgyakorlás vagy nem helyénvaló magatartás révén, és erre nem is tesznek kísérletet; |
| --- | --- |

b)

nem szereznek információt és nem lépnek fel valamely döntés meghozatala érdekében tisztességtelen úton vagy indokolatlan nyomásgyakorlás vagy nem helyénvaló magatartás révén, és erre nem is tesznek kísérletet;

| c) | harmadik felekkel való kapcsolataikban nem állítják, hogy bármilyen hivatalos viszonyban lennének az EU-val vagy annak bármely intézményével, és nem állítanak hamis információkat a nyilvántartásba vétel hatásáról, amelyekkel félrevezetnék a harmadik feleket vagy az EU tisztviselőit és egyéb alkalmazottait; |
| --- | --- |

c)

harmadik felekkel való kapcsolataikban nem állítják, hogy bármilyen hivatalos viszonyban lennének az EU-val vagy annak bármely intézményével, és nem állítanak hamis információkat a nyilvántartásba vétel hatásáról, amelyekkel félrevezetnék a harmadik feleket vagy az EU tisztviselőit és egyéb alkalmazottait;

| d) | legjobb tudásuk szerint biztosítják, hogy a nyilvántartásba vételkor és azt követően megadott, a nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységeik körébe tartozó információk teljes körűek, naprakészek és valósak; |
| --- | --- |

d)

legjobb tudásuk szerint biztosítják, hogy a nyilvántartásba vételkor és azt követően megadott, a nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységeik körébe tartozó információk teljes körűek, naprakészek és valósak;

| e) | nem adják el harmadik feleknek az uniós intézményektől kapott dokumentumok másolatait; |
| --- | --- |

e)

nem adják el harmadik feleknek az uniós intézményektől kapott dokumentumok másolatait;

| f) | nem késztetik az uniós intézmények képviselőit/biztosait, tisztviselőit vagy az EU egyéb alkalmazottait, vagy e képviselők/biztosok asszisztenseit és gyakornokait a rájuk vonatkozó szabályok és magatartási normák megszegésére; |
| --- | --- |

f)

nem késztetik az uniós intézmények képviselőit/biztosait, tisztviselőit vagy az EU egyéb alkalmazottait, vagy e képviselők/biztosok asszisztenseit és gyakornokait a rájuk vonatkozó szabályok és magatartási normák megszegésére;

| g) | amennyiben az EU volt tisztviselőit vagy egyéb alkalmazottait, vagy az uniós intézmények képviselőinek/biztosainak volt asszisztenseit vagy gyakornokait foglalkoztatják, tiszteletben tartják az ezen alkalmazottakra kötelező szabályok és titoktartási követelmények betartására vonatkozó kötelezettségüket; |
| --- | --- |

g)

amennyiben az EU volt tisztviselőit vagy egyéb alkalmazottait, vagy az uniós intézmények képviselőinek/biztosainak volt asszisztenseit vagy gyakornokait foglalkoztatják, tiszteletben tartják az ezen alkalmazottakra kötelező szabályok és titoktartási követelmények betartására vonatkozó kötelezettségüket;

| h) | tiszteletben tartják az Európai Parlament volt képviselőinek és az Európai Bizottság volt tagjainak jogaira és kötelezettségeire vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

h)

tiszteletben tartják az Európai Parlament volt képviselőinek és az Európai Bizottság volt tagjainak jogaira és kötelezettségeire vonatkozó szabályokat;

| i) | tájékoztatják az általuk képviselteket az uniós intézmények felé fennálló kötelezettségeikről. |
| --- | --- |

i)

tájékoztatják az általuk képviselteket az uniós intézmények felé fennálló kötelezettségeikről.

Az Európai Parlamentnél az Európai Parlament épületeibe történő belépést lehetővé tevő, személyes, átruházhatatlan belépőkártya igénylése céljából nyilvántartásba vett szerveket képviselő vagy az alkalmazásukban álló személyek:

| j) | szigorúan betartják az Európai Parlament eljárási szabályzata 9. cikkének és X. mellékletének, valamint I. melléklete 2. cikke második bekezdésének rendelkezéseit; |
| --- | --- |

j)

szigorúan betartják az Európai Parlament eljárási szabályzata 9. cikkének és X. mellékletének, valamint I. melléklete 2. cikke második bekezdésének rendelkezéseit;

| k) | meggyőződnek arról, hogy az Európai Parlament eljárási szabályzata I. melléklete 2. cikke rendelkezéseinek megfelelően nyújtott segítség a megfelelő nyilvántartásba bejegyzésre kerül; |
| --- | --- |

k)

meggyőződnek arról, hogy az Európai Parlament eljárási szabályzata I. melléklete 2. cikke rendelkezéseinek megfelelően nyújtott segítség a megfelelő nyilvántartásba bejegyzésre kerül;

| l) | az esetleges összeférhetetlenség elkerülése érdekében megszerzik az érintett képviselő vagy képviselők előzetes hozzájárulását a képviselői asszisztensekkel kötött szerződéses kapcsolatok vagy alkalmazásuk tekintetében, és ezt követően bejelentik azt a nyilvántartásba. |
| --- | --- |

l)

az esetleges összeférhetetlenség elkerülése érdekében megszerzik az érintett képviselő vagy képviselők előzetes hozzájárulását a képviselői asszisztensekkel kötött szerződéses kapcsolatok vagy alkalmazásuk tekintetében, és ezt követően bejelentik azt a nyilvántartásba.

4. melléklet

A panaszok vizsgálatára és elbírálására szolgáló eljárás

| 1. | A panaszokat a nyilvántartás weboldalán lehet benyújtani az e célra szolgáló űrlap kitöltésével. Ez az űrlap információkat tartalmaz a bepanaszolt nyilvántartottra, a panasz benyújtójának nevére és elérhetőségére, valamint a panasszal kapcsolatos részletekre vonatkozóan, rendszerint ideértve a panaszt alátámasztó dokumentumokat és egyéb anyagokat. A névtelen panaszokat nem veszik figyelembe. |
| --- | --- |

1.

A panaszokat a nyilvántartás weboldalán lehet benyújtani az e célra szolgáló űrlap kitöltésével. Ez az űrlap információkat tartalmaz a bepanaszolt nyilvántartottra, a panasz benyújtójának nevére és elérhetőségére, valamint a panasszal kapcsolatos részletekre vonatkozóan, rendszerint ideértve a panaszt alátámasztó dokumentumokat és egyéb anyagokat. A névtelen panaszokat nem veszik figyelembe.

| 2. | A panaszban meg kell jelölni a magatartási kódex egy vagy több rendelkezését, amelyet a panasz benyújtója szerint megsértettek. A nyilvántartásba bevitt információkkal kapcsolatos panaszokat a magatartási kódex d) pontjának (6) megszegésére vonatkozó állításként kezelik. |
| --- | --- |

2.

A panaszban meg kell jelölni a magatartási kódex egy vagy több rendelkezését, amelyet a panasz benyújtója szerint megsértettek. A nyilvántartásba bevitt információkkal kapcsolatos panaszokat a magatartási kódex d) pontjának (6) megszegésére vonatkozó állításként kezelik.

| 3. | A panasz benyújtója főszabály szerint köteles a panaszát alátámasztó dokumentumokat és/vagy egyéb anyagokat rendelkezésre bocsátani. |
| --- | --- |

3.

A panasz benyújtója főszabály szerint köteles a panaszát alátámasztó dokumentumokat és/vagy egyéb anyagokat rendelkezésre bocsátani.

| 4. | Az átláthatósági nyilvántartás közös titkársága:






  a) | ellenőrzi, hogy elegendő bizonyítékot terjesztettek-e elő a panasz alátámasztása céljából akár dokumentumok, egyéb anyagok vagy személyes nyilatkozatok formájában; a tárgyi bizonyítékok főszabály szerint akkor fogadhatók el, ha a panasz tárgyát képező nyilvántartottól vagy valamely harmadik fél által kibocsátott dokumentumból származnak; |
| --- | --- | --- |

4.

Az átláthatósági nyilvántartás közös titkársága:

a)

ellenőrzi, hogy elegendő bizonyítékot terjesztettek-e elő a panasz alátámasztása céljából akár dokumentumok, egyéb anyagok vagy személyes nyilatkozatok formájában; a tárgyi bizonyítékok főszabály szerint akkor fogadhatók el, ha a panasz tárgyát képező nyilvántartottól vagy valamely harmadik fél által kibocsátott dokumentumból származnak;

| b) | ezen ellenőrzés alapján határoz a panasz elfogadhatóságáról; |
| --- | --- |

b)

ezen ellenőrzés alapján határoz a panasz elfogadhatóságáról;

| c) | amennyiben elfogadhatónak találja, nyilvántartásba veszi a panaszt és kitűzi a panasz érvényességéről szóló döntés meghozatalának határidejét (20 munkanap). |
| --- | --- |

c)

amennyiben elfogadhatónak találja, nyilvántartásba veszi a panaszt és kitűzi a panasz érvényességéről szóló döntés meghozatalának határidejét (20 munkanap).

| 5. | Amennyiben a panasz elfogadhatatlan, erről panasz benyújtóját a határozat indokolását is tartalmazó levélben értesítik. Amennyiben a panaszt elfogadhatónak találják, azt az alább meghatározott eljárással összhangban megvizsgálják. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben a panasz elfogadhatatlan, erről panasz benyújtóját a határozat indokolását is tartalmazó levélben értesítik. Amennyiben a panaszt elfogadhatónak találják, azt az alább meghatározott eljárással összhangban megvizsgálják.

| 6. | A panasz nyilvántartásba vételét követően az átláthatósági nyilvántartás közös titkársága írásban tájékoztatja a nyilvántartottat a vele szemben benyújtott panaszról és annak tartalmáról, valamint felhívja a nyilvántartottat, hogy 10 munkanapon belül nyújtson be magyarázatot, érvelést vagy más, a védelmére szóló bizonyítékokat. |
| --- | --- |

6.

A panasz nyilvántartásba vételét követően az átláthatósági nyilvántartás közös titkársága írásban tájékoztatja a nyilvántartottat a vele szemben benyújtott panaszról és annak tartalmáról, valamint felhívja a nyilvántartottat, hogy 10 munkanapon belül nyújtson be magyarázatot, érvelést vagy más, a védelmére szóló bizonyítékokat.

| 7. | Az átláthatósági nyilvántartás közös titkársága a vizsgálat folyamán gyűjtött valamennyi információt megvizsgálja. |
| --- | --- |

7.

Az átláthatósági nyilvántartás közös titkársága a vizsgálat folyamán gyűjtött valamennyi információt megvizsgálja.

| 8. | Az átláthatósági nyilvántartás közös titkársága úgy határozhat, hogy meghallgatja a bepanaszolt nyilvántartottat vagy a panasz benyújtóját. |
| --- | --- |

8.

Az átláthatósági nyilvántartás közös titkársága úgy határozhat, hogy meghallgatja a bepanaszolt nyilvántartottat vagy a panasz benyújtóját.

| 9. | Amennyiben a vizsgálat alapján a panasz megalapozatlan, az átláthatósági nyilvántartás közös titkársága mindkét felet értesíti az erre vonatkozó döntésről. Amennyiben a panasz helytálló, a nyilvántartott ideiglenesen felfüggeszthető a nyilvántartásból a probléma megoldása céljából tett lépések megtételéig (lásd az alábbi 11–14. pontot) vagy a hosszú távú felfüggesztéstől a végleges törlésig és adott esetben az Európai Parlament épületeibe való belépést biztosító belépőkártya visszavonásáig terjedő intézkedéssel sújtható (lásd az alábbi 6. és 7. szakaszt). |
| --- | --- |

9.

Amennyiben a vizsgálat alapján a panasz megalapozatlan, az átláthatósági nyilvántartás közös titkársága mindkét felet értesíti az erre vonatkozó döntésről. Amennyiben a panasz helytálló, a nyilvántartott ideiglenesen felfüggeszthető a nyilvántartásból a probléma megoldása céljából tett lépések megtételéig (lásd az alábbi 11–14. pontot) vagy a hosszú távú felfüggesztéstől a végleges törlésig és adott esetben az Európai Parlament épületeibe való belépést biztosító belépőkártya visszavonásáig terjedő intézkedéssel sújtható (lásd az alábbi 6. és 7. szakaszt).

| 10. | A magatartási kódex be nem tartása esetén alkalmazható intézkedések az ideiglenes felfüggesztéstől a nyilvántartásból való törlésig terjednek (lásd az alábbi táblázatot). |
| --- | --- |

10.

A magatartási kódex be nem tartása esetén alkalmazható intézkedések az ideiglenes felfüggesztéstől a nyilvántartásból való törlésig terjednek (lásd az alábbi táblázatot).

| 11. | Amennyiben megállapítást nyer, hogy a nyilvántartásba bejegyzett adatok nem helytállóak vagy hiányosak, a nyilvántartottat fel kell szólítani ezen adatok nyolc héten belüli helyesbítésére, amely időszak alatt e nyilvántartott nyilvántartásban való szereplését fel kell függeszteni. Az Európai Parlament épületeibe való belépést biztosító esetleges belépőkártyát/belépőkártyákat a felfüggesztés időszakára nem vonják vissza. |
| --- | --- |

11.

Amennyiben megállapítást nyer, hogy a nyilvántartásba bejegyzett adatok nem helytállóak vagy hiányosak, a nyilvántartottat fel kell szólítani ezen adatok nyolc héten belüli helyesbítésére, amely időszak alatt e nyilvántartott nyilvántartásban való szereplését fel kell függeszteni. Az Európai Parlament épületeibe való belépést biztosító esetleges belépőkártyát/belépőkártyákat a felfüggesztés időszakára nem vonják vissza.

| 12. | Ha a nyilvántartott a 11. pontban meghatározott nyolchetes határidőn belül helyesbíti az adatokat, nyilvántartásban való szereplésének felfüggesztése megszűnik. Ha a nyilvántartott a 11. pontban meghatározott nyolchetes határidőn belül nem helyesbít, intézkedés hozható vele szemben. |
| --- | --- |

12.

Ha a nyilvántartott a 11. pontban meghatározott nyolchetes határidőn belül helyesbíti az adatokat, nyilvántartásban való szereplésének felfüggesztése megszűnik. Ha a nyilvántartott a 11. pontban meghatározott nyolchetes határidőn belül nem helyesbít, intézkedés hozható vele szemben.

| 13. | Ha a nyilvántartott az adatok 11. ponttal összhangban való helyesbítésére haladékot kér, és e kérelmét megfelelően indokolja, a felfüggesztés időtartama meghosszabbítható. |
| --- | --- |

13.

Ha a nyilvántartott az adatok 11. ponttal összhangban való helyesbítésére haladékot kér, és e kérelmét megfelelően indokolja, a felfüggesztés időtartama meghosszabbítható.

| 14. | A magatartási kódex egyéb okból való be nem tartása esetén a nyilvántartott nyilvántartásban való szereplését nyolc hétre felfüggesztik, amely időszak alatt az Európai Parlament és az Európai Bizottság végleges döntést hoz az esetlegesen meghozandó intézkedés vagy intézkedések alkalmazásáról. |
| --- | --- |

14.

A magatartási kódex egyéb okból való be nem tartása esetén a nyilvántartott nyilvántartásban való szereplését nyolc hétre felfüggesztik, amely időszak alatt az Európai Parlament és az Európai Bizottság végleges döntést hoz az esetlegesen meghozandó intézkedés vagy intézkedések alkalmazásáról.

| 15. | A nyilvántartott nyilvántartásból való törléséről szóló bármely határozat az újbóli nyilvántartásba vétel egy vagy két évig tartó tilalmáról is rendelkezik. |
| --- | --- |

15.

A nyilvántartott nyilvántartásból való törléséről szóló bármely határozat az újbóli nyilvántartásba vétel egy vagy két évig tartó tilalmáról is rendelkezik.

| 16. | Az Európai Parlament és az Európai Bizottság illetékes szolgálatai közösen készítik el az alkalmazandó intézkedésről szóló határozat tervezetét, és végleges határozathozatal céljából továbbítják azt ezen intézmények főtitkárainak. Erről tájékoztatják az Európai Parlament és az Európai Bizottság illetékes alelnökét. |
| --- | --- |

16.

Az Európai Parlament és az Európai Bizottság illetékes szolgálatai közösen készítik el az alkalmazandó intézkedésről szóló határozat tervezetét, és végleges határozathozatal céljából továbbítják azt ezen intézmények főtitkárainak. Erről tájékoztatják az Európai Parlament és az Európai Bizottság illetékes alelnökét.

| 17. | Az átláthatósági nyilvántartás közös titkársága azonnal tájékoztatja mindkét felet (a panasz benyújtóját és azt a nyilvántartottat, amely ellen a panaszt benyújtották) az alkalmazott intézkedésről, és végrehajtja ezen intézkedést. |
| --- | --- |

17.

Az átláthatósági nyilvántartás közös titkársága azonnal tájékoztatja mindkét felet (a panasz benyújtóját és azt a nyilvántartottat, amely ellen a panaszt benyújtották) az alkalmazott intézkedésről, és végrehajtja ezen intézkedést.

| 18. | Ha a nyilvántartásból való törlésről szóló határozat az Európai Parlament épületeibe való belépést biztosító belépőkártya/belépőkártyák visszavonásával jár, az Európai Parlament főtitkára továbbítja e határozatot az illetékes quaestornak, akit fel kell kérni az érintett szervezet vagy személy nevére kiállított ezen belépőkártya/belépőkártyák visszavonásának engedélyezésére. |
| --- | --- |

18.

Ha a nyilvántartásból való törlésről szóló határozat az Európai Parlament épületeibe való belépést biztosító belépőkártya/belépőkártyák visszavonásával jár, az Európai Parlament főtitkára továbbítja e határozatot az illetékes quaestornak, akit fel kell kérni az érintett szervezet vagy személy nevére kiállított ezen belépőkártya/belépőkártyák visszavonásának engedélyezésére.

| 19. | A nyilvántartottat fel kell hívni valamennyi EP-belépőkártyájának, vagy egyes EP-belépőkártyáinak 15 napon belüli visszaszolgáltatására. |
| --- | --- |

19.

A nyilvántartottat fel kell hívni valamennyi EP-belépőkártyájának, vagy egyes EP-belépőkártyáinak 15 napon belüli visszaszolgáltatására.

A magatartási kódex be nem tartása esetén rendelkezésre álló intézkedések táblázata

| | A szabályszegés típusa | Intézkedés | Az intézkedés említése a nyilvántartásban | Az EP-belépőkártya visszavonása |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Azonnal helyesbített, nem szándékos szabályszegés. | A tényeket és a helyesbítést elismerő írásos figyelmeztetés. | Nem | Nem |
| 2 | Magatartásbeli változtatást vagy a nyilvántartás információinak helyesbítését a meghatározott határidőn belül szükségessé tevő, szándékos szabályszegés. | Ideiglenes felfüggesztés legfeljebb hat hónapos időszakra, vagy amíg a kért helyreigazító intézkedést a megállapított határidőn belül végre nem hajtják. | Igen, a felfüggesztési időszak alatt | Nem |
| 3 | A magatartási kódex folyamatos megszegése






  — | a magatartás megváltoztatása nélkül |

A szabályszegés típusa

Intézkedés

Az intézkedés említése a nyilvántartásban

Az EP-belépőkártya visszavonása

1

Azonnal helyesbített, nem szándékos szabályszegés.

A tényeket és a helyesbítést elismerő írásos figyelmeztetés.

Nem

Nem

2

Magatartásbeli változtatást vagy a nyilvántartás információinak helyesbítését a meghatározott határidőn belül szükségessé tevő, szándékos szabályszegés.

Ideiglenes felfüggesztés legfeljebb hat hónapos időszakra, vagy amíg a kért helyreigazító intézkedést a megállapított határidőn belül végre nem hajtják.

Igen, a felfüggesztési időszak alatt

Nem

3

A magatartási kódex folyamatos megszegése

—

a magatartás megváltoztatása nélkül

| — | az információk meghatározott határidőn belül való helyesbítésének elmulasztása |
| --- | --- |

—

az információk meghatározott határidőn belül való helyesbítésének elmulasztása

A nyilvántartásból való törlés egy évre.

Igen

Igen

4

A magatartási kódex súlyos, szándékos megszegése

A nyilvántartásból való törlés két évre.

Igen

Igen

---

(1)  COM(2009)0612.

1

(2)  HL C 271. E., 2009.11.12., 48. o.

2

(3)  A tagállamok kormányai, harmadik országok kormányai, nemzetközi kormányközi szervezetek, valamint ezek diplomáciai kirendeltségei nem szerepelnek a nyilvántartásban.

3

(4)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

4

(5)  A nyilvántartottaktól ezt az információt a nyilvántartásba vételi eljárás végén kérik az Európai Parlamentnek való továbbítás céljából. Miután az Európai Parlament a belépőkártya kiállításáról döntött, a belépőkártyát kapott személyek neveit a rendszer automatikusan felveszi az Európai Parlament naprakésszé tett információi és tájékoztatása alapján. A nyilvántartásba vétel nem jogosít fel automatikusan az Európai Parlament épületeibe való belépést biztosító belépőkártyára.

5

(6)  A d) pont a nyilvántartottakra vonatkozóan arról rendelkezik, hogy az uniós intézményekkel és azok képviselőivel/biztosaival, tisztviselőivel és egyéb alkalmazottaival fenntartott kapcsolataikban „legjobb tudásuk szerint biztosítják, hogy a nyilvántartásba vételkor és azt követően megadott, a nyilvántartás hatálya alá tartozó tevékenységeik körébe tartozó információk teljes körűek, naprakészek és valósak”.

6

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. május 10., kedd

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/188 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/188

---

2011. május 10., keddA Preszpa Park védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló megállapodás ***

P7_TA(2011)0191

Az Európai Parlament 2011. május 10-i jogalkotási állásfoglalása a Preszpa Park védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (16581/2010 – C7-0007/2011 – 2010/0300(NLE))

2012/C 377 E/30

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (16581/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (16581/2010),

| — | tekintettel a Preszpa Park védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló megállapodás tervezetére (16581/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Preszpa Park védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló megállapodás tervezetére (16581/2010),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikke (1) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0007/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikke (1) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0007/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A7-0078/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A7-0078/2011),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Albánia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Albánia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/188 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/188

---

2011. május 10., keddA kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás ***

P7_TA(2011)0192

Az Európai Parlament 2011. május 10-i jogalkotási állásfoglalása a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05571/2011 – C7-0068/2011 – 2010/0389(NLE))

2012/C 377 E/31

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (05571/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (05571/2011),

| — | tekintettel a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás tervezetére (05571/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás tervezetére (05571/2011),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0068/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0068/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A7-0142/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A7-0142/2011),

| 1. | egyetért a megállapodás jóváhagyásával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás jóváhagyásával;

| 2. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy a kereskedelmi megállapodások, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek, a halászati partnerségi megállapodások és az Unió fejlesztési politikájának keretében tevékenyen mozdítsa elő a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás aláírását, megerősítését és végrehajtását; |
| --- | --- |

2.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy a kereskedelmi megállapodások, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek, a halászati partnerségi megállapodások és az Unió fejlesztési politikájának keretében tevékenyen mozdítsa elő a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás aláírását, megerősítését és végrehajtását;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, illetve az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete főigazgatójának. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, illetve az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete főigazgatójának.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/189 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/189

---

2011. május 10., keddVészhelyzeti autonóm kereskedelmi preferenciák bevezetése Pakisztán számára ***I

P7_TA(2011)0205

Az Európai Parlament 2011. május 10-én elfogadott módosításai a Pakisztán számára vészhelyzeti autonóm kereskedelmi preferenciák bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD))

2012/C 377 E/32

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

A javaslatot a következőképpen módosították
   (1)
  :

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  2 a bevezető hivatkozás (új) |
| | tekintettel a 2010. november 18-án az Európai Unió által a Pakisztánnak biztosított további autonóm kereskedelmi preferenciákra vonatkozó WTO-mentesség iránti kérelemre, |
| Módosítás 2 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  1 preambulumbekezdés |
| (1) | Az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság (a továbbiakban: Pakisztán) közötti kapcsolat a 2004. szeptember 1-jén hatályba lépett együttműködési megállapodásra épül. Ennek egyik fő célja a Felek közötti kereskedelem feltételeinek biztosítása, valamint fejlődésének és növekedésének előmozdítása. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

2 a bevezető hivatkozás (új)

tekintettel a 2010. november 18-án az Európai Unió által a Pakisztánnak biztosított további autonóm kereskedelmi preferenciákra vonatkozó WTO-mentesség iránti kérelemre,

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

(1)

Az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság (a továbbiakban: Pakisztán) közötti kapcsolat a 2004. szeptember 1-jén hatályba lépett együttműködési megállapodásra épül. Ennek egyik fő célja a Felek közötti kereskedelem feltételeinek biztosítása, valamint fejlődésének és növekedésének előmozdítása.

| (1) | Az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság (a továbbiakban: Pakisztán) közötti kapcsolat a 2004. szeptember 1-jén hatályba lépett együttműködési megállapodásra épül. Ennek egyik fő célja a Felek közötti kereskedelem feltételeinek biztosítása, valamint fejlődésének és növekedésének előmozdítása.
  Az emberi jogok – köztük az alapvető munkaügyi jogok – és a demokratikus elvek tiszteletben tartása szintén lényeges eleme e megállapodásnak. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság (a továbbiakban: Pakisztán) közötti kapcsolat a 2004. szeptember 1-jén hatályba lépett együttműködési megállapodásra épül. Ennek egyik fő célja a Felek közötti kereskedelem feltételeinek biztosítása, valamint fejlődésének és növekedésének előmozdítása.
  Az emberi jogok – köztük az alapvető munkaügyi jogok – és a demokratikus elvek tiszteletben tartása szintén lényeges eleme e megállapodásnak.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| (3) | Az ilyen helyzetben természetesen a humanitárius segély a legfontosabb eszköz: az Unió a vészhelyzet kialakulása óta élen jár ezen a területen. |
| --- | --- |

(3)

Az ilyen helyzetben természetesen a humanitárius segély a legfontosabb eszköz: az Unió a vészhelyzet kialakulása óta élen jár ezen a területen.

| (3) | Az ilyen helyzetben természetesen a humanitárius segély a legfontosabb eszköz: az Unió a vészhelyzet kialakulása óta
  a Pakisztánnak nyújtott 415 millió eurót meghaladó sürgősségi segély odaítélésével
  élen jár ezen a területen. |
| --- | --- |

(3)

Az ilyen helyzetben természetesen a humanitárius segély a legfontosabb eszköz: az Unió a vészhelyzet kialakulása óta
  a Pakisztánnak nyújtott 415 millió eurót meghaladó sürgősségi segély odaítélésével
  élen jár ezen a területen.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| (4) | Fontos minden rendelkezésre álló eszközt felhasználni
  ahhoz
  ,
  hogy Pakisztán kilábalhasson a jelenlegi vészhelyzetből, és elindulhasson a jövőbeni fejlődés útján
  . |
| --- | --- |

(4)

Fontos minden rendelkezésre álló eszközt felhasználni
  ahhoz
  ,
  hogy Pakisztán kilábalhasson a jelenlegi vészhelyzetből, és elindulhasson a jövőbeni fejlődés útján
  .

| (4) | Pakisztán jelenlegi vészhelyzetből való kilábalása érdekében
  fontos minden rendelkezésre álló eszközt
  – köztük a pakisztáni export fellendítéséhez javasolt kivételes kereskedelmi eszközöket –
  felhasználni
  a jövőbeni gazdasági fejlődés elősegítése céljából
  ,
  ugyanakkor biztosítani kell, hogy minden szinten fenntartsák az egységességet és a koherenciát egy fenntartható hosszú távú stratégia kialakítása céljából
  . |
| --- | --- |

(4)

Pakisztán jelenlegi vészhelyzetből való kilábalása érdekében
  fontos minden rendelkezésre álló eszközt
  – köztük a pakisztáni export fellendítéséhez javasolt kivételes kereskedelmi eszközöket –
  felhasználni
  a jövőbeni gazdasági fejlődés elősegítése céljából
  ,
  ugyanakkor biztosítani kell, hogy minden szinten fenntartsák az egységességet és a koherenciát egy fenntartható hosszú távú stratégia kialakítása céljából
  .

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| (4a) | E természeti katasztrófa súlyossága azonnali és érdemi reagálást követel meg, amely figyelembe veszi Pakisztán és az Unió közötti partnerség geostratégiai fontosságát, főként Pakisztánnak a terrorizmus elleni küzdelemben játszott kulcsfontosságú szerepét, s egyúttal hozzájárul a régió általános fejlődéséhez, biztonságához és stabilitásához. |
| --- | --- |

(4a)

E természeti katasztrófa súlyossága azonnali és érdemi reagálást követel meg, amely figyelembe veszi Pakisztán és az Unió közötti partnerség geostratégiai fontosságát, főként Pakisztánnak a terrorizmus elleni küzdelemben játszott kulcsfontosságú szerepét, s egyúttal hozzájárul a régió általános fejlődéséhez, biztonságához és stabilitásához.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| (4b) | Az autonóm kereskedelmi preferenciáknak a munkahelyteremtés, a szegénység felszámolása, illetve a pakisztáni dolgozó népesség és a szegények fenntartható fejlődése szempontjából konkrétan mérhető hatást kell kifejteniük. |
| --- | --- |

(4b)

Az autonóm kereskedelmi preferenciáknak a munkahelyteremtés, a szegénység felszámolása, illetve a pakisztáni dolgozó népesség és a szegények fenntartható fejlődése szempontjából konkrétan mérhető hatást kell kifejteniük.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| (6) | Az Európai Tanács különösen megerősítette elkötelezettségét, hogy – a Pakisztánból érkező kulcsfontosságú importtermékekre kivetett vámok azonnali és időszakos csökkentésével – kizárólag Pakisztán számára nagyobb hozzáférést biztosít az uniós piacokhoz. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Tanács különösen megerősítette elkötelezettségét, hogy – a Pakisztánból érkező kulcsfontosságú importtermékekre kivetett vámok azonnali és időszakos csökkentésével – kizárólag Pakisztán számára nagyobb hozzáférést biztosít az uniós piacokhoz.

| (6) | Az Európai Tanács különösen megerősítette elkötelezettségét, hogy – a Pakisztánból érkező kulcsfontosságú importtermékekre kivetett vámok
  kivételes,
  azonnali és időszakos csökkentésével – kizárólag Pakisztán számára nagyobb hozzáférést biztosít az uniós piacokhoz.
  Ezen megbízatás kézhezvétele után a Bizottság javaslatot tett egy, az áradásokkal leginkább sújtott régiókban tevékenykedő, kulcsfontosságú pakisztáni exportágazatokra jellemző 75 vámtételre kiterjedő csomagra, megerősítve, hogy az Unióba irányuló pakisztáni export legalább 100 millió eurós növekedése valós, lényegi és értékes segítséget fog nyújtani a régió számára. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Tanács különösen megerősítette elkötelezettségét, hogy – a Pakisztánból érkező kulcsfontosságú importtermékekre kivetett vámok
  kivételes,
  azonnali és időszakos csökkentésével – kizárólag Pakisztán számára nagyobb hozzáférést biztosít az uniós piacokhoz.
  Ezen megbízatás kézhezvétele után a Bizottság javaslatot tett egy, az áradásokkal leginkább sújtott régiókban tevékenykedő, kulcsfontosságú pakisztáni exportágazatokra jellemző 75 vámtételre kiterjedő csomagra, megerősítve, hogy az Unióba irányuló pakisztáni export legalább 100 millió eurós növekedése valós, lényegi és értékes segítséget fog nyújtani a régió számára.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| (6a) | Pakisztán Unióval folytatott kereskedelme elsősorban textil- és ruházati termékekből áll – amelyek a Bizottság szerint 2009-ben az Unióba irányuló pakisztáni export 73,7 %-át tették ki –, valamint etanolból és bőrből, és egyes tagállamokban – ahol az ágazatban dolgozókat már így is súlyosan érintette a globális válság, és az egyes iparágak nagy erőfeszítéseket téve igyekeznek az új globális kereskedelmi környezethez alkalmazkodni – érzékeny ipari termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(6a)

Pakisztán Unióval folytatott kereskedelme elsősorban textil- és ruházati termékekből áll – amelyek a Bizottság szerint 2009-ben az Unióba irányuló pakisztáni export 73,7 %-át tették ki –, valamint etanolból és bőrből, és egyes tagállamokban – ahol az ágazatban dolgozókat már így is súlyosan érintette a globális válság, és az egyes iparágak nagy erőfeszítéseket téve igyekeznek az új globális kereskedelmi környezethez alkalmazkodni – érzékeny ipari termékeknek minősülnek.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| (6b) | A textilipar a pakisztáni gazdaság kulcsfontosságú ágazata, amely az ország GDP-jének 8,5 %-át teszi ki, és munkaerejének 38 %-át foglalkoztatja, amelynek mintegy felét a nők teszik ki. |
| --- | --- |

(6b)

A textilipar a pakisztáni gazdaság kulcsfontosságú ágazata, amely az ország GDP-jének 8,5 %-át teszi ki, és munkaerejének 38 %-át foglalkoztatja, amelynek mintegy felét a nők teszik ki.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| (7) | Ezért
  helyénvaló, hogy bizonyos Pakisztán számára exportérdekeltséget jelentő termékek esetében az összes vám korlátozott időre való felfüggesztésével kibővüljenek a Pakisztánnak nyújtott autonóm kereskedelmi preferenciák. E kereskedelmi preferenciák megadása
  nem lenne jelentős
  hátrányos hatással az Unió belföldi piacára, és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) legkevésbé fejlett tagjait sem
  érintené
  negatívan. |
| --- | --- |

(7)

Ezért
  helyénvaló, hogy bizonyos Pakisztán számára exportérdekeltséget jelentő termékek esetében az összes vám korlátozott időre való felfüggesztésével kibővüljenek a Pakisztánnak nyújtott autonóm kereskedelmi preferenciák. E kereskedelmi preferenciák megadása
  nem lenne jelentős
  hátrányos hatással az Unió belföldi piacára, és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) legkevésbé fejlett tagjait sem
  érintené
  negatívan.

| (7) | Tekintettel az áradások miatt a pakisztáni nép által elszenvedett nehézségekre,
  helyénvaló, hogy bizonyos Pakisztán számára exportérdekeltséget jelentő termékek esetében az összes vám korlátozott időre való felfüggesztésével kibővüljenek a Pakisztánnak nyújtott
  kivételes
  autonóm kereskedelmi preferenciák. E kereskedelmi preferenciák megadása
  csak korlátozott
  hátrányos hatással
  lehet
  az Unió belföldi piacára, és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) legkevésbé fejlett tagjait sem
  érintheti
  negatívan. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel az áradások miatt a pakisztáni nép által elszenvedett nehézségekre,
  helyénvaló, hogy bizonyos Pakisztán számára exportérdekeltséget jelentő termékek esetében az összes vám korlátozott időre való felfüggesztésével kibővüljenek a Pakisztánnak nyújtott
  kivételes
  autonóm kereskedelmi preferenciák. E kereskedelmi preferenciák megadása
  csak korlátozott
  hátrányos hatással
  lehet
  az Unió belföldi piacára, és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) legkevésbé fejlett tagjait sem
  érintheti
  negatívan.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| (7a) | Ezen intézkedéseket egy, a pakisztáni különleges helyzetre reagáló kivételes csomag részeként javasolják. Ezen intézkedések nem teremthetnek precedenst az Unió más országokkal szembeni kereskedelempolitikájára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(7a)

Ezen intézkedéseket egy, a pakisztáni különleges helyzetre reagáló kivételes csomag részeként javasolják. Ezen intézkedések nem teremthetnek precedenst az Unió más országokkal szembeni kereskedelempolitikájára vonatkozóan.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| (8a) | Az autonóm kereskedelmi preferenciák nyújtása a demokrácia és az emberi jogok alapvető elveinek tiszteletben tartásához kapcsolódik. |
| --- | --- |

(8a)

Az autonóm kereskedelmi preferenciák nyújtása a demokrácia és az emberi jogok alapvető elveinek tiszteletben tartásához kapcsolódik.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| (9) | Az
  autonóm kereskedelmi kedvezményekre való jogosultság attól függ, hogy a termékek esetében Pakisztán teljesíti-e a vonatkozó származási szabályokat és az azokhoz kapcsolódó eljárásokat, valamint hajlandó-e a csalás kockázatának megelőzése végett az Unióval való hatékony igazgatási együttműködésre. A preferenciális elbánásra való jogosultság feltételeinek súlyos és szisztematikus megsértése, a csalás vagy az áruk származásának ellenőrzésére irányuló igazgatási együttműködés elmulasztása okot szolgáltathat a preferenciák időszakos felfüggesztésére. Ebben a tekintetben engedélyezni kell, hogy a Bizottság szükség esetén időszakos intézkedéseket fogadjon el. |
| --- | --- |

(9)

Az
  autonóm kereskedelmi kedvezményekre való jogosultság attól függ, hogy a termékek esetében Pakisztán teljesíti-e a vonatkozó származási szabályokat és az azokhoz kapcsolódó eljárásokat, valamint hajlandó-e a csalás kockázatának megelőzése végett az Unióval való hatékony igazgatási együttműködésre. A preferenciális elbánásra való jogosultság feltételeinek súlyos és szisztematikus megsértése, a csalás vagy az áruk származásának ellenőrzésére irányuló igazgatási együttműködés elmulasztása okot szolgáltathat a preferenciák időszakos felfüggesztésére. Ebben a tekintetben engedélyezni kell, hogy a Bizottság szükség esetén időszakos intézkedéseket fogadjon el.

| (9) | A kivételes
  autonóm kereskedelmi kedvezményekre való jogosultság attól függ, hogy a termékek esetében Pakisztán teljesíti-e a vonatkozó származási szabályokat és az azokhoz kapcsolódó eljárásokat, valamint hajlandó-e a csalás kockázatának megelőzése végett az Unióval való hatékony igazgatási együttműködésre. A preferenciális elbánásra való jogosultság feltételeinek súlyos és szisztematikus megsértése, a csalás vagy az áruk származásának ellenőrzésére irányuló igazgatási együttműködés elmulasztása
  vagy a demokrácia és az emberi jogok, köztük az alapvető munkaügyi jogok alapelveinek Pakisztán általi tiszteletben tartása terén bekövetkező komoly visszalépés
  okot szolgáltathat a preferenciák időszakos felfüggesztésére. Ebben a tekintetben engedélyezni kell, hogy a Bizottság szükség esetén időszakos intézkedéseket fogadjon el. |
| --- | --- |

(9)

A kivételes
  autonóm kereskedelmi kedvezményekre való jogosultság attól függ, hogy a termékek esetében Pakisztán teljesíti-e a vonatkozó származási szabályokat és az azokhoz kapcsolódó eljárásokat, valamint hajlandó-e a csalás kockázatának megelőzése végett az Unióval való hatékony igazgatási együttműködésre. A preferenciális elbánásra való jogosultság feltételeinek súlyos és szisztematikus megsértése, a csalás vagy az áruk származásának ellenőrzésére irányuló igazgatási együttműködés elmulasztása
  vagy a demokrácia és az emberi jogok, köztük az alapvető munkaügyi jogok alapelveinek Pakisztán általi tiszteletben tartása terén bekövetkező komoly visszalépés
  okot szolgáltathat a preferenciák időszakos felfüggesztésére. Ebben a tekintetben engedélyezni kell, hogy a Bizottság szükség esetén időszakos intézkedéseket fogadjon el.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| (10a) | E preferenciák biztosítása emellett attól is függ, hogy e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve Pakisztán tartózkodik-e attól, hogy az Unió területén történő forgalomba hozatalra szánt, elsősorban az e rendelet hatálya alá tartozó termékek gyártása során használt anyagok exportjára vagy exportcélú értékesítésére vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, illetve bármilyen más korlátozást vagy tiltást tartson fenn, vezessen be, vagy növelje azok szintjét. |
| --- | --- |

(10a)

E preferenciák biztosítása emellett attól is függ, hogy e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve Pakisztán tartózkodik-e attól, hogy az Unió területén történő forgalomba hozatalra szánt, elsősorban az e rendelet hatálya alá tartozó termékek gyártása során használt anyagok exportjára vagy exportcélú értékesítésére vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, illetve bármilyen más korlátozást vagy tiltást tartson fenn, vezessen be, vagy növelje azok szintjét.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

10 b preambulumbekezdés (új)

| (10b) | A közös vámtarifa vámtételeinek újbóli alkalmazása szükséges bármely olyan termék esetén, amely – a Bizottság vizsgálata alapján – súlyos nehézségeket okoz hasonló vagy az adott termékkel közvetlenül versenyző termékeket előállító uniós termelőknek, vagy ilyen károk bekövetkezésével fenyeget. |
| --- | --- |

(10b)

A közös vámtarifa vámtételeinek újbóli alkalmazása szükséges bármely olyan termék esetén, amely – a Bizottság vizsgálata alapján – súlyos nehézségeket okoz hasonló vagy az adott termékkel közvetlenül versenyző termékeket előállító uniós termelőknek, vagy ilyen károk bekövetkezésével fenyeget.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

10 c preambulumbekezdés (új)

| (10c) | Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek behozatali trendjei hatékony nyomon követésének a lehető leghamarabb történő biztosításához létre kell hozni az e rendelet hatálya alá tartozó importok vámfelügyeletét. E nyomon követés alapján negyedévenként jelentést kell benyújtani e rendelet alkalmazásáról és végrehajtásáról. |
| --- | --- |

(10c)

Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek behozatali trendjei hatékony nyomon követésének a lehető leghamarabb történő biztosításához létre kell hozni az e rendelet hatálya alá tartozó importok vámfelügyeletét. E nyomon követés alapján negyedévenként jelentést kell benyújtani e rendelet alkalmazásáról és végrehajtásáról.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

10 d preambulumbekezdés (új)

| (10d) | A Pakisztánnak nyújtott autonóm kereskedelmi preferenciákat évente a Bizottság által végzett, a Parlament és a Tanács elé terjesztett hatásvizsgálatnak kell alávetni, amely az import tényleges volumene és az e rendelet által különösen érintett ágazatokra gyakorolt lehetséges kihatások alapján lehetőséget nyújt a kiigazításokra. |
| --- | --- |

(10d)

A Pakisztánnak nyújtott autonóm kereskedelmi preferenciákat évente a Bizottság által végzett, a Parlament és a Tanács elé terjesztett hatásvizsgálatnak kell alávetni, amely az import tényleges volumene és az e rendelet által különösen érintett ágazatokra gyakorolt lehetséges kihatások alapján lehetőséget nyújt a kiigazításokra.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| (12) | A pakisztáni helyzet sürgőssége miatt a rendeletet
  2011. január 1-jétől
  kellene
  alkalmazni, feltéve hogy
  a WTO
  elfogadja
  az Uniónak a GATT I. és XIII. cikke szerinti kötelezettségei alóli mentessége iránti kérelmét. |
| --- | --- |

(12)

A pakisztáni helyzet sürgőssége miatt a rendeletet
  2011. január 1-jétől
  kellene
  alkalmazni, feltéve hogy
  a WTO
  elfogadja
  az Uniónak a GATT I. és XIII. cikke szerinti kötelezettségei alóli mentessége iránti kérelmét.

| (12) | A pakisztáni helyzet sürgőssége miatt a rendeletet
  azonnal alkalmazni
  kellene
  , amint
  a WTO
  elfogadta
  az Uniónak a GATT I. és XIII. cikke szerinti kötelezettségei alóli mentessége iránti kérelmét. |
| --- | --- |

(12)

A pakisztáni helyzet sürgőssége miatt a rendeletet
  azonnal alkalmazni
  kellene
  , amint
  a WTO
  elfogadta
  az Uniónak a GATT I. és XIII. cikke szerinti kötelezettségei alóli mentessége iránti kérelmét.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| (13) | A pakisztáni gazdaságnak az áradások súlyos következményei után történő helyreállítására gyakorolt azonnali és fenntartható hatás biztosítása végett ajánlott a kereskedelmi preferenciák időtartamát
  2013. december 31-ig
  korlátozni. |
| --- | --- |

(13)

A pakisztáni gazdaságnak az áradások súlyos következményei után történő helyreállítására gyakorolt azonnali és fenntartható hatás biztosítása végett ajánlott a kereskedelmi preferenciák időtartamát
  2013. december 31-ig
  korlátozni.

| (13) | A pakisztáni gazdaságnak az áradások súlyos következményei után történő helyreállítására gyakorolt azonnali és fenntartható hatás biztosítása végett ajánlott a kereskedelmi preferenciák időtartamát
  az ezen intézkedések hatálybalépését követő egy évre
  korlátozni. |
| --- | --- |

(13)

A pakisztáni gazdaságnak az áradások súlyos következményei után történő helyreállítására gyakorolt azonnali és fenntartható hatás biztosítása végett ajánlott a kereskedelmi preferenciák időtartamát
  az ezen intézkedések hatálybalépését követő egy évre
  korlátozni.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| (14) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (2) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(14)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (2) összhangban kell elfogadni.

| (14) | Ezen rendelet ideiglenes felfüggesztés, felügyelet és védintézkedések tekintetében való végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(14)

Ezen rendelet ideiglenes felfüggesztés, felügyelet és védintézkedések tekintetében való végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kell gyakorolni.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| (15) | Célszerű elkerülni, hogy a Kombinált Nómenklatúra módosításai érdemi változásokat okozzanak az autonóm kereskedelmi preferenciák jellegében. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhasson el azon áruk listájának szükséges módosításairól és technikai kiigazításairól, amelyekre az autonóm kereskedelmi preferenciák vonatkoznak, |
| --- | --- |

(15)

Célszerű elkerülni, hogy a Kombinált Nómenklatúra módosításai érdemi változásokat okozzanak az autonóm kereskedelmi preferenciák jellegében. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhasson el azon áruk listájának szükséges módosításairól és technikai kiigazításairól, amelyekre az autonóm kereskedelmi preferenciák vonatkoznak,

| (15) | A felügyeleti és ideiglenes védintézkedések elfogadása esetében a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni, ezen intézkedések hatásának, illetve a végleges védintézkedések elfogadásához viszonyított sorrendiségüknek figyelembevétele érdekében. Ugyanez alkalmazandó a preferenciák felfüggesztésére abban az esetben, amikor a preferenciális elbánásra való jogosultság feltételei nem teljesülnek, mivel a Bizottság ilyenkor tényszerű bizonyítékok alapján jár el, nem pedig politikai döntést hoz. |
| --- | --- |

(15)

A felügyeleti és ideiglenes védintézkedések elfogadása esetében a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni, ezen intézkedések hatásának, illetve a végleges védintézkedések elfogadásához viszonyított sorrendiségüknek figyelembevétele érdekében. Ugyanez alkalmazandó a preferenciák felfüggesztésére abban az esetben, amikor a preferenciális elbánásra való jogosultság feltételei nem teljesülnek, mivel a Bizottság ilyenkor tényszerű bizonyítékok alapján jár el, nem pedig politikai döntést hoz.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| (15a) | Annak érdekében, hogy az autonóm kereskedelmi preferenciák körébe tartozó áruk listájának szükséges módosításait és technikai kiigazításait elvégezze, és hogy vámkontingenseket vezessen be abban az esetben, ha az e rendelet hatálya alá tartozó behozatal mennyisége túllép bizonyos szinteket,a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az I. és II. mellékletnek a Kombinált Nómenklatúra változásainak átvezetése és új kvóták bevezetése céljából való módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is.




  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(15a)

Annak érdekében, hogy az autonóm kereskedelmi preferenciák körébe tartozó áruk listájának szükséges módosításait és technikai kiigazításait elvégezze, és hogy vámkontingenseket vezessen be abban az esetben, ha az e rendelet hatálya alá tartozó behozatal mennyisége túllép bizonyos szinteket,a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az I. és II. mellékletnek a Kombinált Nómenklatúra változásainak átvezetése és új kvóták bevezetése céljából való módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| ca) | Pakisztán tartózkodása attól, hogy az Unió területén történő forgalomba hozatalra szánt, elsősorban az e rendelet hatálya alá tartozó termékek gyártása során használt anyagok exportjára vagy exportcélú értékesítésére vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, illetve bármilyen más korlátozást vagy tiltást tartson fenn, vezessen be vagy növelje azok szintjét; |
| --- | --- |

ca)

Pakisztán tartózkodása attól, hogy az Unió területén történő forgalomba hozatalra szánt, elsősorban az e rendelet hatálya alá tartozó termékek gyártása során használt anyagok exportjára vagy exportcélú értékesítésére vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, illetve bármilyen más korlátozást vagy tiltást tartson fenn, vezessen be vagy növelje azok szintjét;

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c b pont (új)

| cb) | az 1994. évi GATT XI. cikkének és a kapcsolódó értelmező megjegyzésekben foglaltaknak a betartása. E célból Pakisztánnak tartózkodnia kell attól, hogy az elsősorban az I. és II. mellékletben szereplő termékek gyártása során használt anyagok exportjára vagy exportcélú értékesítésére vonatkozóan bármilyen tiltó vagy korlátozó rendelkezést fogadjon el, vagy tartson fenn; |
| --- | --- |

cb)

az 1994. évi GATT XI. cikkének és a kapcsolódó értelmező megjegyzésekben foglaltaknak a betartása. E célból Pakisztánnak tartózkodnia kell attól, hogy az elsősorban az I. és II. mellékletben szereplő termékek gyártása során használt anyagok exportjára vagy exportcélú értékesítésére vonatkozóan bármilyen tiltó vagy korlátozó rendelkezést fogadjon el, vagy tartson fenn;

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c c pont (új)

| cc) | Pakisztán tartózkodása attól, hogy az Unióból származó behozatalt terhelő új vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, valamint új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, vagy a vámok és díjak meglévő szintjét megemelje, illetve bármely más korlátozást bevezessen; |
| --- | --- |

cc)

Pakisztán tartózkodása attól, hogy az Unióból származó behozatalt terhelő új vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, valamint új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, vagy a vámok és díjak meglévő szintjét megemelje, illetve bármely más korlátozást bevezessen;

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1a bekezdés (új)

(1a)
     
  Az (1) bekezdésben előírt feltételek sérelme nélkül az 1. cikkben meghatározott preferenciális szabályozásokra való jogosultság feltétele az emberi jogoknak, köztük az alapvető munkaügyi jogoknak, valamint a demokrácia alapvető elveinek Pakisztán általi tiszteletben tartása.

Amennyiben Pakisztán az emberi jogokat és a munkavállalók jogait, a nemek közötti egyenlőséget vagy a vallási jogokat korlátozó intézkedéseket fogad el, vagy ha bármilyen támogatást vagy segítséget nyújt terrorista szervezeteknek, akkor a Bizottság haladéktalanul javaslatot tesz e rendelet hatályon kívül helyezésére.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

3 a cikk (új)

3a. cikk

Vámkontingensek sürgős bevezetése

(1)
     
  Amennyiben bármely, az I. mellékletben szereplő, Pakisztánból származó termék importjának mennyisége 20 %-kal vagy többel növekszik 2010 azonos időszakához képest, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az adott termékre vonatkozóan vámkontingenst vezessen be, és az I. és II. mellékletet sürgősségi eljárás keretében, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal módosítsa. A 7a. cikkben előírt eljárás alkalmazandó az e cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra.

(2)
     
  A 9b. cikkben említett vámfelügyelet által biztosított adatoknak kell az e cikkben említett vámkontingens bevezetésének alapjául szolgálnia.

(3)
     
  A vámkontingensnek olyan vámmentes kontingens formáját kell öltenie, amely az adott termék importjának a 2010 azonos időszakában jellemző szintjénél 20 %-kal magasabb szintre korlátozódik. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépésével az ezen vámkontingenst túllépő importokra a legnagyobb kedvezmény elvét vagy más alkalmazandó vámokat kell alkalmazni.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk

A mellékletek
  módosítása

A mellékletek
  technikai kiigazítása

A
  Bizottság
  a mellékletek módosítása érdekében az 5. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
  fogadhat
  el, hogy a Kombinált Nómenklatúra kódjai és a TARIC-albontások módosításai következtében szükségesség váló módosításokat és technikai kiigazításokat elvégezze.

A
  Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy
  a mellékletek módosítása érdekében az 5. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
  fogadjon
  el, hogy a Kombinált Nómenklatúra kódjai és a TARIC-albontások módosításai következtében szükségesség váló módosításokat és technikai kiigazításokat elvégezze.

Az első bekezdés által a Bizottságra ruházott hatáskör egyetlen esetben sem terjedhet addig, hogy lehetővé tegye az e rendelet I. és II. mellékletében nem szereplő, további termékek bevezetését.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk

A felhatalmazás gyakorlása

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A
  Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a
  4. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(1)   A
  3a. és
  a 4. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg
  .

(2)
     
  A Bizottság 3a. és 4. cikkben említett felhatalmazása e rendelet alkalmazásának időtartamára szól.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3a. és 4. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(
  2
  )   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(
  4
  )   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(
  3
  )   A felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit a 6.
  és a
  7
  .
  cikk határozza meg.

(
  5
  )   A
  4. cikk értelmében elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament
  ,
  mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni
  .
  Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam egy hónappal meghosszabbodik.

Ha ezt a módosítást elfogadják, a 6. és 7. cikket törölni kell.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

7 a cikk (új)

7a. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)
     
  A sürgősségi eljárással elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács a 5. cikkben említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk

Bizottsági eljárás

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a Vámkódexbizottság segíti.

(1)   A Bizottságot a Vámkódexbizottság segíti.
  Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(1a)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(2)   Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor
  az 1999/468/EK határozat 4
  .
  és 7.
  cikkét kell alkalmazni.
  Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időszak egy hónap.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor
  a 182/2011/EU rendelet 5
  . cikkét kell alkalmazni.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedéseket a 8.
  cikkben
  említett eljárással kell elfogadni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedéseket a 8.
  cikk (1a) bekezdésében
  említett eljárás keretében kell elfogadni.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

9 a cikk (új)

9a. cikk

Védintézkedések

(1)
     
  Amennyiben egy Pakisztánból származó, az I. vagy II. mellékletben szereplő terméket olyan feltételek mellett importálnak, amelyek súlyos nehézségeket okoznak hasonló, vagy az adott termékkel közvetlenül versenyző termékeket előállító közösségi termelőknek vagy ilyen nehézségek bekövetkezésével fenyegetnek, úgy erre a termékre bármikor újra kivethetők a Közös Vámtarifában rögzített rendes vámtételek (a továbbiakban: „védintézkedések”).

(2)
     
  Valamely tagállam, bármely jogi személy vagy az uniós gazdasági ágazat nevében eljáró, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet kérelmére, vagy a Bizottság saját kezdeményezésére a Bizottság egy hónapon belül hivatalos határozatot hoz a vizsgálat elindításáról. Amennyiben a Bizottság vizsgálat indítása mellett dönt, értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyben bejelenti a vizsgálatot. Az értesítés tartalmazza a kapott információk összefoglalását, és annak kijelentését, hogy minden vonatkozó információt meg kell küldeni a Bizottságnak. Az értesítésben meg kell határozni egy – az értesítés közzétételétől számított egy hónapot meg nem haladó – időtartamot, amelyen belül az érdekelt felek írásban ismertethetik a véleményüket.

(3)
     
  A Bizottság felkutat minden olyan információt, amelyet szükségesnek vél, és a kapott információkat ellenőrizheti Pakisztánnal és bármely más vonatkozó forrással. A Bizottságot munkájában segíthetik azon tagállam tisztviselői, amelynek területén az ellenőrzés történik, az érintett tagállam ilyen irányú kérése esetén.

(4)
     
  Annak vizsgálata során, hogy fennállnak-e súlyos nehézségek, a Bizottság – amennyiben ez az információ rendelkezésre áll – többek között az uniós termelőkre vonatkozó alábbi tényezőket veszi figyelembe:

| — | piaci részesedés; |
| --- | --- |

—

piaci részesedés;

| — | termelés, |
| --- | --- |

—

termelés,

| — | készletek, |
| --- | --- |

—

készletek,

| — | termelési kapacitás, |
| --- | --- |

—

termelési kapacitás,

| — | kapacitáskihasználás, |
| --- | --- |

—

kapacitáskihasználás,

| — | foglalkoztatás; |
| --- | --- |

—

foglalkoztatás;

| — | behozatal, |
| --- | --- |

—

behozatal,

| — | árak. |
| --- | --- |

—

árak.

(5)
     
  A vizsgálatot haladéktalanul, de legkésőbb a (2) bekezdésben említett értesítés közzétételétől számított négy hónapon belül be kell fejezni. A Bizottság kivételes körülmények között legfeljebb egy hónappal meghosszabbíthatja ezt az időszakot.

(6)
     
  Kritikus körülmények között, amikor a késedelem nehezen helyrehozható kárt okozna, a Bizottság végrehajtási aktusok révén átmeneti védintézkedéseket fogadhat el, miután a (4) bekezdésben meghatározott tényezők alapján előzetesen megállapításra került, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó termék behozatala a vámok ezen rendelet értelmében történő felfüggesztése következtében megnövekedett, és e behozatalok komoly nehézségeket okoznak a hazai ipar számára, vagy ilyen nehézségek veszélyével fenyegetik azt. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 8. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. Az ideiglenes intézkedések alkalmazásának időtartama nem haladhatja meg a 200 napot.

(7)
     
  A Bizottság a 8. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében eldönti, hogy bevezet-e végleges védintézkedéseket.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

9 b cikk (új)

9b. cikk

Felügyeleti intézkedések

(1)
     
  Amennyiben a Pakisztánból származó, az I. mellékletben szereplő termékek valamelyikének importja olyan trendet mutat, ami a 9a. cikk (1) bekezdésében említett helyzetek valamelyikéhez vezethet, a Bizottság határozhat úgy, hogy e termék behozatalát előzetes uniós felügyeletnek veti alá.

(2)
     
  A Bizottság a felügyeleti intézkedéseket a 8. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében fogadja el.

(3)
     
  A felügyeleti intézkedések érvényességének időtartama korlátozott. Eltérő rendelkezés hiányában az intézkedések a második hat hónapos időszak végéig érvényesek.

(4)
     
  E felügyelet naprakész és aktuális adatokat szolgáltat mennyiségben és értékben kifejezve. Az adatokat haladéktalanul a tagállamok, az Európai Parlament és a gazdasági szereplők rendelkezésére kell bocsátani.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés

(2)   A
  rendeletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni, feltéve hogy a
  Kereskedelmi Világszervezet
  mentesség megadásával engedélyezi
  az ebben a rendeletben meghatározott tarifális preferenciákat
  . Amennyiben
  a
  Kereskedelmi Világszervezet a mentességet csak 2011. január 1-je után adja meg, a rendeletet a
  mentesség hatálybalépésének
  napjától kell alkalmazni
  .

(2)   
  E rendelet
  a Kereskedelmi Világszervezet
  által megadandó,
  az ebben a rendeletben meghatározott tarifális preferenciákat
  engedélyező mentességtől függ, ezért
  a mentesség hatálybalépésének
  időpontjától alkalmazandó
  .

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 3 bekezdés

(3)   Az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Bizottság közzétesz egy értesítést, amellyel tájékoztatja a szereplőket arról, hogy a Kereskedelmi Világszervezet melyik napon adta meg a mentességet.
  Amennyiben ez 2011. január 1-je után történik, a megadott dátum az a nap, amelytől kezdve a tarifális preferenciákat a (2) bekezdés második mondata értelmében alkalmazni kell.

(3)   Az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Bizottság közzétesz egy értesítést, amellyel tájékoztatja a szereplőket arról, hogy a Kereskedelmi Világszervezet melyik napon adta meg a mentességet.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

10. cikk (4) bekezdés

4.   Ezt a rendeletet
  2013. december 31-ig
  kell alkalmazni

4.   Ezt a rendeletet
  a hatálybalépését követő 12 hónapig
  kell alkalmazni.
  Ezen időtartam lejárta előtt a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendelet hatásvizsgálatáról. A Bizottság által készített új jogalkotási javaslat alapján az Európai Parlament és a Tanács határoz arról, hogy kiterjeszti-e még egy évvel a rendelet alkalmazását.

Módosítás 39/rev

Rendeletre irányuló javaslat

I. Melléklet

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| 5208 39 00 | MÁS FESTETT PAMUTSZÖVET, LEGALÁBB 85 TÖMEGSZÁZALÉK PAMUTTARTALOMMAL |
| 5209 39 00 | MÁS FESTETT PAMUTSZÖVET, LEGALÁBB 85 TÖMEGSZÁZALÉK PAMUTTARTALOMMAL, TÖMEGE 200 G/M2-T MEGHALADÓ |
| 6115 95 00 | HARISNYANADRÁG, HARISNYA, ZOKNI ÉS MÁS HARISNYAÁRU ÉS A TALP NÉLKÜLI HARISNYA, PAMUTBÓL, KÖTÖTT VAGY HURKOLT (A KALIBRÁLT KOMPRESSZIÓS HARISNYAÁRU, A HARISNYANADRÁG ÉS HARISNYA, ÉS A NŐI HOSSZÚ VAGY TÉRDHARISNYA KIVÉTELÉVEL, AMELYBEN AZ EGYÁGÚ FONAL FINOMSÁGA KEVESEBB MINT 67 DECITEX) |
| 6204 62 31 | NŐI VAGY LEÁNYKA-HOSSZÚNADRÁG ÉS BRICSESZNADRÁG PAMUTDENIMBŐL (AZ IPARI ÉS MUNKARUHA KIVÉTELÉVEL) |
| 6211 42 90 | NŐI VAGY LEÁNYKARUHA PAMUTBÓL |
| 6302 60 00 | TESTÁPOLÁSI ÉS KONYHAI TEXTÍLIA, FROTTÍRTÖRÜLKÖZŐ VAGY HASONLÓ PAMUT FROTTÍRSZÖVETBŐL |
| 6302 91 00 | TESTÁPOLÁSI ÉS KONYHAI TEXTÍLIA PAMUTBÓL, A FROTTÍRTÖRÜLKÖZŐ VAGY HASONLÓ FROTTÍRSZÖVETBŐL KÉSZÜLT KIVÉTELÉVEL |

KN-kód

Árumegnevezés

5208 39 00

MÁS FESTETT PAMUTSZÖVET, LEGALÁBB 85 TÖMEGSZÁZALÉK PAMUTTARTALOMMAL

5209 39 00

MÁS FESTETT PAMUTSZÖVET, LEGALÁBB 85 TÖMEGSZÁZALÉK PAMUTTARTALOMMAL, TÖMEGE 200 G/M2-T MEGHALADÓ

6115 95 00

HARISNYANADRÁG, HARISNYA, ZOKNI ÉS MÁS HARISNYAÁRU ÉS A TALP NÉLKÜLI HARISNYA, PAMUTBÓL, KÖTÖTT VAGY HURKOLT (A KALIBRÁLT KOMPRESSZIÓS HARISNYAÁRU, A HARISNYANADRÁG ÉS HARISNYA, ÉS A NŐI HOSSZÚ VAGY TÉRDHARISNYA KIVÉTELÉVEL, AMELYBEN AZ EGYÁGÚ FONAL FINOMSÁGA KEVESEBB MINT 67 DECITEX)

6204 62 31

NŐI VAGY LEÁNYKA-HOSSZÚNADRÁG ÉS BRICSESZNADRÁG PAMUTDENIMBŐL (AZ IPARI ÉS MUNKARUHA KIVÉTELÉVEL)

6211 42 90

NŐI VAGY LEÁNYKARUHA PAMUTBÓL

6302 60 00

TESTÁPOLÁSI ÉS KONYHAI TEXTÍLIA, FROTTÍRTÖRÜLKÖZŐ VAGY HASONLÓ PAMUT FROTTÍRSZÖVETBŐL

6302 91 00

TESTÁPOLÁSI ÉS KONYHAI TEXTÍLIA PAMUTBÓL, A FROTTÍRTÖRÜLKÖZŐ VAGY HASONLÓ FROTTÍRSZÖVETBŐL KÉSZÜLT KIVÉTELÉVEL

A PARLAMENT ÁLTAL JAVASOLT MÓDOSÍTÁS

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| törölve | törölve |
| törölve | törölve |
| törölve | törölve |
| törölve | törölve |
| törölve | törölve |
| törölve | törölve |
| törölve | törölve |

KN-kód

Árumegnevezés

törölve

törölve

törölve

törölve

törölve

törölve

törölve

törölve

törölve

törölve

törölve

törölve

törölve

törölve

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

II. Melléklet

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

| Sorszám | KN-kód | Árumegnevezés | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2401 | 2207 10 00 | NEM DENATURÁLT ETIL-ALKOHOL LEGALÁBB 80 TÉRFOGATSZÁZALÉK ALKOHOLTARTALOMMAL | 100 000 tonna | 100 000 tonna | 100 000 tonna |

Sorszám

KN-kód

Árumegnevezés

2011

2012

2013

09.2401

2207 10 00

NEM DENATURÁLT ETIL-ALKOHOL LEGALÁBB 80 TÉRFOGATSZÁZALÉK ALKOHOLTARTALOMMAL

100 000 tonna

100 000 tonna

100 000 tonna

A PARLAMENT ÁLTAL JAVASOLT MÓDOSÍTÁS

| Sorszám | KN-kód | Árumegnevezés | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2401 | 2207 10 00 | NEM DENATURÁLT ETIL-ALKOHOL LEGALÁBB 80 TÉRFOGATSZÁZALÉK ALKOHOLTARTALOMMAL | 80 000 tonna | 80 000 tonna |
| | 5208 39 00 | EGYÉB FESTETT PAMUTSZÖVET, LEGALÁBB 85 TÖMEGSZÁZALÉK PAMUTTARTALOMMAL | 1 685 tonna | 1 685 tonna |
| | 5209 39 00 | EGYÉB FESTETT PAMUTSZÖVET, LEGALÁBB 85 TÖMEGSZÁZALÉK PAMUTTARTALOMMAL, TÖMEGE 200 G/M2-T MEGHALADÓ | 3 002 tonna | 3 002 tonna |
| | 6115 95 00 | HARISNYANADRÁG, HARISNYA, ZOKNI ÉS MÁS HARISNYAÁRU ÉS A TALP NÉLKÜLI HARISNYA, PAMUTBÓL, KÖTÖTT VAGY HURKOLT (A KALIBRÁLT KOMPRESSZIÓS HARISNYAÁRU, A HARISNYANADRÁG ÉS HARISNYA, ÉS A NŐI HOSSZÚ VAGY TÉRDHARISNYA KIVÉTELÉVEL, AMELYBEN AZ EGYÁGÚ FONAL FINOMSÁGA KEVESEBB MINT 67 DECITEX) | 9 052 tonna | 9 052 tonna |
| | 6204 62 31 | NŐI VAGY LEÁNYKA-HOSSZÚNADRÁG ÉS BRICSESZNADRÁG PAMUTDENIMBŐL (AZ IPARI ÉS MUNKARUHA KIVÉTELÉVEL) | 7 571 tonna | 7 571 tonna |
| | 6211 42 90 | NŐI VAGY LEÁNYKARUHA PAMUTBÓL | 386 tonna | 386 tonna |
| | 6302 60 00 | TESTÁPOLÁSI ÉS KONYHAI TEXTÍLIA, FROTTÍRTÖRÜLKÖZŐ VAGY HASONLÓ PAMUT FROTTÍRSZÖVETBŐL | 41 905 tonna | 41 905 tonna |
| | 6302 91 00 | TESTÁPOLÁSI ÉS KONYHAI TEXTÍLIA PAMUTBÓL, A FROTTÍRTÖRÜLKÖZŐ VAGY HASONLÓ FROTTÍRSZÖVETBŐL KÉSZÜLT TEXTIL KIVÉTELÉVEL | 9 997 tonna | 9 997 tonna |

Sorszám

KN-kód

Árumegnevezés

2011

2012

09.2401

2207 10 00

NEM DENATURÁLT ETIL-ALKOHOL LEGALÁBB 80 TÉRFOGATSZÁZALÉK ALKOHOLTARTALOMMAL

80 000 tonna

80 000 tonna

5208 39 00

EGYÉB FESTETT PAMUTSZÖVET, LEGALÁBB 85 TÖMEGSZÁZALÉK PAMUTTARTALOMMAL

1 685 tonna

1 685 tonna

5209 39 00

EGYÉB FESTETT PAMUTSZÖVET, LEGALÁBB 85 TÖMEGSZÁZALÉK PAMUTTARTALOMMAL, TÖMEGE 200 G/M2-T MEGHALADÓ

3 002 tonna

3 002 tonna

6115 95 00

HARISNYANADRÁG, HARISNYA, ZOKNI ÉS MÁS HARISNYAÁRU ÉS A TALP NÉLKÜLI HARISNYA, PAMUTBÓL, KÖTÖTT VAGY HURKOLT (A KALIBRÁLT KOMPRESSZIÓS HARISNYAÁRU, A HARISNYANADRÁG ÉS HARISNYA, ÉS A NŐI HOSSZÚ VAGY TÉRDHARISNYA KIVÉTELÉVEL, AMELYBEN AZ EGYÁGÚ FONAL FINOMSÁGA KEVESEBB MINT 67 DECITEX)

9 052 tonna

9 052 tonna

6204 62 31

NŐI VAGY LEÁNYKA-HOSSZÚNADRÁG ÉS BRICSESZNADRÁG PAMUTDENIMBŐL (AZ IPARI ÉS MUNKARUHA KIVÉTELÉVEL)

7 571 tonna

7 571 tonna

6211 42 90

NŐI VAGY LEÁNYKARUHA PAMUTBÓL

386 tonna

386 tonna

6302 60 00

TESTÁPOLÁSI ÉS KONYHAI TEXTÍLIA, FROTTÍRTÖRÜLKÖZŐ VAGY HASONLÓ PAMUT FROTTÍRSZÖVETBŐL

41 905 tonna

41 905 tonna

6302 91 00

TESTÁPOLÁSI ÉS KONYHAI TEXTÍLIA PAMUTBÓL, A FROTTÍRTÖRÜLKÖZŐ VAGY HASONLÓ FROTTÍRSZÖVETBŐL KÉSZÜLT TEXTIL KIVÉTELÉVEL

9 997 tonna

9 997 tonna

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták a bizottsághoz. (A7-0069/2011).

(2)  

  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(3)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/203 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/203

---

2011. május 10., keddA tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében megállapított átmeneti rendelkezések ***I

P7_TA(2011)0206

Az Európai Parlament 2011. május 10-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0344 – C7-0172/2010 – 2010/0197(COD))

2012/C 377 E/33

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0344), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0344),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C7–0172/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C7–0172/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0148/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0148/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

2011. május 10., keddP7_TC1-COD(2010)0197

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. május 10-én került elfogadásra a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

[Módosítás 1, hacsak másképpen nincs jelölve]

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

a rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a közvetlen külföldi befektetések a közös kereskedelempolitika részeként felsorolt területek között szerepelnek. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 3. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerint az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a közös kereskedelempolitika területén. Ennek megfelelően ezen a területen kizárólag az Unió alkothat és fogadhat el kötelező erejű jogi aktust. A tagállamok csak annyiban tehetnek így, amennyiben őket az Unió erre a Szerződés 2. cikkének (1) bekezdése szerint felhatalmazza. |
| --- | --- |

(1)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a közvetlen külföldi befektetések a közös kereskedelempolitika részeként felsorolt területek között szerepelnek. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 3. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerint az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a közös kereskedelempolitika területén. Ennek megfelelően ezen a területen kizárólag az Unió alkothat és fogadhat el kötelező erejű jogi aktust. A tagállamok csak annyiban tehetnek így, amennyiben őket az Unió erre a Szerződés 2. cikkének (1) bekezdése szerint felhatalmazza.

| (2) | Ezenkívül a Szerződés III. része IV. címének 4. fejezete közös szabályokat állapít meg a tagállamok és harmadik országok közötti tőkemozgásokra, többek között a beruházással összefüggő tőkemozgásokra is. Ezekre a szabályokra kihatással lehetnek a tagállamok által kötött, külföldi beruházásokkal kapcsolatos nemzetközi megállapodások. |
| --- | --- |

(2)

Ezenkívül a Szerződés III. része IV. címének 4. fejezete közös szabályokat állapít meg a tagállamok és harmadik országok közötti tőkemozgásokra, többek között a beruházással összefüggő tőkemozgásokra is. Ezekre a szabályokra kihatással lehetnek a tagállamok által kötött, külföldi beruházásokkal kapcsolatos nemzetközi megállapodások.

| (3) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének idején a tagállamok jelentős számú, beruházással kapcsolatos kétoldalú megállapodást tartottak érvényben harmadik országokkal. Az ilyen – az Unió kizárólagos hatáskörébe kerülő – megállapodásokra vonatkozóan a Szerződés nem tartalmaz kifejezett átmeneti rendelkezéseket. Ráadásul e megállapodások némelyike olyan rendelkezéseket is tartalmazhat, amelyek a tőkemozgásoknak a Szerződés III. része IV. címének 4. fejezetében megállapított közös szabályait is érinthetik. |
| --- | --- |

(3)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének idején a tagállamok jelentős számú, beruházással kapcsolatos kétoldalú megállapodást tartottak érvényben harmadik országokkal. Az ilyen – az Unió kizárólagos hatáskörébe kerülő – megállapodásokra vonatkozóan a Szerződés nem tartalmaz kifejezett átmeneti rendelkezéseket. Ráadásul e megállapodások némelyike olyan rendelkezéseket is tartalmazhat, amelyek a tőkemozgásoknak a Szerződés III. része IV. címének 4. fejezetében megállapított közös szabályait is érinthetik.

| (4) | Jóllehet a kétoldalú megállapodások a nemzetközi közjog szerint továbbra is kötelező erejűek a tagállamokra nézve, és az Unió azonos tárgyú jövőbeni megállapodásai fokozatosan fogják felváltani őket, további érvényességük feltételeinek meghatározása és az Unió beruházással kapcsolatos szakpolitikáival, többek között különösen a közös kereskedelempolitikával való kapcsolatuk megfelelő irányítást kíván. Ez a kapcsolat az Unió
  közös beruházási politika terén fennálló
  hatáskörének gyakorlása során tovább fog fejlődni
  azzal a fő célkitűzéssel, hogy a lehető legjobb beruházásvédelmi rendszer jöjjön létre valamennyi tagállami beruházó részére, egyenlő beruházási feltételeket teremtve a harmadik országok piacain. Mivel az új beruházási politika azt szem előtt tartva fog fejlődni, hogy a tagállamok által kötött kétoldalú beruházási megállapodások átmeneti érvényűek, el kell ismernie az e megállapodások hatálya alá eső beruházók jogait, és jogbiztonságot kell számukra biztosítania. |
| --- | --- |

(4)

Jóllehet a kétoldalú megállapodások a nemzetközi közjog szerint továbbra is kötelező erejűek a tagállamokra nézve, és az Unió azonos tárgyú jövőbeni megállapodásai fokozatosan fogják felváltani őket, további érvényességük feltételeinek meghatározása és az Unió beruházással kapcsolatos szakpolitikáival, többek között különösen a közös kereskedelempolitikával való kapcsolatuk megfelelő irányítást kíván. Ez a kapcsolat az Unió
  közös beruházási politika terén fennálló
  hatáskörének gyakorlása során tovább fog fejlődni
  azzal a fő célkitűzéssel, hogy a lehető legjobb beruházásvédelmi rendszer jöjjön létre valamennyi tagállami beruházó részére, egyenlő beruházási feltételeket teremtve a harmadik országok piacain. Mivel az új beruházási politika azt szem előtt tartva fog fejlődni, hogy a tagállamok által kötött kétoldalú beruházási megállapodások átmeneti érvényűek, el kell ismernie az e megállapodások hatálya alá eső beruházók jogait, és jogbiztonságot kell számukra biztosítania.

| (5) | Az EU harmadik országokban működő beruházói és beruházásaik, illetve a külföldi beruházókat és beruházásokat befogadó tagállamok érdekében célszerű, hogy a beruházások feltételeit meghatározó és garantáló kétoldalú megállapodások érvényben maradjanak.
  A Bizottság megteszi a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy a tagállamok összes meglévő kétoldalú beruházási megállapodásának helyébe fokozatosan új, uniós szintű megállapodások lépjenek. [Módosítás 6] |
| --- | --- |

(5)

Az EU harmadik országokban működő beruházói és beruházásaik, illetve a külföldi beruházókat és beruházásokat befogadó tagállamok érdekében célszerű, hogy a beruházások feltételeit meghatározó és garantáló kétoldalú megállapodások érvényben maradjanak.
  A Bizottság megteszi a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy a tagállamok összes meglévő kétoldalú beruházási megállapodásának helyébe fokozatosan új, uniós szintű megállapodások lépjenek. [Módosítás 6]

| (6) | Ez a rendelet azokat a feltételeket állapítja meg, amelyek szerint a tagállamoknak engedélyt kell kapniuk beruházással kapcsolatos nemzetközi megállapodások érvényben tartására vagy hatálybaléptetésére. |
| --- | --- |

(6)

Ez a rendelet azokat a feltételeket állapítja meg, amelyek szerint a tagállamoknak engedélyt kell kapniuk beruházással kapcsolatos nemzetközi megállapodások érvényben tartására vagy hatálybaléptetésére.

| (7) | Ez a rendelet meghatározza azokat a feltételeket, amelyek szerint a tagállamok felhatalmazást kaphatnak beruházással kapcsolatos nemzetközi megállapodások
  érvényben tartására
  , módosítására vagy megkötésére. |
| --- | --- |

(7)

Ez a rendelet meghatározza azokat a feltételeket, amelyek szerint a tagállamok felhatalmazást kaphatnak beruházással kapcsolatos nemzetközi megállapodások
  érvényben tartására
  , módosítására vagy megkötésére.

| (8) | Mivel az e rendelet hatálya alá tartozó megállapodások érvényben tartására, módosítására vagy megkötésére adott engedély az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért azt
  átmeneti
  intézkedésnek kell tekinteni. Az engedélyezés nem sérti a Szerződés 258. cikkének a tagállamok Szerződésekből fakadó kötelezettségének nem teljesítése esetén történő alkalmazását, amennyiben ez nem az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztásból eredő összeegyeztethetetlenséggel kapcsolatos.
  ▐ |
| --- | --- |

(8)

Mivel az e rendelet hatálya alá tartozó megállapodások érvényben tartására, módosítására vagy megkötésére adott engedély az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért azt
  átmeneti
  intézkedésnek kell tekinteni. Az engedélyezés nem sérti a Szerződés 258. cikkének a tagállamok Szerződésekből fakadó kötelezettségének nem teljesítése esetén történő alkalmazását, amennyiben ez nem az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztásból eredő összeegyeztethetetlenséggel kapcsolatos.

▐

| (9) | A Bizottságnak
  vissza
  kell
  vonnia a valamely harmadik országgal kötendő megállapodásra vonatkozó engedélyt, amennyiben már ratifikáltak valamely Bizottság által megtárgyalt, az Unió és az adott harmadik ország közötti beruházási megállapodást. A Bizottság visszavonhatja valamely megállapodás engedélyezését, ha az
  ellentétes az uniós joggal, amennyiben ezek az összeegyeztethetetlenségek nem
  a közvetlen külföldi befektetéssel kapcsolatos hatásköröknek
  az
  Unió
  és a tagállamok közötti
  megosztásából
  erednek
  , vagy ha a megállapodás komolyan akadályozza az adott harmadik országgal kötendő jövőbeli,
  beruházással kapcsolatos
  megállapodásokat.
  Végül akkor is fennáll az engedély visszavonásának lehetősége, ha a Tanács a beruházással kapcsolatos tárgyalások megkezdéséről szóló bizottsági ajánlás benyújtásától számított egy éven belül nem hozott határozatot a Szerződés 218. cikkének (3) bekezdése szerint.
  ▐ |
| --- | --- |

(9)

A Bizottságnak
  vissza
  kell
  vonnia a valamely harmadik országgal kötendő megállapodásra vonatkozó engedélyt, amennyiben már ratifikáltak valamely Bizottság által megtárgyalt, az Unió és az adott harmadik ország közötti beruházási megállapodást. A Bizottság visszavonhatja valamely megállapodás engedélyezését, ha az
  ellentétes az uniós joggal, amennyiben ezek az összeegyeztethetetlenségek nem
  a közvetlen külföldi befektetéssel kapcsolatos hatásköröknek
  az
  Unió
  és a tagállamok közötti
  megosztásából
  erednek
  , vagy ha a megállapodás komolyan akadályozza az adott harmadik országgal kötendő jövőbeli,
  beruházással kapcsolatos
  megállapodásokat.
  Végül akkor is fennáll az engedély visszavonásának lehetősége, ha a Tanács a beruházással kapcsolatos tárgyalások megkezdéséről szóló bizottsági ajánlás benyújtásától számított egy éven belül nem hozott határozatot a Szerződés 218. cikkének (3) bekezdése szerint.

▐

| (10) | A Bizottság legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően
  tíz
  évvel bemutat egy jelentést e rendelet ▐ alkalmazásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. ▐ A tagállamok által harmadik országokkal kötött kétoldalú megállapodások a nemzetközi közjog szerint továbbra is kötelező erejűek a felekre nézve, hacsak egy beruházással kapcsolatos uniós megállapodás fel nem váltja őket, vagy más módon meg nem szűnnek. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően
  tíz
  évvel bemutat egy jelentést e rendelet ▐ alkalmazásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. ▐ A tagállamok által harmadik országokkal kötött kétoldalú megállapodások a nemzetközi közjog szerint továbbra is kötelező erejűek a felekre nézve, hacsak egy beruházással kapcsolatos uniós megállapodás fel nem váltja őket, vagy más módon meg nem szűnnek.

| (11) | Az e rendelet szerint engedélyezett megállapodások vagy a ▐ harmadik országokkal
  kötendő
  új
  kétoldalú megállapodásokra
  vonatkozó engedélyek semmilyen esetben sem jelenthetnek
  komoly
  akadályt az
  adott harmadik országgal kötendő, beruházással kapcsolatos jövőbeli uniós megállapodások tekintetében
  . |
| --- | --- |

(11)

Az e rendelet szerint engedélyezett megállapodások vagy a ▐ harmadik országokkal
  kötendő
  új
  kétoldalú megállapodásokra
  vonatkozó engedélyek semmilyen esetben sem jelenthetnek
  komoly
  akadályt az
  adott harmadik országgal kötendő, beruházással kapcsolatos jövőbeli uniós megállapodások tekintetében
  .

| (12) | Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a bizalmasnak minősített információkat az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően kezeljék. |
| --- | --- |

(12)

Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a bizalmasnak minősített információkat az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően kezeljék.

| (13) | A beruházással kapcsolatos tagállamok közötti megállapodásokra ez a rendelet nem terjed ki. |
| --- | --- |

(13)

A beruházással kapcsolatos tagállamok közötti megállapodásokra ez a rendelet nem terjed ki.

| (14) | Arról is szükséges rendelkezni, hogy a rendelet értelmében érvényben maradó megállapodások – többek között a vitarendezés szempontjából – működőképesek maradjanak, eközben azonban tartsák tiszteletben az Unió kizárólagos hatáskörét. |
| --- | --- |

(14)

Arról is szükséges rendelkezni, hogy a rendelet értelmében érvényben maradó megállapodások – többek között a vitarendezés szempontjából – működőképesek maradjanak, eközben azonban tartsák tiszteletben az Unió kizárólagos hatáskörét.

| (15) | E rendelet
  egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni
  .
  E hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (3) összhangban kell
  gyakorolni. |
| --- | --- |

(15)

E rendelet
  egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni
  .
  E hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (3) összhangban kell
  gyakorolni.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

Hatály

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a rendelet azokat a feltételeket és azt az eljárást állapítja meg, amelyek szerint a tagállamok engedélyt kapnak arra, hogy harmadik országokkal beruházással kapcsolatos megállapodást hatályban tartsanak, módosítsanak vagy megkössenek.

II.   FEJEZET

Megállapodások hatályban tartásának engedélyezése

2. cikk

Bejelentés a Bizottságnak

Az e rendelet hatálybalépéstől számított harminc napon belül a tagállamok bejelentenek a Bizottságnak minden olyan, harmadik országgal e rendelet hatálybalépése előtt megkötött
  és/vagy aláírt
  , beruházással kapcsolatos kétoldalú megállapodást, amelyet e fejezet szerint hatályban kívánnak tartani, vagy amelyet hatályba kívánnak léptetni. A bejelentés tartalmazza az adott kétoldalú megállapodás egy példányát is.
  A tagállamok az e megállapodások státusában bekövetkező változásokat is bejelentik a Bizottságnak.

3. cikk

Megállapodások hatályban tartásának engedélyezése

Az Unió beruházásokra vonatkozó hatásköreinek ellenére és a tagállamok uniós jog szerinti más kötelezettségeinek sérelme nélkül a tagállamok a Szerződés 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően engedélyt kapnak, hogy hatályban tartsák azokat a beruházással kapcsolatos kétoldalú megállapodásokat, amelyeket e rendelet 2. cikke szerint bejelentettek.

4. cikk

Közzététel

1.   A Bizottság tizenkét havonta közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában a 2. cikk vagy a 11. cikk (7) bekezdése alapján bejelentett megállapodások listáját.

2.   A megállapodások (1) bekezdésben említett listájának első közzétételére legkésőbb három hónappal a 2. cikk szerinti bejelentések határidejét követően sor kerül.

5. cikk

Felülvizsgálat

1.   A Bizottság
  megvizsgálhatja
  a 2. cikk értelmében bejelentett megállapodásokat, ▐ értékelve ▐ az alábbiakat:

| a) | nem ellentétesek-e az uniós joggal, amennyiben az összeegyeztethetetlenségek nem
  a közvetlen külföldi befektetéssel kapcsolatos hatásköröknek
  az Unió és a tagállamok közötti
  megosztásából
  erednek, vagy
  ▐ |
| --- | --- |

a)

nem ellentétesek-e az uniós joggal, amennyiben az összeegyeztethetetlenségek nem
  a közvetlen külföldi befektetéssel kapcsolatos hatásköröknek
  az Unió és a tagállamok közötti
  megosztásából
  erednek, vagy

▐

| b) | komoly akadályt jelentenek-e a harmadik országokkal a jövőben kötendő, beruházással kapcsolatos uniós megállapodások tekintetében
  . |
| --- | --- |

b)

komoly akadályt jelentenek-e a harmadik országokkal a jövőben kötendő, beruházással kapcsolatos uniós megállapodások tekintetében
  .

▐

2.   
  A harmadik országokkal kötött, már létező kétoldalú beruházási megállapodások felülvizsgálatának aktuális állásáról
  a Bizottság legkésőbb
  tíz
  évvel e rendelet hatálybalépését követően jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.

▐

6. cikk

Engedély visszavonása

1.   
  A 3. cikkben meghatározott engedélyt vissza kell vonni, amennyiben az Unió az adott harmadik országgal már ratifikált beruházással kapcsolatos, a Bizottság által megtárgyalt megállapodást.

A 3. cikkben meghatározott engedély visszavonható, amennyiben:

| a) | egy megállapodás ellentétes az uniós joggal, amennyiben ezek az összeegyeztethetetlenségek nem
  a közvetlen külföldi befektetéssel kapcsolatos hatásköröknek
  az Unió és a tagállamok közötti
  megosztásából
  erednek, vagy
  ▐ |
| --- | --- |

a)

egy megállapodás ellentétes az uniós joggal, amennyiben ezek az összeegyeztethetetlenségek nem
  a közvetlen külföldi befektetéssel kapcsolatos hatásköröknek
  az Unió és a tagállamok közötti
  megosztásából
  erednek, vagy

▐

| b) | egy megállapodás
  komoly
  akadályt jelent
  a szóban forgó harmadik országgal a jövőben kötendő, beruházással
  kapcsolatos uniós
  megállapodások tekintetében,
  vagy |
| --- | --- |

b)

egy megállapodás
  komoly
  akadályt jelent
  a szóban forgó harmadik országgal a jövőben kötendő, beruházással
  kapcsolatos uniós
  megállapodások tekintetében,
  vagy

| c) | a Tanács a Szerződés 218. cikkének (3) bekezdése szerint nem hozott határozatot egy a 2. cikk szerint bejelentett megállapodással részben vagy teljes egészében átfedésben lévő megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdéséről szóló engedélyről a bizottsági ajánlás benyújtásától számított egy éven belül. |
| --- | --- |

c)

a Tanács a Szerződés 218. cikkének (3) bekezdése szerint nem hozott határozatot egy a 2. cikk szerint bejelentett megállapodással részben vagy teljes egészében átfedésben lévő megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdéséről szóló engedélyről a bizottsági ajánlás benyújtásától számított egy éven belül.

2.   Ha a Bizottság úgy véli, hogy elegendő ok van a 3. cikkben említett engedély visszavonására, akkor ▐ indokolással ellátott véleményt ad az érintett tagállamnak. A Bizottság és az érintett tagállam között konzultációkra kerül sor.
  E konzultációk során felmerülhet annak a lehetősége is, hogy a tagállamok egy megállapított időtartamon belül a harmadik országgal újratárgyalják a megállapodást.

3.   Amennyiben a (2) bekezdésben említett konzultációkon nem sikerül
  a megadott időtartamon belül
  megoldani az ügyet, a Bizottság
  visszavonhatja
  az érintett megállapodásra vonatkozó engedélyt
  , vagy adott esetben a Szerződés 207. cikkének (3) bekezdése értelmében ajánlást terjeszthet a Tanács elé a beruházásokkal kapcsolatos uniós megállapodás megtárgyalásának engedélyezésére
  . A Bizottság a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással hoz határozatot az engedély visszavonásáról. A határozat előírja, hogy a tagállam tegye meg a megfelelő lépéseket, és szükség esetén szüntesse meg az adott megállapodást.

4.   Az engedély visszavonásakor a Bizottság eltávolítja a megállapodást a 4. cikkben említett listáról.

III.   FEJEZET

Megállapodások módosításának vagy megkötésének engedélyezése

7. cikk

Megállapodások módosításának vagy megkötésének engedélyezése

A 8–12. cikkben meghatározott feltételekkel a tagállamok engedélyt kapnak arra, hogy egy
  harmadik országgal kötött
  meglévő
  kétoldalú beruházási
  megállapodás módosításáról vagy
  egy harmadik országgal kötendő
  új
  , beruházással kapcsolatos megállapodás megkötéséről
  tárgyalásokba bocsátkozzanak.

8. cikk

Bejelentés a Bizottságnak

1.   Amennyiben egy tagállam egy
  harmadik országgal kötött
  meglévő
  kétoldalú beruházási
  megállapodás módosításáról vagy egy
  harmadik országgal kötendő
  új
  , beruházással kapcsolatos megállapodás megkötéséről
  tárgyalásokba kíván bocsátkozni, ezt a szándékát írásban bejelenti a Bizottságnak.

2.   A bejelentés tartalmazza a megfelelő dokumentációt, valamint a tárgyalások során megbeszélendő rendelkezések megjelölését, a tárgyalások célkitűzéseit és minden más lényeges információt. Meglévő megállapodás módosítása esetében az értesítés megjelöli az újratárgyalandó rendelkezéseket.

3.   A Bizottság – a 14. cikkben leírt bizalmas kezelésre vonatkozó követelmények figyelembevételével – a bejelentést, és kérésre a kísérő dokumentációt is a többi tagállam rendelkezésére bocsátja.

4.
     
  Ha egy tagállam beruházással kapcsolatos új megállapodást kíván kötni egy harmadik országgal, a Bizottságnak harminc napon belül konzultálnia kell a többi tagállammal annak megállapítása érdekében, hogy uniós megállapodás esetén keletkezne-e hozzáadott érték.

5.   Az (1) bekezdésben említett bejelentést a hivatalos tárgyalásoknak az érintett harmadik országgal való megkezdése előtt legalább
  három
  naptári hónappal továbbítani kell.

6.   Ha a tagállam által továbbított információ a hivatalos tárgyalások megkezdésének 9. cikk szerint engedélyezéséhez nem elegendő, a Bizottság további információkat kérhet.

9. cikk

A hivatalos tárgyalások megkezdésének engedélyezése

1.   A Bizottság engedélyezi a hivatalos tárgyalások megkezdését, kivéve ha arra a következtetésre jut, hogy a tárgyalások megkezdése:

| a) | ellentétes lenne az uniós joggal, amennyiben az összeegyeztethetetlenségek nem
  a közvetlen külföldi befektetéssel kapcsolatos hatásköröknek
  az Unió és a tagállamok közötti
  megosztásából
  erednek, vagy |
| --- | --- |

a)

ellentétes lenne az uniós joggal, amennyiben az összeegyeztethetetlenségek nem
  a közvetlen külföldi befektetéssel kapcsolatos hatásköröknek
  az Unió és a tagállamok közötti
  megosztásából
  erednek, vagy

| b) | veszélyeztetné az EU és az érintett ország között folyamatban lévő ▐ tárgyalások céljait, vagy |
| --- | --- |

b)

veszélyeztetné az EU és az érintett ország között folyamatban lévő ▐ tárgyalások céljait, vagy

| c) | nem lenne összhangban az Unió beruházásokkal kapcsolatos politikáival, vagy |
| --- | --- |

c)

nem lenne összhangban az Unió beruházásokkal kapcsolatos politikáival, vagy

| d) | komoly
  akadályt jelentene
  a harmadik országokkal a jövőben kötendő,
  beruházással kapcsolatos uniós
  megállapodások tekintetében
  . |
| --- | --- |

d)

komoly
  akadályt jelentene
  a harmadik országokkal a jövőben kötendő,
  beruházással kapcsolatos uniós
  megállapodások tekintetében
  .

2.   Az (1) bekezdésben említett engedély részeként a Bizottság előírhatja a tagállamnak, hogy egyes megfelelő rendelkezéseket foglaljon bele a tárgyalásokba.

3.   Az (1) bekezdésben említett engedélyről szóló határozatokat a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással kell meghozni. Határozatát a Bizottság a 8. cikkben említett bejelentés kézhezvételétől számított 90 napon belül hozza meg. Amennyiben a határozat meghozatalához további információra van szükség, a 90 napot ezen információ kézhezvételétől kell számolni.

4.
     
  Amennyiben a 8. cikk (4) bekezdésének megfelelően a tagállamok egyszerű többsége jelzi érdeklődését az érintett harmadik országgal kötendő uniós beruházási megállapodás iránt, a Bizottság megtagadhatja az engedély megadását, és helyette a Szerződés 207. cikkének (3) bekezdése értelmében tárgyalási mandátumot javasolhat a Tanácsnak. A Bizottság az eljárás minden szakaszáról haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatja az Európai Parlamentet.

A döntés meghozatala során a Bizottságnak figyelembe kell vennie az uniós beruházási stratégia földrajzi prioritásait, valamint a Bizottságnak az érintett harmadik országgal kötendő új megállapodásról szóló tárgyalások lebonyolítására irányuló képességét.

10. cikk

A Bizottság részvétele a tárgyalásokon

A Bizottság a tárgyalások különböző szakaszaiban tájékoztatást kap a haladásról és az eredményekről, valamint kérelmezheti, hogy részt vehessen a tagállam és a harmadik ország közötti beruházással kapcsolatos tárgyalásokon.
  A Bizottság megfigyelőként részt vehet a tagállam és a harmadik ország között folytatott tárgyalásokon, amennyiben az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyekről van szó.

11. cikk

Megállapodás aláírásának és megkötésének engedélyezése

1.   Valamely megállapodás aláírása előtt az érintett tagállam értesíti a Bizottságot a tárgyalások kimeneteléről, és továbbítja a Bizottságnak a megállapodás szövegét.

2.   Az (1) bekezdésben említett bejelentési kötelezettség azokra a megállapodásokra is kiterjed, amelyeket e rendelet hatályba lépése előtt megtárgyaltak, de még nem kötöttek meg, és ezért nem terjed ki rájuk a 2. cikkben említett bejelentési kötelezettség.

3.   A bejelentést követően a Bizottság értékeli, hogy a tárgyalások eredményeképpen megszületett megállapodás
  nem ellentétes-e a 9. cikk (1) és (2) bekezdéseiben előírt követelményekkel, amelyekről a Bizottság tájékoztatta a tagállamot
  .

4.   Ha a Bizottság úgy látja, hogy a tárgyalások eredményeképpen olyan megállapodás született, amely nem felel meg a (3) bekezdésben említett követelményeknek, a tagállam nem kap engedélyt a megállapodás aláírására és megkötésére.

5.   Ha a Bizottság úgy látja, hogy a tárgyalások eredményeképpen olyan megállapodás született, amely megfelel a (3) bekezdésben említett követelményeknek, a tagállam engedélyt kap a megállapodás aláírására és megkötésére.

6.   Az (4) és (5) bekezdésnek megfelelő határozatokat a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással kell meghozni. A határozatot a Bizottság a (1) és (2) bekezdésben említett bejelentések kézhezvételétől számított
  60 napon
  belül hozza meg. Amennyiben egy határozat meghozatalához további információra van szükség, a
  60 napot
  ezen információ kézhezvételétől kell számítani.

7.   Amennyiben az (5) bekezdés szerint engedélyt kapott, az érintett tagállam bejelenti a Bizottságnak a megállapodás megkötését és hatálybalépését.

8.
     
  Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy kétoldalú beruházási megállapodásra vagy közvetlen külföldi befektetéssel kapcsolatos megállapodásra vonatkozó tárgyalásokat kezd egy harmadik országgal, erről a szándékáról és az új megállapodás hatályáról megfelelően értesítenie kell valamennyi tagállamot.

12. cikk

Felülvizsgálat

1.   E fejezet alkalmazásáról a Bizottság legkésőbb
  tíz
  évvel e rendelet hatálybalépését követően jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, melyben felülvizsgálja
  e rendelet és annak valamennyi fejezete
  további alkalmazásának szükségességét.

2.   Az (1) bekezdésben említett jelentés tartalmazza a
  rendelet
  értelmében igényelt és megadott engedélyek áttekintését.

▐

IV.   FEJEZET

Záró rendelkezések

13. cikk

A tagállamok viselkedése a valamely harmadik országgal kötött megállapodások tekintetében

1.   Az e rendelet hatálya alá tartozó minden megállapodás esetében az érintett tagállam indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot minden olyan találkozóról, amelyre a megállapodás rendelkezései szerint kerül sor. A Bizottság megkapja a napirendet és minden olyan lényeges információt, amely lehetővé teszi a megvitatandó témák megértését. A Bizottság további tájékoztatást kérhet az érintett tagállamtól. Ha egy megvitatandó téma érintheti az Unió beruházással kapcsolatos szakpolitikáinak – többek között különösen a közös kereskedelempolitikának – a végrehajtását, a Bizottság előírhatja a tagállamnak, hogy egy bizonyos álláspontot képviseljen.

2.   Az e rendelet hatálya alá tartozó minden megállapodás esetében az érintett tagállam indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot minden olyan hozzá benyújtott állításról, amely szerint egy adott intézkedés összeegyeztethetetlen a megállapodással. A tagállam továbbá, amint tudomást szerez róla, azonnal tájékoztatja a Bizottságot minden, a megállapodás keretében benyújtott vitarendezési kérelemről. A tagállam és a Bizottság teljes mértékben együttműködik, és az eredményes védelem biztosításához szükséges minden lépést megtesz, ami adott esetben többek között azt is jelentheti, hogy a Bizottság részt vesz az eljárásban.

3.   Az e rendelet hatálya alá tartozó megállapodások esetében az érintett tagállam a megállapodásban szereplő
  , egy harmadik országgal szembeni
  vitarendezési mechanizmusok aktiválása előtt megkísérli megszerezni a Bizottság beleegyezését, és a mechanizmusokat akkor aktiválja, ha a Bizottság erre felkéri. Ilyen mechanizmus a megállapodásban részes másik féllel folytatott konzultáció és a vitarendezési eljárás, amennyiben erről a megállapodás rendelkezik. A tagállam és a Bizottság teljes mértékben együttműködik az adott mechanizmusok keretében zajló eljárások irányításában, ami adott esetben többek között azt is jelentheti, hogy a Bizottság részt vesz az adott eljárásokban.

14. cikk

Titoktartás

Amikor a 8. és 11. cikk szerint bejelentik a Bizottságnak a tárgyalásokat és ezek eredményét, a tagállamok megjelölhetik, hogy a megadott információk közül valamelyiket bizalmasnak kell-e tekinteni, és megosztható-e a többi tagállammal.

15. cikk

A bizottság

1.   A Bizottságot a nemzetközi beruházási megállapodásokra vonatkozó átmeneti rendelkezések igazgatásával foglalkozó tanácsadó bizottság segíti.
  E bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

2.   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a
  182/2011/EU rendelet 4. cikkét
  kell alkalmazni.

16. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt, ...-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2011. május 10-i álláspontja.

1

(2)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

2

(3)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

3

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/211 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/211

---

2011. május 10., keddA Grúziának nyújtott további makroszintű pénzügyi támogatás ***I

P7_TA(2011)0207

Az Európai Parlament 2011. május 10-i jogalkotási állásfoglalása a Grúziának nyújtott további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0804 – C7-0019/2011 – 2010/0390(COD))

2012/C 377 E/34

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0804), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0804),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0019/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0019/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0053/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0053/2011),

| 1. | elfogadja az alább ismertetett, első olvasatbeli álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja az alább ismertetett, első olvasatbeli álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

2011. május 10., keddP7_TC1-COD(2010)0390

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. május 10-én került elfogadásra a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 212. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A Grúzia és az Európai Unió közötti kapcsolatok az európai szomszédságpolitika keretében fejlődnek. Az Közösség és Grúzia 2006-ban megállapodott egy európai szomszédságpolitikai cselekvési tervről, amely az EU-Grúzia kapcsolatok tekintetében középtávú prioritásokat határoz meg. 2010-ben az Unió és Grúzia tárgyalásokat indított egy társulási megállapodásról, amely a meglévő partnerségi és együttműködési megállapodás helyébe hivatott lépni. Az EU-Grúzia kapcsolatok keretét az újonnan indított keleti partnerség is bővíti. |
| --- | --- |

(1)

A Grúzia és az Európai Unió közötti kapcsolatok az európai szomszédságpolitika keretében fejlődnek. Az Közösség és Grúzia 2006-ban megállapodott egy európai szomszédságpolitikai cselekvési tervről, amely az EU-Grúzia kapcsolatok tekintetében középtávú prioritásokat határoz meg. 2010-ben az Unió és Grúzia tárgyalásokat indított egy társulási megállapodásról, amely a meglévő partnerségi és együttműködési megállapodás helyébe hivatott lépni. Az EU-Grúzia kapcsolatok keretét az újonnan indított keleti partnerség is bővíti.

| (2) | A 2008. szeptember 1-jén Brüsszelben tartott rendkívüli európai tanácsi ülés megerősítette az Unió Grúziával való kapcsolatainak erősítésére irányuló szándékát a 2008. augusztusi, Grúzia és az Orosz Föderáció közötti fegyveres konfliktust követően. |
| --- | --- |

(2)

A 2008. szeptember 1-jén Brüsszelben tartott rendkívüli európai tanácsi ülés megerősítette az Unió Grúziával való kapcsolatainak erősítésére irányuló szándékát a 2008. augusztusi, Grúzia és az Orosz Föderáció közötti fegyveres konfliktust követően.

| (3) | 2008 harmadik negyedéve óta a grúz gazdaságot sújtja a nemzetközi pénzügyi válság, amelynek eredményeként csökken a kibocsátás, visszaesnek a költségvetési bevételek és növekszik a külső finanszírozási igény. |
| --- | --- |

(3)

2008 harmadik negyedéve óta a grúz gazdaságot sújtja a nemzetközi pénzügyi válság, amelynek eredményeként csökken a kibocsátás, visszaesnek a költségvetési bevételek és növekszik a külső finanszírozási igény.

| (4) | A 2008. október 22-én tartott nemzetközi adományozói konferencián a nemzetközi közösség vállalta Grúzia gazdasági helyreállításának támogatását az Egyesült Nemzetek Szervezete és a Világbank által végzett közös igényfelméréssel összhangban. |
| --- | --- |

(4)

A 2008. október 22-én tartott nemzetközi adományozói konferencián a nemzetközi közösség vállalta Grúzia gazdasági helyreállításának támogatását az Egyesült Nemzetek Szervezete és a Világbank által végzett közös igényfelméréssel összhangban.

| (5) | Az Unió bejelentette, hogy Grúzia számára legfeljebb 500 millió EUR pénzügyi támogatást nyújt. |
| --- | --- |

(5)

Az Unió bejelentette, hogy Grúzia számára legfeljebb 500 millió EUR pénzügyi támogatást nyújt.

| (6) | A Nemzetközi Valutalap (IMF) pénzügyi támogatást nyújt a grúz gazdaság kiigazításához és helyreállításához. A grúz hatóságok 2008 szeptemberében egyeztek meg a Nemzetközi Valutaalappal 750 millió USD összegű készenléti megállapodásról, amelynek célja a gazdasági válság következtében a grúz gazdaságban szükségessé vált kiigazítás támogatása. |
| --- | --- |

(6)

A Nemzetközi Valutalap (IMF) pénzügyi támogatást nyújt a grúz gazdaság kiigazításához és helyreállításához. A grúz hatóságok 2008 szeptemberében egyeztek meg a Nemzetközi Valutaalappal 750 millió USD összegű készenléti megállapodásról, amelynek célja a gazdasági válság következtében a grúz gazdaságban szükségessé vált kiigazítás támogatása.

| (7) | A grúziai gazdasági helyzet további romlását és az IMF programot alátámasztó gazdasági feltételezések szükséges módosítását követően, valamint a nagyobb külső finanszírozási igény miatt, Grúzia és az IMF megállapodást kötött a készenléti megállapodás 424 millió USD-ral való megnöveléséről, amelyet az IMF igazgatótanácsa 2009. augusztusban jóváhagyott. |
| --- | --- |

(7)

A grúziai gazdasági helyzet további romlását és az IMF programot alátámasztó gazdasági feltételezések szükséges módosítását követően, valamint a nagyobb külső finanszírozási igény miatt, Grúzia és az IMF megállapodást kötött a készenléti megállapodás 424 millió USD-ral való megnöveléséről, amelyet az IMF igazgatótanácsa 2009. augusztusban jóváhagyott.

| (8) | Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében az Unió 2010–2012 között összesen évi 37 millió EUR összegű vissza nem térítendő költségvetési támogatás nyújtását tervezi. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében az Unió 2010–2012 között összesen évi 37 millió EUR összegű vissza nem térítendő költségvetési támogatás nyújtását tervezi.

| (9) | Grúzia a gazdasági helyzet és a kilátások romlása miatt további makroszintű uniós pénzügyi támogatást kért. |
| --- | --- |

(9)

Grúzia a gazdasági helyzet és a kilátások romlása miatt további makroszintű uniós pénzügyi támogatást kért.

| (10) | Mivel a grúziai fizetési mérlegben továbbra is finanszírozási rés áll fenn, a makroszintű pénzügyi támogatás a jelenlegi rendkívüli körülmények között a kért segítségre adott megfelelő válasznak tekinthető a grúz gazdaság stabilizációjához a hatályos IMF-programmal összefüggésben. |
| --- | --- |

(10)

Mivel a grúziai fizetési mérlegben továbbra is finanszírozási rés áll fenn, a makroszintű pénzügyi támogatás a jelenlegi rendkívüli körülmények között a kért segítségre adott megfelelő válasznak tekinthető a grúz gazdaság stabilizációjához a hatályos IMF-programmal összefüggésben.

| (11) | A Grúziának nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak (a továbbiakban "uniós makroszintű pénzügyi támogatás") nem csupán kiegészítenie kell az IMF és a Világbank programjait és forrásait, hanem biztosítania kell az uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is. |
| --- | --- |

(11)

A Grúziának nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak (a továbbiakban "uniós makroszintű pénzügyi támogatás") nem csupán kiegészítenie kell az IMF és a Világbank programjait és forrásait, hanem biztosítania kell az uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is.

| (12) | A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és tartalmilag összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós politikák különféle területein hozott intézkedésekkel. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és tartalmilag összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós politikák különféle területein hozott intézkedésekkel.

| (13) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó konkrét céloknak erősíteniük kell a hatékonyságot, átláthatóságot és elszámoltathatóságot. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell ezeknek a célkitűzéseknek a teljesítését. |
| --- | --- |

(13)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó konkrét céloknak erősíteniük kell a hatékonyságot, átláthatóságot és elszámoltathatóságot. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell ezeknek a célkitűzéseknek a teljesítését.

| (14) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó feltételeknek tükrözniük kell a Grúziával szembeni uniós politika kulcsfontosságú elveit és céljait. |
| --- | --- |

(14)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó feltételeknek tükrözniük kell a Grúziával szembeni uniós politika kulcsfontosságú elveit és céljait.

| (15) | Az Unió ezen makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából szükséges, hogy Grúzia megfelelő intézkedéseket hozzon az e támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és bármely egyéb szabálytalanságok megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában. A Bizottságnak rendelkeznie kell továbbá a megfelelő ellenőrzésekről és a Számvevőszéknek biztosítania kell a megfelelő vizsgálatokat. |
| --- | --- |

(15)

Az Unió ezen makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából szükséges, hogy Grúzia megfelelő intézkedéseket hozzon az e támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és bármely egyéb szabálytalanságok megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában. A Bizottságnak rendelkeznie kell továbbá a megfelelő ellenőrzésekről és a Számvevőszéknek biztosítania kell a megfelelő vizsgálatokat.

| (16) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást képező összeg felszabadítása az Unió költségvetési hatósága hatáskörének sérelme nélkül történik. |
| --- | --- |

(16)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást képező összeg felszabadítása az Unió költségvetési hatósága hatáskörének sérelme nélkül történik.

| (17) | Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. Annak biztosítására, hogy az Európai Parlament és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság nyomon követhesse e határozat végrehajtását, a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell őket az uniós makroszintű pénzügyi támogatással kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre kell bocsátani a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

(17)

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. Annak biztosítására, hogy az Európai Parlament és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság nyomon követhesse e határozat végrehajtását, a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell őket az uniós makroszintű pénzügyi támogatással kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre kell bocsátani a vonatkozó dokumentumokat.

| (18) | E határozat egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot
  végrehajtási
  hatáskörökkel kell felruházni
  .
  Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (2)

  összhangban kell gyakorolni; [Módosítás 1] |
| --- | --- |

(18)

E határozat egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot
  végrehajtási
  hatáskörökkel kell felruházni
  .
  Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (2)

  összhangban kell gyakorolni; [Módosítás 1]

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Európai Unió legfeljebb 46 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást nyújt Grúziának az ország gazdasági stabilizációjának támogatása és az IMF hatályos programjában meghatározott, a fizetési mérleghez kapcsolódó finanszírozási szükségletének fedezése céljából. Ebből a maximális összegből legfeljebb 23 millió EUR vissza nem térítendő támogatás formájában, és legfeljebb 23 millió EUR hitel formájában nyújtandó. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás felszabadítása az Európai Unió 2011. évi költségvetésének az Unió költségvetési hatósága általi jóváhagyásától függ.

(2)   A támogatás hitel-elemének finanszírozása céljából a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Európai Unió nevében hitelt vegyen fel a szükséges források megszerzéséhez. A hitel maximális futamideje 15 év.

(3)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátását a Bizottság oly módon irányítja, hogy az összeegyeztethető legyen az IMF és Grúzia között létrejött megállapodásokkal és megegyezésekkel, valamint az Európai Unió és Grúzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodásban meghatározott gazdasági reform alapvető elveivel és céljaival. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot az uniós makroszintű pénzügyi támogatás irányításával kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre bocsátja a vonatkozó dokumentumokat.

(4)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás a 2. cikk (1) bekezdésében említett egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított két és fél évig áll rendelkezésre.

2. cikk

(1)   A Bizottság
  végrehajtási aktusok révén elfogadja
  az uniós makroszintű pénzügyi
  támogatás előfeltételét képező
  gazdaságpolitikai és pénzügyi
  feltételeket tartalmazó egyetértési megállapodást, amely tartalmazza az e feltételek teljesüléséhez meghatározott
  időkeretet is.
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 6. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban fogadják el.

Az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi
  feltételeknek összhangban kell lenniük az 1. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásokkal és egyetértési megállapodásokkal. Ezen feltételek különösen az uniós makroszintű pénzügyi támogatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozására irányulnak, többek között a grúz államháztartás irányítási rendszerei tekintetében. Az e célkitűzések megvalósításában elért előrelépéseket a Bizottság rendszeresen nyomon követi. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részletes pénzügyi feltételeit a Bizottság és a grúz hatóságok között kötendő vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban és a hitelmegállapodásban kell meghatározni. [Módosítás 2]

(2)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottság felügyeli a támogatás tekintetében alkalmazandó grúz pénzügyi megállapodások, igazgatási eljárások, külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát és a jóváhagyott időkeret betartását.

(3)   A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy Grúzia gazdaságpolitikája összhangban van-e az európai uniós makroszintű pénzügyi támogatás célkitűzéseivel, és hogy kellőképpen teljesülnek-e a megállapodás szerinti gazdaságpolitikai feltételek. Ezen vizsgálat során a Bizottság szorosan együttműködik az IMF-fel és a Világbankkal és szükség esetén a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal.

3. cikk

(1)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottság vissza nem térítendő támogatást és hitelt is tartalmazó két részletben bocsátja Grúzia rendelkezésére a (2) bekezdésben meghatározott feltételektől függően. Az egyes részletek nagyságát az egyetértési megállapodásban határozzák meg.

(2)   A Bizottság az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai feltételek megfelelő végrehajtásától függően dönt a részletek felszabadításáról. A második részlet folyósítására legkorábban három hónappal az első részlet felszabadítása után kerülhet sor.

(3)   Az uniós pénzeszközöket a Grúz Nemzeti Banknak fizetik. Az egyetértési megállapodásban meghatározandó előírásoktól függően, ideértve a fennmaradó költségvetési finanszírozási igény megerősítését is, az uniós pénzeszközöket a Grúz Államkincstár mint végső kedvezményezett számára lehet átutalni.

4. cikk

(1)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás hitel-eleméhez kapcsolódó hitelfelvételi és -nyújtási műveleteket euróban, egyazon értéknap alkalmazásával kell végrehajtani, és az Unió ezek során nem lehet érintett lejárati határidők módosításában, árfolyam- vagy kamatkockázatokban vagy más kereskedelmi kockázatban.

(2)   Amennyiben Grúzia kéri, a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a hitelfeltételek tartalmazzanak előtörlesztési rendelkezést és ez összekapcsolódjon a hitelfelvételi műveletek feltételei közé felvett megfelelő rendelkezéssel.

(3)   Grúzia kérésére és amennyiben a körülmények lehetővé teszik a hitel kamatlábának csökkentését, a Bizottság részben vagy egészben refinanszírozhatja eredeti hiteleit, vagy átalakíthatja a megfelelő pénzügyi feltételeket. A refinanszírozási vagy átalakítási műveleteket az (1) bekezdésben megállapított feltételekkel összhangban kell elvégezni, és azok nem eredményezhetik az adott hitel átlagos futamidejének kiterjesztését vagy a refinanszírozás vagy átalakítás napján fennálló tőkeösszeg növekedését.

(4)   Az e határozat szerinti hitelfelvételi és -nyújtási műveletekhez közvetlenül kapcsolódó, az Unió részéről felmerülő összes költséget Grúzia viseli.

(5)   Az Európai Parlamentet és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot folyamatosan tájékoztatni kell a (2) és (3) bekezdésben említett műveletek alakulásáról.

5. cikk

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (3) és végrehajtási szabályaival (4) összhangban történik. A grúz hatóságokkal kötendő egyetértési megállapodás, hitelmegállapodás és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás mindenekelőtt rendelkezik az uniós makroszintű pénzügyi támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzését és az ellenük való küzdelmet illetően meghozandó egyedi, Grúzia által végrehajtandó intézkedésekről. A pénzösszegek kezelése és felszabadítása átláthatóságának növelése érdekében az egyetértési megállapodás, a hitelmegállapodás és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás rendelkezik továbbá a Bizottság – beleértve az Európai Csalás Elleni Hivatalt – általi ellenőrzésről is – beleértve a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat is. Ezen dokumentumok emellett rendelkeznek a Számvevőszék által végzett pénzügyi ellenőrzésekről is, beleértve adott esetben a helyszíni ellenőrzéseket is.

6. cikk

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti.
  E bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor
  a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét
  kell alkalmazni. [Módosítás 3]

7. cikk

(1)   A Bizottság minden év június 30-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e határozat előző naptári évi végrehajtásáról, illetve annak értékeléséről szóló jelentést. A jelentés megvilágítja az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai feltételek, Grúzia aktuális gazdasági és költségvetési eredményei, valamint a Bizottságnak az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részletei felszabadítására vonatkozó határozatai közötti összefüggést.

(2)   Az 1. cikk (4) bekezdésében említett rendelkezésre állási időszak lejárta után legkésőbb két évvel a Bizottság utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

8. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2011. május 10-i álláspontja.

1

(2)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

2

HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

3

(4)  A Bizottság 2342/2002/EK, Euratom rendelete (2002. december 23.) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.).

4

---

2011. május 11., szerda

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/216 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/216

---

2011. május 11., szerdaAz egyes árutételekhez tartozó élelmiszereket azonosító jelzések és jelölések ***I

P7_TA(2011)0208

Az Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyes árutételekhez tartozó élelmiszereket azonosító jelzésekről és jelölésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0506 – C7-0285/2010 – 2010/0259(COD))

2012/C 377 E/35

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0506), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0506),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0285/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0285/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 8-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 8-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0095/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0095/2011),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 54., 2011.2.19., 34. o.

(2)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

2011. május 11., szerdaP7_TC1-COD(2010)0259

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra az egyes árutételekhez tartozó élelmiszereket azonosító jelzésekről és jelölésekről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2011/91/EU irányelv.)

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/217 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/217

---

2011. május 11., szerdaA mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítése ***I

P7_TA(2011)0209

Az Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0507 – C7-0287/2010 – 2010/0260(COD))

2012/C 377 E/36

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0507), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0507),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0287/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0287/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 8-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 8-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0089/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0089/2011),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 54., 2011.2.19., 31. o.

(2)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

2011. május 11., szerdaP7_TC1-COD(2010)0260

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 1979. december 20-i 80/181/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell. |
| --- | --- |

(1)

A mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 1979. december 20-i 80/181/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

| (2) | A mértékegységek a méretek kifejezéséhez és bármely mennyiség jelöléséhez, illetve minden mérőműszer alkalmazásához nélkülözhetetlenek. A mértékegységek az emberi tevékenység legtöbb területén használatosak. Alkalmazásukat a lehetőségek szerint egyértelművé kell tenni. Ezért alkalmazásukra vonatkozóan az Unión belül gazdasági, közegészségügyi, közbiztonsági, illetve igazgatási célú szabályokat kell alkotni. |
| --- | --- |

(2)

A mértékegységek a méretek kifejezéséhez és bármely mennyiség jelöléséhez, illetve minden mérőműszer alkalmazásához nélkülözhetetlenek. A mértékegységek az emberi tevékenység legtöbb területén használatosak. Alkalmazásukat a lehetőségek szerint egyértelművé kell tenni. Ezért alkalmazásukra vonatkozóan az Unión belül gazdasági, közegészségügyi, közbiztonsági, illetve igazgatási célú szabályokat kell alkotni.

| (3) | A mértékegységek az 1875. május 20-án Párizsban aláírt Nemzetközi Méteregyezmény által létrehozott szerv, az Általános Súly- és Mértékügyi Értekezlet (CGPM) által elfogadott és az összes tagállam által támogatott nemzetközi állásfoglalások tárgyát képezik. A Nemzetközi Mértékegységrendszert (SI) ezen állásfoglalások eredményeként hozták létre. |
| --- | --- |

(3)

A mértékegységek az 1875. május 20-án Párizsban aláírt Nemzetközi Méteregyezmény által létrehozott szerv, az Általános Súly- és Mértékügyi Értekezlet (CGPM) által elfogadott és az összes tagállam által támogatott nemzetközi állásfoglalások tárgyát képezik. A Nemzetközi Mértékegységrendszert (SI) ezen állásfoglalások eredményeként hozták létre.

| (4) | A nemzetközi fuvarozás terén léteznek nemzetközi egyezmények, illetve megállapodások, amelyek az Uniót vagy a tagállamokat kötelezik. Ezeket az egyezményeket, illetve megállapodásokat tekintetbe kell venni. |
| --- | --- |

(4)

A nemzetközi fuvarozás terén léteznek nemzetközi egyezmények, illetve megállapodások, amelyek az Uniót vagy a tagállamokat kötelezik. Ezeket az egyezményeket, illetve megállapodásokat tekintetbe kell venni.

| (5) | Az Egyesült Királyságban és Írországban a mértékegységek vonatkozásában még mindig érvényben lévő egyes mentességek helyi jellege és az érintett termékek korlátozott száma miatt e mentességek fenntartása nem eredményezné a kereskedelem nem vámjellegű intézkedésekkel történő korlátozását, következésképpen nincs szükség e mentességek felszámolására. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Királyságban és Írországban a mértékegységek vonatkozásában még mindig érvényben lévő egyes mentességek helyi jellege és az érintett termékek korlátozott száma miatt e mentességek fenntartása nem eredményezné a kereskedelem nem vámjellegű intézkedésekkel történő korlátozását, következésképpen nincs szükség e mentességek felszámolására.

| (6) | Egyes harmadik országok nem engedik be piacaikra a kizárólag a jelen irányelvvel bevezetett törvényes mértékegységekben megjelölt termékeket. A termékeiket ezen országokba exportáló vállalkozások a kiegészítő jelölések betiltása után hátrányos helyzetbe kerülnek. A nem törvényes mértékegységekkel kifejezett kiegészítő jelöléseket ezért továbbra is engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(6)

Egyes harmadik országok nem engedik be piacaikra a kizárólag a jelen irányelvvel bevezetett törvényes mértékegységekben megjelölt termékeket. A termékeiket ezen országokba exportáló vállalkozások a kiegészítő jelölések betiltása után hátrányos helyzetbe kerülnek. A nem törvényes mértékegységekkel kifejezett kiegészítő jelöléseket ezért továbbra is engedélyezni kell.

| (7) | Az ilyen kiegészítő jelölések az esetleges új, nemzetközi szinten kidolgozott mértékegységek fokozatos és zökkenőmentes bevezetését is lehetővé tehetnék. |
| --- | --- |

(7)

Az ilyen kiegészítő jelölések az esetleges új, nemzetközi szinten kidolgozott mértékegységek fokozatos és zökkenőmentes bevezetését is lehetővé tehetnék.

| (8) | Azonban a kiegészítő jelölések használatának módszeres alkalmazása nem szükségszerűen kívánatos minden típusú mérőműszer esetében, beleértve az orvosi műszereket. A tagállamoknak tehát lehetővé kell tenni, hogy előírhassák, hogy saját területükön a mérőműszereken egyetlen törvényes mértékegységben tüntessék fel a mennyiségjelölést. |
| --- | --- |

(8)

Azonban a kiegészítő jelölések használatának módszeres alkalmazása nem szükségszerűen kívánatos minden típusú mérőműszer esetében, beleértve az orvosi műszereket. A tagállamoknak tehát lehetővé kell tenni, hogy előírhassák, hogy saját területükön a mérőműszereken egyetlen törvényes mértékegységben tüntessék fel a mennyiségjelölést.

| (9) | Ez az irányelv a 80/181/EGK irányelv alkalmazásának kezdőnapja előtt piaci forgalomban lévő termékek további gyártását nem érinti. Azonban a törvényes mértékegységnek már nem minősülő mennyiségjelöléssel ellátott termékek és berendezések forgalomba hozatalát és használatát abban az esetben érinti, ha a már piacon lévő berendezések és műszerek alkatrészeinek vagy elemeinek pótlásához ilyen termékekre és berendezésekre van szükség. A tagállamoknak ezért engedélyezniük kell, hogy a már piacon lévő termékek, berendezések és műszerek további használhatósága céljából az alkatrészek pótlására és lecserélésére szolgáló ilyen termékek és berendezések forgalomba hozhatók és alkalmazhatók legyenek, akár abban az esetben is, ha azok már nem törvényes mennyiségjelölésekkel vannak ellátva. |
| --- | --- |

(9)

Ez az irányelv a 80/181/EGK irányelv alkalmazásának kezdőnapja előtt piaci forgalomban lévő termékek további gyártását nem érinti. Azonban a törvényes mértékegységnek már nem minősülő mennyiségjelöléssel ellátott termékek és berendezések forgalomba hozatalát és használatát abban az esetben érinti, ha a már piacon lévő berendezések és műszerek alkatrészeinek vagy elemeinek pótlásához ilyen termékekre és berendezésekre van szükség. A tagállamoknak ezért engedélyezniük kell, hogy a már piacon lévő termékek, berendezések és műszerek további használhatósága céljából az alkatrészek pótlására és lecserélésére szolgáló ilyen termékek és berendezések forgalomba hozhatók és alkalmazhatók legyenek, akár abban az esetben is, ha azok már nem törvényes mennyiségjelölésekkel vannak ellátva.

| (10) | A jelen irányelv a mértékegységek harmonizációs szintjének előírásával hozzájárul a belső piac zavartalan működéséhez. Ezzel összefüggésben indokolt, hogy a Bizottság a jelen irányelvvel és végrehajtásával összefüggő piaci fejleményeket figyelemmel kísérje, különös tekintettel a belső piac működésének esetleges akadályozására és az akadályok leküzdéséhez szükséges további harmonizációra. |
| --- | --- |

(10)

A jelen irányelv a mértékegységek harmonizációs szintjének előírásával hozzájárul a belső piac zavartalan működéséhez. Ezzel összefüggésben indokolt, hogy a Bizottság a jelen irányelvvel és végrehajtásával összefüggő piaci fejleményeket figyelemmel kísérje, különös tekintettel a belső piac működésének esetleges akadályozására és az akadályok leküzdéséhez szükséges további harmonizációra.

| (11) | Indokolt, hogy a Bizottság a harmadik országokkal fennálló kereskedelmi kapcsolatai – többek között a Transzatlanti Gazdasági Tanács – keretében továbbra is határozottan törekedjék arra, hogy a harmadik országok beengedjék piacaikra az olyan termékeket, amelyek címkéjén kizárólag az SI-egységek vannak feltüntetve |
| --- | --- |

(11)

Indokolt, hogy a Bizottság a harmadik országokkal fennálló kereskedelmi kapcsolatai – többek között a Transzatlanti Gazdasági Tanács – keretében továbbra is határozottan törekedjék arra, hogy a harmadik országok beengedjék piacaikra az olyan termékeket, amelyek címkéjén kizárólag az SI-egységek vannak feltüntetve

| (12) | Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba való átültetésére és alkalmazására előírt határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(12)

Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba való átültetésére és alkalmazására előírt határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Ezen irányelv értelmében a mennyiségek kifejezésére használt törvényes mértékegységek a következők:

| a) | az I. melléklet I. fejezetében felsorolt mértékegységek; |
| --- | --- |

a)

az I. melléklet I. fejezetében felsorolt mértékegységek;

| b) | az I. melléklet II. fejezetében felsorolt mértékegységek csak azokban a tagállamokban, amelyekben ezek használata engedélyezett volt 1973. április 21-én. |
| --- | --- |

b)

az I. melléklet II. fejezetében felsorolt mértékegységek csak azokban a tagállamokban, amelyekben ezek használata engedélyezett volt 1973. április 21-én.

2. cikk

(1)   Az 1. cikkben felmerülő kötelezettségek mérőműszerekre, mérésekre és mértékegységekben kifejezett mennyiségjelölésekre vonatkoznak.

(2)   Ez az irányelv nem érinti az ezen irányelvben meghatározottakon kívüli olyan egyéb mértékegységek alkalmazását a légi és tengeri fuvarozásban, továbbá a vasúti közlekedésben, amelyek az Uniót, illetve a tagállamokat kötelező nemzetközi egyezményekben és megállapodásokban kerültek meghatározásra.

3. cikk

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában a „kiegészítő jelölés” alatt olyan egy vagy több, az I. melléklet I. fejezetében nem szereplő mértékegységben kifejezett mennyiségjelölést kell érteni, amelyhez az említett fejezetben található mértékegységben kifejezett mennyiségjelölés járul.

(2)   A kiegészítő jelölések alkalmazása engedélyezett.

A tagállamok mindazonáltal megkövetelhetik, hogy a mérőműszereken a mennyiségjelölések egyetlen törvényes mértékegységben legyenek feltüntetve.

(3)   Az I. melléklet I. fejezetében felsorolt mértékegységekben kifejezett jelöléseknek többségben kell lenniük. Az említett fejezetben fel nem sorolt mértékegységekben kifejezett jelöléseket az I. melléklet I. fejezetében felsorolt mértékegységekben megadott megfelelő jelölésnél nem nagyobb méretű írásjegyekben kell megadni.

4. cikk

A nem törvényes, illetve már nem törvényes mértékegységek használata az alábbiak tekintetében engedélyezett:

| a) | 1979. december 20-án már forgalomban és/vagy üzemben lévő termékek és berendezések; |
| --- | --- |

a)

1979. december 20-án már forgalomban és/vagy üzemben lévő termékek és berendezések;

| b) | az a) pontban említett termékek és berendezések komponenseinek, illetve alkatrészeinek, illetve elemeinek pótlására vagy lecserélésére szolgáló alkatrészek, illetve elemek. |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett termékek és berendezések komponenseinek, illetve alkatrészeinek, illetve elemeinek pótlására vagy lecserélésére szolgáló alkatrészek, illetve elemek.

A mérőműszerek jelöléseit illetően azonban a törvényes mértékegységek használata megkövetelhető.

5. cikk

Az ezen irányelv végrehajtásával kapcsolatos kérdéseket és különösen a kiegészítő jelölések kérdését további vizsgálat tárgyává kell tenni, és az indokolt intézkedéseket a mérőműszerekre és a metrológiai ellenőrzés módszereire vonatkozó közös rendelkezésekről szóló, 2009. április 23-i 2009/34/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (5) 17. cikkében említett eljárásnak megfelelően szükség esetén el kell fogadni.

6. cikk

A Bizottság az irányelvvel és végrehajtásával összefüggő, a belső piac és a nemzetközi kereskedelem zavartalan működésével kapcsolatos piaci fejleményeket figyelemmel kíséri, és legkésőbb 2019. december 31-ig jelentést nyújt be e fejleményekről – szükség esetén a megfelelő javaslatokkal együtt – az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

7. cikk

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a Bizottság az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatást kapjon az irányelv által szabályozott területen az általuk tervezett törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekről.

8. cikk

A II. melléklet A. részében említett irányelvekkel módosított 80/181/EGK irányelv hatályát veszti, a II. melléklet B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba való átültetésére és alkalmazására előírt határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat ezen irányelvre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a III. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

9. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

10. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 54., 2011.2.19., 31. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. május 11-i álláspontja.

2

(3)  HL L 39., 1980.2.15., 40. o.

3

(4)  Lásd a II. melléklet A. részét.

4

(5)  HL L 106., 2009.4.28., 7. o.

5

2011. május 11., szerdaI. MELLÉKLET

I.   FEJEZET

AZ 1. CIKK a) PONTJÁBAN EMLÍTETT TÖRVÉNYES MÉRTÉKEGYSÉGEK

1.   SI-EGYSÉGEK, AZOK DECIMÁLIS TÖBBSZÖRÖSEI ÉS OSZTÓI

1.1.   Az SI alapegységei

| Mennyiség | Az egység |
| --- | --- |
| neve | jele |
| Hosszúság | méter | m |
| Tömeg | kilogramm | kg |
| Idő | másodperc | s |
| Áramerősség | amper | A |
| Termodinamikai hőmérséklet | kelvin | K |
| Anyagmennyiség | mol | mol |
| Fényerősség | kandela | cd |

Mennyiség

Az egység

neve

jele

Hosszúság

méter

m

Tömeg

kilogramm

kg

Idő

másodperc

s

Áramerősség

amper

A

Termodinamikai hőmérséklet

kelvin

K

Anyagmennyiség

mol

mol

Fényerősség

kandela

cd

Az SI-alapegységek meghatározásai:

Hosszúságegység

Egy méter annak az útnak a hossza, amelyet a fény légüres térben a másodperc 299 792 458-ad része alatt tesz meg.

(Tizenhetedik CGPM (1983), 1. határozat)

Tömegegység

A tömeg egysége a kilogramm, amely a nemzetközi kilogramm-prototípus tömegével egyenlő.

(Harmadik CGPM (1901), az értekezlet jegyzőkönyve, 70. oldal)

Időegység

A másodperc a 133-as tömegszámú alapállapotú cézium atom két hiperfinom energiaszintje közötti átmenetnek megfelelő sugárzás 9 192 631 770 periódusának időtartama.

(Tizenharmadik CGPM (1967), 1. határozat)

Az áramerősség egysége

Az amper olyan állandó áram erőssége, amely két egymással párhuzamos, egyenes, végtelen hosszúságú és elhanyagolhatóan kis kör keresztmetszetű, vákuumban egymástól 1 méter távolságban elhelyezett vezetőben áramolva e két vezető között méterenként 2 × 10-7 newton erőt hoz létre.

(Nemzetközi Súly- és Mértékügyi Bizottság (CIPM) (1946), 2. határozat, a kilencedik CGPM (1948) által jóváhagyva)

A termodinamikai hőmérséklet egysége

A kelvin, a termodinamikai hőmérséklet egysége, a víz hármaspontja termodinamikai hőmérsékletének 273,16-od része.

Ez a definíció olyan vízre vonatkozik, amelynek izotópos összetétele az alábbi anyagmennyiségi arányokkal jellemezhető: 1 mól 1H-ra 0,00015576 mól 2H jut, 1 mól 16O-ra 0,0003799 mól 17O jut, és 1 mól 16O-ra 0,0020052 mól 18O jut.

(Tizenharmadik CGPM (1967), 4. határozat és huszonharmadik CGPM (2007), 10. határozat)

Az anyagmennyiség egysége

A mol azon rendszer anyagmennyisége, amely annyi elemi részecskét tartalmaz, ahány atom van 0,012 kilogramm 12-es tömegszámú szénatomban.

A mol alkalmazásakor meg kell határozni az elemi részecskéket, amelyek lehetnek atomok, molekulák, elektronok, egyéb részecskék, vagy ilyen részecskék specifikált csoportosulásai.

(Tizennegyedik CGPM (1971), 3. határozat)

A fényerősség egysége

A kandela az egy adott irányba 540 × 1012 hertz rezgésszámú, monokróm sugárzást kibocsátó és az adott irányban (683-ad) watt/térszög sugárerősségű fényforrás fényerőssége.

(Tizenhatodik CGPM (1979), 3. határozat)

1.1.1.   A hőmérséklet származtatott SI-egységének speciális megnevezése és jele a Celsius-hőmérséklet kifejezésére

| Mennyiség | Az egység |
| --- | --- |
| neve | jele |
| Celsius-hőmérséklet | Celsius-fok | °C |

Mennyiség

Az egység

neve

jele

Celsius-hőmérséklet

Celsius-fok

°C

A t Celsius-hőmérséklet t = T – T0
  , azaz a két termodinamikai hőmérséklet, T és T0
  különbsége, ahol T0
  = 273,15 K. A hőmérsékletkülönbség, illetve hőmérséklet intervallum kelvinben, illetve Celsius-fokban is kifejezhető. A „Celsius-fok” egység és a „kelvin” egység egyenértékű.

1.2.   Származtatott SI-egységek

1.2.1.   A származtatott SI-egységekre vonatkozó általános szabályok

Az SI-alapegységekből koherens módon származtatott egységek, amelyek az SI-alapegységek hatványainak az 1 numerikus tényezővel képzett szorzatainak algebrai kifejezései

1.2.2.   Speciális névvel és jellel rendelkező származtatott SI-egységek

| Mennyiség | Az egység | Kifejezése |
| --- | --- | --- |
| neve | jele | más SI-egységben | SI alapegységekben |
| Síkszög | radián | rad | | m · m –1 |
| Térszög | szteradián | sr | | m2 · m–2 |
| Frekvencia | hertz | Hz | | s-1 |
| Erő | newton | N | | m · kg · s–2 |
| Nyomás, feszültség | pascal | Pa | N · m–2 | m-1 · kg · s–2 |
| Energia, munka; hőmennyiség | joule | J | N · m | m2 · kg · s–2 |
| Teljesítmény (1), sugárzott teljesítmény | watt | W | J · s–1 | m2 · kg · s–3 |
| Elektromos töltés | coulomb | C | | s · A |
| Elektromos feszültség, feszültségkülönbség, elektromos erő | volt | V | W · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–1 |
| Elektromos ellenállás | ohm | Ω | V · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–2 |
| Elektromos vezetőképesség | siemens | S | A · V–1 | m–2 · kg–1 · s3 · A2 |
| Elektromos kapacitás | farad | F | C · V–1 | m–2 · kg–1 · s4 · A2 |
| Mágneses fluxus | weber | Wb | V · s | m2 · kg · s–2 · A–1 |
| Mágneses indukció | tesla | T | Wb · m–2 | kg · s–2 · A–1 |
| Induktivitás | henry | H | Wb · A–1 | m2 · kg · s–2 · A–2 |
| Fényáram | lumen | lm | cd · sr | cd |
| Megvilágítás | lux | lx | lm · m–2 | m–2 · cd |
| (Egy radionuklid) aktivitása | becquerel | Bq | | s–1 |
| Elnyelt sugárdózis, fajlagos átadott energiamennyiség, kerma, elnyelt dózisindex | gray | Gy | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Dózisegyenérték | sievert | Sv | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Katalitikus aktivitás | katal | kat | | mol · s–1 |

Mennyiség

Az egység

Kifejezése

neve

jele

más SI-egységben

SI alapegységekben

Síkszög

radián

rad

m · m –1

Térszög

szteradián

sr

m2 · m–2

Frekvencia

hertz

Hz

s-1

Erő

newton

N

m · kg · s–2

Nyomás, feszültség

pascal

Pa

N · m–2

m-1 · kg · s–2

Energia, munka; hőmennyiség

joule

J

N · m

m2 · kg · s–2

Teljesítmény (1), sugárzott teljesítmény

watt

W

J · s–1

m2 · kg · s–3

Elektromos töltés

coulomb

C

s · A

Elektromos feszültség, feszültségkülönbség, elektromos erő

volt

V

W · A–1

m2 · kg · s–3 · A–1

Elektromos ellenállás

ohm

Ω

V · A–1

m2 · kg · s–3 · A–2

Elektromos vezetőképesség

siemens

S

A · V–1

m–2 · kg–1 · s3 · A2

Elektromos kapacitás

farad

F

C · V–1

m–2 · kg–1 · s4 · A2

Mágneses fluxus

weber

Wb

V · s

m2 · kg · s–2 · A–1

Mágneses indukció

tesla

T

Wb · m–2

kg · s–2 · A–1

Induktivitás

henry

H

Wb · A–1

m2 · kg · s–2 · A–2

Fényáram

lumen

lm

cd · sr

cd

Megvilágítás

lux

lx

lm · m–2

m–2 · cd

(Egy radionuklid) aktivitása

becquerel

Bq

s–1

Elnyelt sugárdózis, fajlagos átadott energiamennyiség, kerma, elnyelt dózisindex

gray

Gy

J · kg–1

m2 · s–2

Dózisegyenérték

sievert

Sv

J · kg–1

m2 · s–2

Katalitikus aktivitás

katal

kat

mol · s–1

Az SI alapegységeiből származtatott egységek az I. fejezetben felsorolt egységekből is kifejezhetők.

A származtatott SI-egységek a fenti táblázatban megadott speciális nevekkel és jelekkel is kifejezhetők; a dinamikai viszkozitás SI-egysége például az m–1 · kg · s–1, illetve N · s · m–2 vagy a Pa · s szorzattal is kifejezhető.

1.3.   Meghatározott decimális többszörösök és osztók jelzésére használt előtagok és jelek

| Szorzó | Előtag | Jel |
| --- | --- | --- |
| 1024 | yotta | Y |
| 1021 | zetta | Z |
| 1018 | exa | E |
| 1015 | peta | P |
| 1012 | tera | T |
| 109 | giga | G |
| 106 | mega | M |
| 103 | kilo | k |
| 102 | hecto | h |
| 101 | deca | da |
| 10-1 | deci | d |
| 10-2 | centi | c |
| 10-3 | milli | m |
| 10-6 | mikro | μ |
| 10-9 | nano | n |
| 10-12 | piko | p |
| 10-15 | femto | f |
| 10-18 | atto | a |
| 10-21 | zepto | z |
| 10-24 | yocto | y |

Szorzó

Előtag

Jel

1024

yotta

Y

1021

zetta

Z

1018

exa

E

1015

peta

P

1012

tera

T

109

giga

G

106

mega

M

103

kilo

k

102

hecto

h

101

deca

da

10-1

deci

d

10-2

centi

c

10-3

milli

m

10-6

mikro

μ

10-9

nano

n

10-12

piko

p

10-15

femto

f

10-18

atto

a

10-21

zepto

z

10-24

yocto

y

A tömegegység decimális többszöröseinek, illetve osztóinak nevét és jelét a megfelelő előtag „gramm” szóhoz kapcsolásával, illetve a megfelelő jel „g” elé illesztésével kell képezni.

Ahol a származtatott egység törtszámban van kifejezve, decimális többszöröseit és osztóit az előtagnak a számlálóban vagy a nevezőben lévő egységhez, vagy mindkettőhöz történő illesztésével lehet képezni.

Összetett előtagok, azaz a fent nevezett előtagok közül többnek az egymás mellé helyezésével képzett előtagok nem használhatók.

1.4.   SI-egységek decimális többszöröseinek és osztóinak külön engedélyezett nevei és jelei

| Mennyiség | Az egység |
| --- | --- |
| neve | jele | értéke |
| Térfogat | liter | l vagy L (2) | 1 l = 1 dm3 = 10-3 m3 |
| Tömeg | tonna | t | 1 t = 1 Mg = 103 kg |
| Nyomás, feszültség | bar | bar (3) | 1 bar = 105 Pa |
| Megjegyzés: | Az 1.3. pontban felsorolt előtagok és jelek az 1.4. táblázatban megadott egységekkel és jelekkel együtt használhatók. |

Mennyiség

Az egység

neve

jele

értéke

Térfogat

liter

l vagy L (2)

1 l = 1 dm3 = 10-3 m3

Tömeg

tonna

t

1 t = 1 Mg = 103 kg

Nyomás, feszültség

bar

bar (3)

1 bar = 105 Pa

Megjegyzés:

Az 1.3. pontban felsorolt előtagok és jelek az 1.4. táblázatban megadott egységekkel és jelekkel együtt használhatók.

2.   SI-EGYSÉGEK ALAPJÁN MEGHATÁROZOTT EGYSÉGEK, AMELYEK AZONBAN NEM AZOK DECIMÁLIS TÖBBSZÖRÖSEI, ILLETVE OSZTÓI

| Mennyiség | Egység |
| --- | --- |
| neve | jele | értéke |
| Síkszög | Fordulat (*) (4)
   (5) | | 1 fordulat = 2π rad |
| újfok (*) | újfok (*) | 1 gon = π/200 rad |
| fok | ° | 1° = π/180 rad |
| szögperc | ′ | 1′ = π/10 800 rad |
| szögmásodperc | ′′ | 1′′ = π/648 000 rad |
| Idő | perc | min | 1 min = 60 s |
| óra | h | 1 h = 3 600 s |
| nap | d | 1 nap = 86 400 s |
| Megjegyzés: | Az 1.3. pontban felsorolt előtagok és jelek csak az „újfok” névvel és az „újfok” jellel együtt használhatók. |

Mennyiség

Egység

neve

jele

értéke

Síkszög

Fordulat (*) (4)
   (5)

1 fordulat = 2π rad

újfok (*)

újfok (*)

1 gon = π/200 rad

fok

°

1° = π/180 rad

szögperc

′

1′ = π/10 800 rad

szögmásodperc

′′

1′′ = π/648 000 rad

Idő

perc

min

1 min = 60 s

óra

h

1 h = 3 600 s

nap

d

1 nap = 86 400 s

Megjegyzés:

Az 1.3. pontban felsorolt előtagok és jelek csak az „újfok” névvel és az „újfok” jellel együtt használhatók.

3.   AZ SI-VEL EGYÜTT HASZNÁLT EGYSÉGEK, AMELYEK ÉRTÉKE KÍSÉRLETI ÚTON KERÜLT MEGÁLLAPÍTÁSRA

| Mennyiség | Az egység |
| --- | --- |
| neve | jele | meghatározása |
| Energia | elektronvolt | eV | Az elektronvolt az a mozgási energia, amelyre a vákuumban az 1 V elektromos potenciálkülönbségen áthaladó elektron tesz szert. |
| Tömeg | egységes atomi tömegegység | u | Az egységes atomi tömegegység a 12C izotóp egy atomja nyugalmi tömegének 12-ed része. |
| Megjegyzés: | Az 1.3. pontban felsorolt előtagok és jelek e két egységgel és jeleikkel együtt használhatók. |

Mennyiség

Az egység

neve

jele

meghatározása

Energia

elektronvolt

eV

Az elektronvolt az a mozgási energia, amelyre a vákuumban az 1 V elektromos potenciálkülönbségen áthaladó elektron tesz szert.

Tömeg

egységes atomi tömegegység

u

Az egységes atomi tömegegység a 12C izotóp egy atomja nyugalmi tömegének 12-ed része.

Megjegyzés:

Az 1.3. pontban felsorolt előtagok és jelek e két egységgel és jeleikkel együtt használhatók.

4.   CSAK SZAKTERÜLETEN ENGEDÉLYEZETT EGYSÉGEK ÉS EGYSÉGNEVEK

| Mennyiség | Az egység |
| --- | --- |
| neve | jele | értéke |
| Optikai rendszerek vergenciája | dioptria (*) | | 1 dioptria = 1 m-1 |
| Drágakövek tömege | metrikus karát | | 1 metrikus karát = 2 × 10-4 kg |
| Mezőgazdasági és építési telkek területe | ár | a | 1 a = 102 m2 |
| Egységnyi hosszúságú textil- fonalak és szálak tömege | tex (*) | tex (*) | 1 tex = 10-6 kg × m-1 |
| Vérnyomás és egyéb testnedvek nyomása | higanymilliméter | Hg mm (*) | 1 Hg mm = 133,322 Pa |
| Hatáskeresztmetszet | barn | b | 1 b = 10-28 m2 |
| Megjegyzés: | Az 1.3. pontban felsorolt előtagok és jelek a fenti egységekkel és jelekkel együtt használhatók, a higanymilliméter és annak jele kivételével. A 102a többszöröst azonban „hektár”-nak nevezzük. |

Mennyiség

Az egység

neve

jele

értéke

Optikai rendszerek vergenciája

dioptria (*)

1 dioptria = 1 m-1

Drágakövek tömege

metrikus karát

1 metrikus karát = 2 × 10-4 kg

Mezőgazdasági és építési telkek területe

ár

a

1 a = 102 m2

Egységnyi hosszúságú textil- fonalak és szálak tömege

tex (*)

tex (*)

1 tex = 10-6 kg × m-1

Vérnyomás és egyéb testnedvek nyomása

higanymilliméter

Hg mm (*)

1 Hg mm = 133,322 Pa

Hatáskeresztmetszet

barn

b

1 b = 10-28 m2

Megjegyzés:

Az 1.3. pontban felsorolt előtagok és jelek a fenti egységekkel és jelekkel együtt használhatók, a higanymilliméter és annak jele kivételével. A 102a többszöröst azonban „hektár”-nak nevezzük.

5.   ÖSSZETETT EGYSÉGEK

Az I. fejezetben felsorolt egységek kombinációi összetett egységeket alkotnak.

II.   FEJEZET

AZ 1. CIKK B) PONTJÁBAN EMLÍTETT, CSAK SPECIÁLIS CÉLRA ENGEDÉLYEZETT TÖRVÉNYES MÉRTÉKEGYSÉGEK

| Alkalmazási terület | Az egység |
| --- | --- |
| neve | közelítő értéke | jele |
| Közúti jelzőtáblák, távolság- és sebességmérés | mile | 1 mile = 1 609 m | mile |
| yard | 1 yd = 0,9144 m | yd |
| foot | 1 ft = 0,3048 m | ft |
| inch | 1 in = 2,54 × 10-2 m | in |
| Csapolt sör, almabor és csereüveges tej kimérése | pint | 1 pt = 0,5683 × 10-3 m3 | pt |
| Nemesfém-tranzakció | troy ounce | 1 oz tr = 31,10 × 10-3 kg | oz tr |

Alkalmazási terület

Az egység

neve

közelítő értéke

jele

Közúti jelzőtáblák, távolság- és sebességmérés

mile

1 mile = 1 609 m

mile

yard

1 yd = 0,9144 m

yd

foot

1 ft = 0,3048 m

ft

inch

1 in = 2,54 × 10-2 m

in

Csapolt sör, almabor és csereüveges tej kimérése

pint

1 pt = 0,5683 × 10-3 m3

pt

Nemesfém-tranzakció

troy ounce

1 oz tr = 31,10 × 10-3 kg

oz tr

Az e fejezetben felsorolt mértékegységek egymással, illetve az I. fejezetben szereplő mértékegységekkel összetett mértékegységek képzése céljából kombinálhatók.

---

(1)  A teljesítményegység speciális nevei: voltamper (jele „VA”) a váltóáram látszólagos teljesítményének kifejezésére, és var (jele „var”) a meddő teljesítmény kifejezésére. A CGPM határozataiban a „var” nem szerepel.

(2)  A liter egységnél az „l” és „L” jel is használható. (Tizenhatodik CGPM (1979), 5. határozat).

(3)  A Nemzetközi Súly- és Mértékügyi Hivatal (BIPM) ismertetőjében az ideiglenesen engedélyezett egységek között szereplő mértékegység.

| Megjegyzés: | Az 1.3. pontban felsorolt előtagok és jelek az 1.4. táblázatban megadott egységekkel és jelekkel együtt használhatók. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

Az 1.3. pontban felsorolt előtagok és jelek az 1.4. táblázatban megadott egységekkel és jelekkel együtt használhatók.

(4)  A (*) karakter valamely egység vagy jel után arra utal, hogy az adott egység/jel a CGPM, CIPM, illetve a BIPM által összeállított listákban nem szerepel. Ez az egész mellékletre vonatkozik.

(5)  Nemzetközi jel nem létezik.

| Megjegyzés: | Az 1.3. pontban felsorolt előtagok és jelek csak az „újfok” névvel és az „újfok” jellel együtt használhatók. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

Az 1.3. pontban felsorolt előtagok és jelek csak az „újfok” névvel és az „újfok” jellel együtt használhatók.

2011. május 11., szerdaII. MELLÉKLET

A.   rész

A hatályon kívül helyezett irányelv és egymást követő módosításainak jegyzéke

(lásd a 8. cikket)

| A Tanács 80/181/EGK irányelve
  (HL L 39., 1980.2.15., 40. o.) | |
| --- | --- |
| A Tanács 85/1/EGK irányelve
  (HL L 2., 1985.1.3., 11. o.) | |
| A Tanács 89/617/EGK irányelve
  (HL L 357., 1989.12.7., 28. o.) | |
| Az Európai Parlament és a Tanács 1999/103/EK irányelve
  (HL L 34., 2000.2.9., 17. o.) | |
| Az Európai Parlament és a Tanács 2009/3/EK irányelve
  (HL L 114., 2009.5.7., 10. o.) | |

A Tanács 80/181/EGK irányelve

(HL L 39., 1980.2.15., 40. o.)

A Tanács 85/1/EGK irányelve

(HL L 2., 1985.1.3., 11. o.)

A Tanács 89/617/EGK irányelve

(HL L 357., 1989.12.7., 28. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 1999/103/EK irányelve

(HL L 34., 2000.2.9., 17. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/3/EK irányelve

(HL L 114., 2009.5.7., 10. o.)

B.   rész

A nemzeti jogba való átültetésre és alkalmazásra előírt határidők

(lásd a 8. cikket)

| Irányelv | Az átültetés határideje | Az alkalmazás kezdőnapja |
| --- | --- | --- |
| 80/181/EGK | 1981. június 30. | 1981. október 1. |
| 85/1/EGK | 1985. július 1. | — |
| 89/617/EGK | 1991. november 30. | — |
| 1999/103/EK | 2001. február 8. | — |
| 2009/3/EK | 2009. december 31. | 2010. január 1. |

Irányelv

Az átültetés határideje

Az alkalmazás kezdőnapja

80/181/EGK

1981. június 30.

1981. október 1.

85/1/EGK

1985. július 1.

—

89/617/EGK

1991. november 30.

—

1999/103/EK

2001. február 8.

—

2009/3/EK

2009. december 31.

2010. január 1.

2011. május 11., szerdaIII. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 80/181/EGK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk, a) és b) pont | 1. cikk, a) és b) pont |
| 1. cikk c) és d) pontok | — |
| 2. cikk a) pont | 2. cikk (1) bekezdés |
| 2. cikk b) pont | 2. cikk (2) bekezdés |
| 3. cikk, (1) bekezdés | 3. cikk, (1) bekezdés |
| 3. cikk, (2) bekezdés | 3. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés |
| 3. cikk, (3) bekezdés | 3. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés |
| 3. cikk, (4) bekezdés | 3. cikk, (3) bekezdés |
| 4. cikk, első bekezdés, bevezető mondat | 4. cikk, első bekezdés, bevezető mondat |
| 4. cikk, első bekezdés, első francia bekezdés | 4. cikk, első bekezdés, a) pont |
| 4. cikk, első bekezdés, második francia bekezdés | 4. cikk, első bekezdés, b) pont |
| 4. cikk, második bekezdés | 4. cikk, második bekezdés |
| 5. cikk | — |
| 6. cikk | — |
| 6a. cikk | 5. cikk |
| 6b. cikk | 6. cikk |
| 7. cikk, a) pont | — |
| 7. cikk, b) pont | 7. cikk |
| — | 8. cikk |
| — | 9. cikk |
| 8. cikk | 10. cikk |
| Melléklet, I. fejezet, 1.–1.2. pont | I. melléklet, I. fejezet, 1.–1.2. pont |
| Melléklet, I. fejezet, 1.2.2. pont | I. melléklet, I. fejezet, 1.2.1. pont |
| Melléklet, I. fejezet, 1.2.3. pont | I. melléklet, I. fejezet, 1.2.2. pont |
| Melléklet, I. fejezet, 1.3.–5. pont | I. melléklet, I. fejezet, 1.3.–5. pont |
| Melléklet, II. fejezet | I. melléklet, II. fejezet |
| Melléklet, III. és IV fejezet | — |
| — | II. melléklet |
| — | III. melléklet |

80/181/EGK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk, a) és b) pont

1. cikk, a) és b) pont

1. cikk c) és d) pontok

—

2. cikk a) pont

2. cikk (1) bekezdés

2. cikk b) pont

2. cikk (2) bekezdés

3. cikk, (1) bekezdés

3. cikk, (1) bekezdés

3. cikk, (2) bekezdés

3. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

3. cikk, (3) bekezdés

3. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

3. cikk, (4) bekezdés

3. cikk, (3) bekezdés

4. cikk, első bekezdés, bevezető mondat

4. cikk, első bekezdés, bevezető mondat

4. cikk, első bekezdés, első francia bekezdés

4. cikk, első bekezdés, a) pont

4. cikk, első bekezdés, második francia bekezdés

4. cikk, első bekezdés, b) pont

4. cikk, második bekezdés

4. cikk, második bekezdés

5. cikk

—

6. cikk

—

6a. cikk

5. cikk

6b. cikk

6. cikk

7. cikk, a) pont

—

7. cikk, b) pont

7. cikk

—

8. cikk

—

9. cikk

8. cikk

10. cikk

Melléklet, I. fejezet, 1.–1.2. pont

I. melléklet, I. fejezet, 1.–1.2. pont

Melléklet, I. fejezet, 1.2.2. pont

I. melléklet, I. fejezet, 1.2.1. pont

Melléklet, I. fejezet, 1.2.3. pont

I. melléklet, I. fejezet, 1.2.2. pont

Melléklet, I. fejezet, 1.3.–5. pont

I. melléklet, I. fejezet, 1.3.–5. pont

Melléklet, II. fejezet

I. melléklet, II. fejezet

Melléklet, III. és IV fejezet

—

—

II. melléklet

—

III. melléklet

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/228 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/228

---

2011. május 11., szerdaGépjárművek megengedhető zajszintje és kipufogórendszere ***I

P7_TA(2011)0210

Az Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a gépjárművek megengedett zajszintjéről és kipufogórendszereiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0508 – C7-0288/2010 – 2010/0261(COD))

2012/C 377 E/37

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0508), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0508),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0288/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0288/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 8-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 8-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0093/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0093/2011),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 54., 2011.2.19., 32. o.

(2)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

2011. május 11., szerdaP7_TC1-COD(2010)0261

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a gépjárművek megengedett zajszintjéről és kipufogórendszereiről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/157/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell. |
| --- | --- |

(1)

A gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/157/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

| (2) | A 70/157/EGK irányelv egyike a a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) (keretirányelv) szerinti EK-típus-jóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, és műszaki előírásokat állapít meg a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozólag. E műszaki előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoznak annak érdekében, hogy a 2007/46/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden járműtípus esetében. Következésképpen a 2007/46/EK irányelv által meghatározott, a járművek rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések erre az irányelvre is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(2)

A 70/157/EGK irányelv egyike a a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) (keretirányelv) szerinti EK-típus-jóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, és műszaki előírásokat állapít meg a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozólag. E műszaki előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoznak annak érdekében, hogy a 2007/46/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden járműtípus esetében. Következésképpen a 2007/46/EK irányelv által meghatározott, a járművek rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések erre az irányelvre is alkalmazandók.

| (3) | Figyelembe kell venni az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ/EGB) által elfogadott műszaki követelményeket, az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodáshoz (1958. évi felülvizsgált megállapodás) (6) csatolt, megfelelő rendeleteiben. |
| --- | --- |

(3)

Figyelembe kell venni az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ/EGB) által elfogadott műszaki követelményeket, az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodáshoz (1958. évi felülvizsgált megállapodás) (6) csatolt, megfelelő rendeleteiben.

| (4) | Ez az irányelv nem érinti a IV. melléklet B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(4)

Ez az irányelv nem érinti a IV. melléklet B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában a „jármű” bármely olyan, karosszériával rendelkező vagy nem rendelkező jármű, amelyet közutakon való rendeltetésszerű használatra szántak, rendelkezik legalább négy kerékkel, és legnagyobb tervezett sebessége meghaladja a 25 km/órát, a sínen közlekedő járművek, mezőgazdasági és erdészeti traktorok, valamint minden mozgó munkagép kivételével.

2. cikk

(1)   Amennyiben a járművek vagy a kipufogórendszerek megfelelnek ezen irányelv követelményeinek, a tagállamok a megengedett zajszinttel vagy a kipufogórendszerrel kapcsolatos okokból:

| a) | nem tagadhatják meg egy járműtípusra vagy egy kipufogórendszer-típusra vonatkozóan az EK-típusjóváhagyás vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását; vagy |
| --- | --- |

a)

nem tagadhatják meg egy járműtípusra vagy egy kipufogórendszer-típusra vonatkozóan az EK-típusjóváhagyás vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását; vagy

| b) | nem tagadhatják meg a járművek nyilvántartásba vételét, vagy tilthatják meg azok értékesítését, forgalomba helyezését, vagy használatát, illetve kipufogórendszerek értékesítését vagy forgalomba helyezését. |
| --- | --- |

b)

nem tagadhatják meg a járművek nyilvántartásba vételét, vagy tilthatják meg azok értékesítését, forgalomba helyezését, vagy használatát, illetve kipufogórendszerek értékesítését vagy forgalomba helyezését.

(2)   Amennyiben ezen irányelv követelményei nem teljesülnek, a tagállamok egy járműtípusra és kipufugórendszer-típusra vonatkozóan:

| a) | nem adnak ki EK-típusjóváhagyást, és |
| --- | --- |

a)

nem adnak ki EK-típusjóváhagyást, és

| b) | megtagadják a nemzeti típusjóváhagyás megadását. |
| --- | --- |

b)

megtagadják a nemzeti típusjóváhagyás megadását.

(3)   A (2) bekezdéstől eltérve cserealkatrészek céljára a tagállamok továbbra is megadhatják az EK-típusjóváhagyást a 70/157/EGK irányelvnek a 70/157/EGK irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról szóló, 1999. december 15-i 1999/101/EK bizottsági irányelv (7) módosításaival létrejött változatát megelőző változatainak megfelelő kipufogórendszerekre, és engedélyezhetik ezek értékesítését vagy forgalomba helyezését, feltéve, hogy az ilyen kipufogórendszerek(et):

| a) | már üzemelő járművekre történő felszerelésre szánják; és |
| --- | --- |

a)

már üzemelő járművekre történő felszerelésre szánják; és

| b) | megfelelnek a járművek első nyilvántartásba vétele idején alkalmazandó irányelv követelményeinek. |
| --- | --- |

b)

megfelelnek a járművek első nyilvántartásba vétele idején alkalmazandó irányelv követelményeinek.

3. cikk

A tagállamok a megengedett zajszintre vagy a kipufogórendszerre vonatkozó indokok alapján nem tagadhatják meg az EK-vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását egy kipufogó rendszer alkatrészeinek mint önálló műszaki egységnek a vonatkozásában:

| a) | ha a jármű a zajszint vagy a kipufogórendszer tekintetében megfelel az I. melléklet követelményeinek; |
| --- | --- |

a)

ha a jármű a zajszint vagy a kipufogórendszer tekintetében megfelel az I. melléklet követelményeinek;

| b) | ha a 2007/46/EK irányelv 3. cikkének 25. pontja értelmében önálló műszaki egységnek tekintett kipufogórendszer alkatrésze megfelel a jelen irányelv II. melléklete előírásainak. |
| --- | --- |

b)

ha a 2007/46/EK irányelv 3. cikkének 25. pontja értelmében önálló műszaki egységnek tekintett kipufogórendszer alkatrésze megfelel a jelen irányelv II. melléklete előírásainak.

4. cikk

(1)   A tagállamok a megengedett zajszintre vagy a kipufogórendszerre vonatkozó indokok alapján nem tilthatják meg a 2007/46/EK irányelv 3. cikkének 25. pontja értelmében önálló műszaki egységnek tekintett kipufogórendszer alkatrészeinek forgalomba hozatalát, ha az a jelen irányelv 3. cikke értelmében megfelel egy olyan típusnak, amelyre a típusjóváhagyást megadták.

(2)   A tagállamok megtiltják olyan gépjárművek első forgalomba helyezését, amelyek zajszintje vagy kipufogórendszerei nem felelnek meg az ezen irányelvben megállapított követelményeknek.

5. cikk

Az I., II. és III. melléklet rendelkezéseinek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása érdekében szükséges módosításokat, az I. melléklet 2.1. és 2.2. pontjában előírt követelmények kivételével, a 2007/46/EK irányelv 40. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

6. cikk

A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a legfontosabb előírásait, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

7. cikk

A IV. melléklet A. részében említett jogszabályokkal módosított 70/157/EGK irányelv hatályát veszti, a IV. melléklet B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba való átültetésére és alkalmazására előírt határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat ezen irányelvre való hivatkozásnak kell tekinteni, és az V. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

8. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

9. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 54., 2011.2.19., 32. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. május 11-i álláspontja.

2

(3)  HL L 42., 1970.2.23., 16. o.

3

(4)  Lásd a IV. melléklet A. részét.

4

(5)  HL L 263., 2007.10.9., 1. o.

5

(6)  A 97/836/EK tanácsi határozat (HL L 346., 1997.12.17., 78. o.) I. mellékleteként tették közzé.

6

(7)  HL L 334., 1999.12.28., 41. o.

7

2011. május 11., szerdaA mellékletek jegyzéke

| I. MELLÉKLET: | Egy gépjárműtípus zajszintjére vonatkozó EK-típusjóváhagyást illető rendelkezések






  1. függelék: | Adatközlő lap |
| --- | --- | --- |

I. MELLÉKLET:

Egy gépjárműtípus zajszintjére vonatkozó EK-típusjóváhagyást illető rendelkezések

1. függelék:

Adatközlő lap

| 2. függelék: | EK-típusbizonyítvány minta |
| --- | --- |

2. függelék:

EK-típusbizonyítvány minta

Kiegészítés az EK-típusbizonyítványhoz

II. MELLÉKLET:

A kipufogórendszerek önálló műszaki egységként töténő EK-típusjóváhagyására (csere-kipufogórendszerek) vonatkozó igazgatási rendelkezések

| 1. függelék: | Adatközlő lap |
| --- | --- |

1. függelék:

Adatközlő lap

| 2. függelék: | EK-típusbizonyítvány minta |
| --- | --- |

2. függelék:

EK-típusbizonyítvány minta

Kiegészítés az EK-típusbizonyítványhoz

| 3. függelék: | EK-típus-jóváhagyási jel (minta) |
| --- | --- |

3. függelék:

EK-típus-jóváhagyási jel (minta)

III. MELLÉKLET:

Műszaki követelmények

IV. MELLÉKLET:

| A. rész: | A hatályon kívül helyezett irányelv és egymást követő módosításainak jegyzéke |
| --- | --- |

A. rész:

A hatályon kívül helyezett irányelv és egymást követő módosításainak jegyzéke

| B. rész: | A nemzeti jogba való átültetésre és alkalmazásra előírt határidők |
| --- | --- |

B. rész:

A nemzeti jogba való átültetésre és alkalmazásra előírt határidők

V. MELLÉKLET:

Megfelelési táblázat

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/232 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/232

---

2011. május 11., szerdaA keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok ***I

P7_TA(2011)0211

Az Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok vezetőülés elé szerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0610 – C7-0340/2010 – 2010/0302(COD))

2012/C 377 E/38

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0610), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0610),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0340/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0340/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. január 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. január 19-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0098/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0098/2011),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 84., 2011.3.17., 54. o.

(2)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

2011. május 11., szerdaP7_TC1-COD(2010)0302

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok vezetőülés elé szerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok vezetőülés elé szerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló, 1987. június 25-i 87/402/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell. |
| --- | --- |

(1)

A keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok vezetőülés elé szerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló, 1987. június 25-i 87/402/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

| (2) | A 87/402/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról, valamint a 74/150/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott 74/150/EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek és technikai előírásokat állapított meg a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kiképzését és felépítését illetően a vezetőülés elé szerelt, borulás hatása elleni védőszerkezettel kapcsolatban. Ezek a technikai előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoztak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(2)

A 87/402/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról, valamint a 74/150/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott 74/150/EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek és technikai előírásokat állapított meg a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kiképzését és felépítését illetően a vezetőülés elé szerelt, borulás hatása elleni védőszerkezettel kapcsolatban. Ezek a technikai előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoztak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók.

| (3) | Ez az irányelv nem érinti a VIII. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba való átültetésére és alkalmazására előírt határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(3)

Ez az irányelv nem érinti a VIII. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba való átültetésére és alkalmazására előírt határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Ezt az irányelvet a 2003/37/EK irányelv 2. cikk j) pontjában meghatározott, az alábbi jellemzőkkel rendelkező traktorokra kell alkalmazni:

| a) | a szabad magasság legfeljebb 600 mm az első és hátsó tengely legalacsonyabb pontja alatt, a differenciálművet is beleértve; |
| --- | --- |

a)

a szabad magasság legfeljebb 600 mm az első és hátsó tengely legalacsonyabb pontja alatt, a differenciálművet is beleértve;

| b) | a szélesebb gumiabroncsokkal felszerelt tengely rögzített, vagy állítható legkisebb nyomtávja legfeljebb 1 150 mm; azzal a feltétellel, hogy a szélesebb gumiabroncsokkal felszerelt tengelyt legfeljebb 1 150 mm nyomtávra állítják be. A másik tengely nyomtávjának oly módon kell beállítani, hogy a keskenyebb gumiabroncsok külső széle ne nyúljon túl a másik tengely gumiabroncsainak külső szélén; amennyiben mindkét tengelyen azonos méretű keréktárcsák és gumiabroncsok vannak, akkor mindkét tengely állandó, vagy állítható nyomtávjának 1 150 mm-nél kisebbnek kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a szélesebb gumiabroncsokkal felszerelt tengely rögzített, vagy állítható legkisebb nyomtávja legfeljebb 1 150 mm; azzal a feltétellel, hogy a szélesebb gumiabroncsokkal felszerelt tengelyt legfeljebb 1 150 mm nyomtávra állítják be. A másik tengely nyomtávjának oly módon kell beállítani, hogy a keskenyebb gumiabroncsok külső széle ne nyúljon túl a másik tengely gumiabroncsainak külső szélén; amennyiben mindkét tengelyen azonos méretű keréktárcsák és gumiabroncsok vannak, akkor mindkét tengely állandó, vagy állítható nyomtávjának 1 150 mm-nél kisebbnek kell lennie;

| c) | 600 és 3 000 kg közötti tömeg, a traktor a 2003/37/EK irányelv I. melléklet, A. minta 2.1. pontjában meghatározott terheletlen tömegének felel meg, beleértve ezen irányelv szerint felszerelt, a borulás hatása elleni védőszerkezetet és a gyártó által ajánlott legnagyobb méretű gumiabroncsokat. |
| --- | --- |

c)

600 és 3 000 kg közötti tömeg, a traktor a 2003/37/EK irányelv I. melléklet, A. minta 2.1. pontjában meghatározott terheletlen tömegének felel meg, beleértve ezen irányelv szerint felszerelt, a borulás hatása elleni védőszerkezetet és a gyártó által ajánlott legnagyobb méretű gumiabroncsokat.

2. cikk

(1)   Minden tagállam biztosítja a borulás hatása elleni védőszerkezetek és ezek traktorhoz erősítésének az EK-alkatrész-típusjóváhagyását, amennyiben az megfelel az I. és II. mellékletben előírt szerkezeti és vizsgálati követelményeknek.

(2)   Az EK-alkatrész-típusjóváhagyást biztosító valamennyi tagállam megteszi az igazoláshoz szükséges intézkedéseket és amennyiben szükséges, együttműködik a többi tagállam illetékes hatóságaival annak érdekében, hogy a gyártott modellek megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. A vizsgálatok helyszíni ellenőrzéssel történnek.

3. cikk

A tagállamok a IV. melléklet szerinti EK- alkatrész-típusjóváhagyási jelet adnak a traktor, vagy a védőszerkezet gyártójának, illetve meghatalmazott képviselőjének, az olyan borulás hatása elleni védőszerkezet-típusokra és a traktorra erősítésükre vonatkozóan, amelyre a 2. cikknek megfelelően a típusjóváhagyást megadták.

A tagállamok megtesznek minden megfelelő intézkedés annak érdekében, hogy megelőzzék a zavart okozó jelek használatát, amelyek alapján a 2. cikk szerinti borulás hatása elleni védőszerkezetek összetéveszthetők más berendezésekkel.

4. cikk

A tagállamok nem tilthatják meg a borulás hatása elleni védőszerkezetek és ezek traktorra erősítő szerkezetének forgalomba hozatalát a szerkezetükre való hivatkozással, amennyiben azok EK-alkatrész-típusjóváhagyási jellel rendelkeznek.

Azonban a tagállam megtilthatja az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jellel ellátott borulás hatása elleni védőszerkezet forgalomba hozatalát, ha az lényegesen eltér a jóváhagyott típustól.

E tagállam haladéktalanul értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot a megtett intézkedésekről, részletesen indokolva a döntéseit.

5. cikk

Minden tagállam illetékes hatósága egy hónapon belül elküldi a V. melléklet szerinti EK-alkatrész-típusbizonyítvány másolatát a többi tagállam illetékes hatóságának, és amelyet minden elfogadott, vagy elutasított védőszerkezet típusra ki kell tölteni.

6. cikk

(1)   Amennyiben az a tagállam, amelyik az EK-alkatrész-típusjóváhagyást megadta, megállapítja, hogy több, a jóváhagyási jellel ellátott borulás hatása elleni védőszerkezet és ezek traktorra erősítése nem felel meg a jóváhagyott típusnak, megteszi a szükséges lépést annak biztosítására, hogy a gyártott darabok a jóváhagyottal megegyezzenek.

Ezen tagállam illetékes hatóságai tájékoztatják a többi tagállam illetékes hatóságait a megtett intézkedésekről, amelyek jelentős és ismételt hiányosság esetén egészen az EK-alkatrész-típusjóváhagyás visszavonásáig terjedhetnek.

Ezek a hatóságok ugyanilyen intézkedéseket tesznek, ha egy másik tagállam illetékes hatóságai értesítik őket ilyen meg nem egyezésről.

(2)   A tagállamok illetékes hatóságai egy hónapon belül értesítik egymást bármely EK-alkatrész-típusjóváhagyás visszavonásáról és ennek okairól.

7. cikk

Ezen irányelv végrehajtása során elfogadott rendelkezés alapján hozott döntés a borulás hatása elleni védőszerkezetek EK-alkatrész-típusjóváhagyásának megtagadásáról vagy visszavonásáról, illetve azok forgalomba hozatalának vagy használatának tiltásáról, részletesen indokolja azt.

Az érintett felet a döntésről értesíteni kell és ugyanakkor tájékoztatni kell a tagállamokban hatályban lévő jogszabályok szerinti jogorvoslatról és a határidőkről, amelyeken belül a jogorvoslattal élhet.

8. cikk

(1)   Azoknak a traktoroknak a tekintetében, amelyek eleget tesznek az ebben az irányelvben foglalt követelményeknek, a tagállamok:

| a) | nem utasíthatják el egy traktortípusra az EK-típusjóváhagyás megadását vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását; |
| --- | --- |

a)

nem utasíthatják el egy traktortípusra az EK-típusjóváhagyás megadását vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását;

| b) | nem tilthatják meg a traktorok első üzembe helyezését. |
| --- | --- |

b)

nem tilthatják meg a traktorok első üzembe helyezését.

(2)   A tagállamok elutasíthatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását olyan traktortípus vonatkozásában, amely nem tesz eleget az ebben az irányelvben foglalt követelményeknek.

9. cikk

(1)   A tagállamok nem tagadhatják meg a traktorok forgalomba helyezését, illetőleg nem tilthatják meg azok értékesítését vagy használatát a borulás hatása elleni védőszerkezetre vagy ennek traktorra erősítésére hivatkozva, amennyiben azokat ellátták EK-alkatrész-típusjóváhagyási jellel, és megfelelnek a VI. melléklet követelményeinek.

A tagállamok azonban – a Szerződésnek megfelelően – az 1. cikkben említett traktorok meghatározott alkalmazására bevezethetnek bizonyos korlátozásokat, ha ezt a biztonság megköveteli meghatározott talaj-, vagy növényi termékek sajátosságai miatt. A tagállamok értesítik a Bizottságot az ilyen korlátozásokról, azok végrehajtása előtt, és elfogadásuk okairól.

(2)   Ezen irányelv nem befolyásolja a tagállamoknak azt a jogát, hogy – a Szerződésnek megfelelően – követelményeket írjanak elő, amelyeket a munkavállalók biztonságának megőrzése érdekében a kérdéses traktorok használatakor szükségesnek tartanak, feltéve hogy ez nem jelenti a védőszerkezet megváltoztatását az irányelvben nem részletezett módon.

10. cikk

(1)   Az EK-típusjóváhagyással kapcsolatban az 1. cikkben említett valamennyi traktort fel kell szerelni borulás hatása elleni védőszerkezettel.

(2)   Az (1) bekezdésben említett védőszerkezetnek a hátul felszerelt védőszerkezet kivételével meg kell felelnie az ezen irányelv I. és II. mellékletében vagy a 2009/57/EK (6) vagy a 2009/75/EK (7) európai parlamenti és tanácsi irányelvek I–IV. mellékletében megállapított követelményeknek.

11. cikk

Az I-VII. mellékletben leírt követelményeknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításához szükséges módosításait a 2003/37/EK irányelv 20. cikke (3) bekezdésében hivatkozott eljárásnak megfelelően fogadják el.

12. cikk

A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

13. cikk

A VIII. melléklet A. részében meghatározott jogi aktusok által módosított 87/402/EGK irányelv hatályát veszti, a VIII. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba való átültetésére és alkalmazására előírt határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat ezen irányelvre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a IX. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

14. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

15. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt [...]

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 84., 2011.3.17., 54. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. május 11-i álláspontja.

2

(3)  HL L 220., 1987.8.8., 1. o.

3

(4)  Lásd a VIII. melléklet A. részét.

4

(5)  HL L 171., 2003.7.9., 1. o.

5

(6)  HL L 261., 2009.10.3., 1. o.

6

(7)  HL L 261., 2009.10.3., 40. o.

7

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/237 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/237

---

2011. május 11., szerdaA kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőszervei ***I

P7_TA(2011)0212

Az Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőszerveinek beépítéséről, elhelyezéséről, működéséről és jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg (COM(2010)0717 – C7-0404/2010 – 2010/0348(COD))

2012/C 377 E/39

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0717), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0717),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0404/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0404/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. január 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. január 17-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0090/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0090/2011),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 74. o.

(2)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

2011. május 11., szerdaP7_TC1-COD(2010)0348

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőszerveinek beépítéséről, elhelyezéséről, működéséről és jelöléséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőszerveinek beépítéséről, elhelyezéséről, működéséről és jelöléséről szóló, 1986. július 24-i 86/415/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell. |
| --- | --- |

(1)

A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőszerveinek beépítéséről, elhelyezéséről, működéséről és jelöléséről szóló, 1986. július 24-i 86/415/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

| (2) | A 86/415/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott 74/150/EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, és műszaki előírásokat állapít meg a kezelőszervek beépítésével, elhelyezésével, működésével és jelölésével kapcsolatban. Ezek a műszaki előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoznak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokra, azok pótkocsijaira és cserélhető vontatott munkagépeire, beleértve ezek járműrendszereit is, továbbá alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(2)

A 86/415/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott 74/150/EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, és műszaki előírásokat állapít meg a kezelőszervek beépítésével, elhelyezésével, működésével és jelölésével kapcsolatban. Ezek a műszaki előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoznak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokra, azok pótkocsijaira és cserélhető vontatott munkagépeire, beleértve ezek járműrendszereit is, továbbá alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók.

| (3) | Ez az irányelv nem érinti a VI. melléklet B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(3)

Ez az irányelv nem érinti a VI. melléklet B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

(1)   Mezőgazdasági vagy erdészeti traktor az összes kerekes vagy lánctalpas és legalább kéttengelyű gépjármű, amely funkciója lényegében a vonóteljesítmény kifejtéséből áll, és amely különösen meghatározott eszközök, gépek vagy pótkocsik vontatására, tolására, hordozására vagy működtetésére van berendezve, és amelyeket mezőgazdasági vagy erdészeti alkalmazásra szántak. Teher vagy utasok szállítására is fel lehet szerelni e járműveket.

(2)   Ezen irányelv csak az (1) bekezdésben meghatározott, fúvott gumiabronccsal felszerelt traktorokra vonatkozik, amelyek legnagyobb tervezési sebessége 6 és 40 km/h között van.

2. cikk

A tagállamok nem tagadhatják meg az EK-típusjóváhagyást, sem a nemzeti típusjóváhagyást, nem tagadhatják meg a traktorok nyilvántartásba vételét vagy tilthatják meg a traktorok értékesítését, forgalomba helyezését vagy használatát a kezelőszervek beépítésére, elhelyezésére, működésére és jelölésére hivatkozva, ha azok megfelelnek az I.-IV. mellékletben foglalt előírásoknak.

3. cikk

Ezen irányelv nem érinti a tagállamoknak azt a jogát, hogy a Szerződés szem előtt tartásával előírják azon követelményeket, amelyeket szükségesnek tartanak a traktorral munkát végzők védelmének biztosítása érdekében, feltéve hogy ez nem teszi szükségessé a traktoroknak az ezen irányelvvel megállapított jellemzőinek módosítását.

4. cikk

Azon változtatásokat, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az I.-V. mellékletet a műszaki fejlődéshez hozzáigazítsák, a 2003/37/EK irányelv 20. cikke (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően fogadják el.

5. cikk

A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

6. cikk

A VI. melléklet A. részében említett irányelvekkel módosított 86/415/EGK irányelv hatályát veszti, a VI. melléklet B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat ezen irányelvre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a VII. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni

7. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

8. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt [...]

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 74. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. május 11-i álláspontja.

2

(3)  HL L 240., 1986.8.26., 1. o.

3

(4)  Lásd a VI. melléklet A. részét.

4

(5)  HL L 171., 2003.7.9., 1. o.

5

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/239 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/239

---

2011. május 11., szerdaA kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok fékberendezései ***I

P7_TA(2011)0213

Az Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok fékberendezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0729 – C7-0421/2010 – 2010/0349(COD))

2012/C 377 E/40

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0729), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0729),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0421/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0421/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0092/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0092/2011),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 75. o.

(2)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

2011. május 11., szerdaP7_TC1-COD(2010)0349

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok fékberendezéseiről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok fékberendezéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló,1976. április 6-i 76/432/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell. |
| --- | --- |

(1)

A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok fékberendezéseire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló,1976. április 6-i 76/432/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

| (2) | A 76/432/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott 74/150/EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, és műszaki előírásokat állapít meg fékberendezésekkel kapcsolatban. Ezek a műszaki előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoznak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokra, azok pótkocsijaira és cserélhető vontatott munkagépeire, beleértve ezek járműrendszereit is, továbbá alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(2)

A 76/432/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott 74/150/EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, és műszaki előírásokat állapít meg fékberendezésekkel kapcsolatban. Ezek a műszaki előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoznak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokra, azok pótkocsijaira és cserélhető vontatott munkagépeire, beleértve ezek járműrendszereit is, továbbá alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók.

| (3) | Ez az irányelv nem érinti a VI. melléklet B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(3)

Ez az irányelv nem érinti a VI. melléklet B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

(1)   Mezőgazdasági vagy erdészeti traktor az összes kerekes vagy lánctalpas, legalább kéttengelyű gépjármű, amely funkciója lényegében a vonóteljesítmény kifejtéséből áll, és amely különösen meghatározott eszközök, gépek vagy pótkocsik vontatására, tolására, hordozására vagy működtetésére van berendezve, és amelyeket mezőgazdasági vagy erdészeti alkalmazásra szántak. Teher vagy utasok szállítására is fel lehet szerelni e járműveket.

(2)   Ezen irányelv csak az (1) bekezdésben meghatározott, fúvott gumiabronccsal felszerelt traktorokra vonatkozik, amelyek legnagyobb tervezési sebessége 6 és 40 km/h között van.

2. cikk

(1)   Azoknak a traktoroknak a tekintetében, amelyek megfelelnek az ezen irányelvben lefektetett követelményeknek, a tagállamok a fékberendezésekre hivatkozva:

| a) | nem tagadhatják meg egyetlen traktortípus tekintetében sem az EK-típusbizonyítvány megadását, vagy a nemzeti típusbizonyítvány megadását; vagy |
| --- | --- |

a)

nem tagadhatják meg egyetlen traktortípus tekintetében sem az EK-típusbizonyítvány megadását, vagy a nemzeti típusbizonyítvány megadását; vagy

| b) | nem tagadhatják meg traktorok nyilvántartásba vételét, és nem tilthatják meg a traktorok értékesítését, vagy forgalomba helyezését. |
| --- | --- |

b)

nem tagadhatják meg traktorok nyilvántartásba vételét, és nem tilthatják meg a traktorok értékesítését, vagy forgalomba helyezését.

(2)   A tagállamok megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását adott traktortípus esetében a fékberendezésre hivatkozva, amennyiben ezen irányelv követelményei nem teljesülnek.

3. cikk

A tagállamok nem tilthatják meg a traktorok használatát, azok fékberendezéseire hivatkozva, amennyiben az adott traktorokat ellátták az I–IV. mellékletekben előírt berendezésekkel, és ha ezek a berendezések az ott meghatározott követelményeknek megfelelnek.

4. cikk

Az EK-típusjóváhagyást megadó tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy tájékozódjék az I. melléklet 1.1. pontjában említett alkatrész vagy jellemzője bármilyen módosításáról. Az adott tagállam illetékes hatóságai állapítják meg, hogy a traktor módosított típusával kapcsolatban szükség van-e új vizsgálatok elvégzésére és új jelentés készítésére. Amennyiben a vizsgálatok azt mutatják, hogy nem teljesülnek ezen irányelv követelményei, akkor a módosítást nem hagyják jóvá.

5. cikk

Az I–V. mellékletekben leírt követelményeknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításához szükséges módosításait a 2003/37/EK irányelv 20. cikke 3. bekezdésében említett eljárásnak megfelelően fogadják el.

6. cikk

A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti jogszabályaik azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

7. cikk

A VI. melléklet A. részében említett irányelvekkel módosított 76/432/EGK irányelv hatályát veszti, a VI. melléklet B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat ezen irányelvre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a VII. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni

8. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt az irányelvet [...]-tól/-től kell alkalmazni.

9. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 75. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. május 11-i álláspontja.

2

(3)  HL L 122., 1976.5.8., 1. o.

3

(4)  Lásd a VI. melléklet A. részét.

4

(5)  HL L 171., 2003.7.9., 1. o.

5

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/242 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/242

---

2011. május 11., szerdaA kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok ajtajai és ablakai, valamint vezetőhelye ***I

P7_TA(2011)0214

Az Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőterére, vezetőhelyéhez történő hozzáférésre, ajtajaira és ablakaira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0746 – C7-0428/2010 – 2010/0358(COD))

2012/C 377 E/41

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0746), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0746),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0428/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0428/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0096/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0096/2011),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 76. o.

(2)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

2011. május 11., szerdaP7_TC1-COD(2010)0358

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőteréről, vezetőhelyéhez történő hozzáférésről, ajtajairól és ablakairól szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőterére, vezetőhelyéhez történő hozzáférésre, ajtajaira és ablakaira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1980. június 24-i 80/720/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell. |
| --- | --- |

(1)

A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kezelőterére, vezetőhelyéhez történő hozzáférésre, ajtajaira és ablakaira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1980. június 24-i 80/720/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

| (2) | A 80/720/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról, valamint a 74/150/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott 74/150/EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, és technikai előírásokat állapított meg a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kiképzését és felépítését illetően a kezelőtérrel, a vezetőhelyéhez történő hozzáféréssel, ajtajaival és ablakaival kapcsolatban. Ezek a technikai előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoztak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyására vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(2)

A 80/720/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról, valamint a 74/150/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott 74/150/EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, és technikai előírásokat állapított meg a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kiképzését és felépítését illetően a kezelőtérrel, a vezetőhelyéhez történő hozzáféréssel, ajtajaival és ablakaival kapcsolatban. Ezek a technikai előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoztak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyására vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók.

| (3) | Ez az irányelv nem érinti a III. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba való átültetésére és alkalmazására előírt határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(3)

Ez az irányelv nem érinti a III. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba való átültetésére és alkalmazására előírt határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában a „traktor” a 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének j) pontjában meghatározott traktort jelenti.

Ezen irányelv alkalmazásában a traktorkategóriák a 2003/37/EK irányelv II. mellékletében meghatározott kategóriák.

(2)   Ezt az irányelvet a 2003/37/EK irányelv II. mellékletében meghatározott T1, T3 és T4 kategóriájú traktorokra kell alkalmazni.

Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni a T4.3 kategóriájú traktorokra, ahol a vezetőülésnek a 2009/144/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletében (6) meghatározott ellenőrzési pontja (seat index point) a traktor hosszanti középsíkjától több mint 100 mm-re helyezkedik el.

2. cikk

(1)   Azoknak a traktoroknak a tekintetében, amelyek megfelelnek az az I. mellékletben szereplő előírásoknak, a tagállamok nem tagadhatják meg az EK-típusjóváhagyás megadását vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását, illetve nem tagadhatják meg a nyilvántartásba vételt vagy nem tilthatják meg az eladást, forgalomba helyezést vagy használatot:

| a) | a kezelőtérre; |
| --- | --- |

a)

a kezelőtérre;

| b) | a vezetőülés megközelíthetőségére (be- és kiszálláskor); |
| --- | --- |

b)

a vezetőülés megközelíthetőségére (be- és kiszálláskor);

| c) | az ajtókra és ablakokra hivatkozva. |
| --- | --- |

c)

az ajtókra és ablakokra hivatkozva.

(2)   A tagállamok megtagadhatják olyan traktortípus nemzeti típusjóváhagyásának megadását, amely kezelőtere, a vezetőhelyhez történő hozzáférése, ajtajai és ablakai nem felelnek meg ezen irányelv rendelkezéseinek.

3. cikk

Az I. mellékletben előírt követelményeknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításához szükséges módosításait a 2003/37/EK irányelv 20. cikkének (3) bekezdésében említett szabályozott eljárásnak megfelelően fogadják el.

4. cikk

A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

5. cikk

A III. melléklet A. részében említett irányelvekkel módosított 80/720/EGK irányelv hatályát veszti, a III. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba való átültetésére és alkalmazására előírt határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat ezen irányelvre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a IV. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

6. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

7. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 76. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. május 11-i álláspontja.

2

(3)  HL L 194., 1980.7.28., 1. o.

3

(4)  Lásd a III. melléklet A. részét.

4

(5)  HL L 171., 2003.7.9., 1. o.

5

(6)  HL L 27., 2010.1.30., 33. o.

6

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/245 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/245

---

2011. május 11., szerdaA keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezetei ***I

P7_TA(2011)0215

Az Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2010)0510 – C7-0290/2010 – 2010/0264(COD))

2012/C 377 E/42

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0510), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0510),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0290/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0290/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 8-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 8-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0101/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0101/2011),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 54., 2011.2.19., 33. o.

(2)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

2011. május 11., szerdaP7_TC1-COD(2010)0264

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló, 1986. május 26-i 86/298/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell. |
| --- | --- |

(1)

A keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteiről szóló, 1986. május 26-i 86/298/EGK tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

| (2) | A 86/298/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról, valamint a 74/150/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott 74/150/EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, és technikai előírásokat állapított meg a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kiképzését és felépítését illetően a hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezetekkel kapcsolatban. Ezek a technikai előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoztak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(2)

A 86/298/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról, valamint a 74/150/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott 74/150/EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, és technikai előírásokat állapított meg a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kiképzését és felépítését illetően a hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezetekkel kapcsolatban. Ezek a technikai előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoztak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók.

| (3) | Ez az irányelv nem érinti a VII. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(3)

Ez az irányelv nem érinti a VII. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Ezt az irányelvet a 2003/37/EK irányelv 2. cikk j) pontjában meghatározott, az alábbi jellemzőkkel rendelkező traktorokra kell alkalmazni:

| a) | legfeljebb 600 mm szabad magasság az első-, illetve a hátsó tengely legalacsonyabb pontja alatt, a differenciálművet is beleértve; |
| --- | --- |

a)

legfeljebb 600 mm szabad magasság az első-, illetve a hátsó tengely legalacsonyabb pontja alatt, a differenciálművet is beleértve;

| b) | a szélesebb gumiabronccsal felszerelt tengely rögzített, vagy állítható legkisebb nyomtávja legfeljebb 1 150 mm lehet; elfogadva, hogy a szélesebb abroncsokkal felszerelt tengely 1 150 mm-es legnagyobb nyomtávra állítható be, a másik tengelynek alkalmasnak kell lennie olyan beállításra, amely biztosítja, hogy a keskenyebb gumiabroncsok külső pereme ne érjen túl a szélesebb gumiabroncsokkal felszerelt tengely abroncsainak külső peremén; ahol a két tengely azonos méretű kerekekkel és gumiabroncsokkal van felszerelve, ott mindkét tengely rögzített, vagy állítható nyomtávja legfeljebb 1 150 mm; |
| --- | --- |

b)

a szélesebb gumiabronccsal felszerelt tengely rögzített, vagy állítható legkisebb nyomtávja legfeljebb 1 150 mm lehet; elfogadva, hogy a szélesebb abroncsokkal felszerelt tengely 1 150 mm-es legnagyobb nyomtávra állítható be, a másik tengelynek alkalmasnak kell lennie olyan beállításra, amely biztosítja, hogy a keskenyebb gumiabroncsok külső pereme ne érjen túl a szélesebb gumiabroncsokkal felszerelt tengely abroncsainak külső peremén; ahol a két tengely azonos méretű kerekekkel és gumiabroncsokkal van felszerelve, ott mindkét tengely rögzített, vagy állítható nyomtávja legfeljebb 1 150 mm;

| c) | 600 kg-nál nagyobb tömeg, és a 2003/37/EK irányelv I. mellékletének A. minta 2.1. pontjában meghatározott terheletlen tömegnek megfelelően, az ezen irányelvvel összhangban felszerelt borulás hatása elleni védőszerkezettel és a gyártó által ajánlott legnagyobb kerékabroncsokkal együtt. |
| --- | --- |

c)

600 kg-nál nagyobb tömeg, és a 2003/37/EK irányelv I. mellékletének A. minta 2.1. pontjában meghatározott terheletlen tömegnek megfelelően, az ezen irányelvvel összhangban felszerelt borulás hatása elleni védőszerkezettel és a gyártó által ajánlott legnagyobb kerékabroncsokkal együtt.

2. cikk

(1)   Minden tagállam biztosítja a borulás hatása elleni védőszerkezetek és ezek traktorhoz erősítésének az EK-alkaltrész-típusjóváhagyását, amennyiben az megfelel az I. és II. mellékletben előírt szerkezeti és vizsgálati követelményeknek.

(2)   Az EK-alkaltrész-típusjóváhagyást biztosító tagállam megteszi az igazoláshoz szükséges intézkedéseket és amennyiben szükséges, együttműködik a többi tagállam illetékes hatóságaival annak érdekében, hogy a gyártott modellek megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. A vizsgálatok szúrópróbaszerű ellenőrzéssel történnek.

3. cikk

A tagállamok a III. melléklet példája szerinti EK-alkaltrész-típusjóváhagyási jelet adnak a traktor vagy a borulás hatása elleni védőszerkezet gyártójának, vagy meghatalmazott képviselőjének, az olyan borulás hatása elleni védőszerkezet-típusokra és a traktorra erősítésükre vonatkozóan, amelyre a 2. cikknek megfelelően a típusjóváhagyást megadták.

A tagállamok megtesznek minden megfelelő intézkedést annak érdekében, hogy megelőzzék olyan zavart okozó jelek használatát, amelyek alapján a 2. cikk szerinti borulás hatása elleni védőszerkezetek összetéveszthetők más berendezésekkel.

4. cikk

A tagállamok nem tilthatják meg a borulás hatása elleni védőszerkezetek és ezeknek a traktorra erősítő szerkezetének forgalomba hozatalát a szerkezetükre való hivatkozással, amennyiben azok EK-alkaltrész-típusjóváhagyási jellel rendelkeznek.

Azonban a tagállam megtilthatja az EK-alkaltrész-típusjóváhagyási jellel ellátott borulás hatása elleni védőszerkezet forgalomba hozatalát, ha az lényegesen eltér a jóváhagyott típustól.

E tagállam haladéktalanul értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot a megtett intézkedésekről, részletesen megindokolva a döntését.

5. cikk

Minden tagállam illetékes hatósága egy hónapon belül elküldi a IV. mellékletben szereplő minta szerinti EK-alkatrésztípusbizonyítvány másolatát a többi tagállam illetékes hatóságának a borulás hatása elleni védőszerkezet minden olyan típusára vonatkozóan, amelyre a jóváhagyást megadták vagy megtagadták.

6. cikk

(1)   Amennyiben az a tagállam, amelyik az EK-alkaltrész-típusjóváhagyást megadta, megállapítja, hogy több, ugyanazzal az EK-alkaltrész-típusjóváhagyási jellel ellátott borulás hatása elleni védőszerkezet és ezek traktorhoz erősítése nem felel meg a jóváhagyott típusnak, megteszi a szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a gyártott darabok a jóváhagyottal megegyezzenek.

E tagállam illetékes hatóságai tájékoztatják a többi tagállam illetékes hatóságait a megtett intézkedésekről, amelyek jelentős és ismételt hiányosság esetén egészen az EK-alkaltrész-típusjóváhagyás visszavonásáig terjedhetnek.

Ezek a hatóságok ugyanilyen intézkedéseket tesznek, ha egy másik tagállam illetékes hatóságai értesítik őket ilyen meg nem egyezésről.

(2)   A tagállamok illetékes hatóságai egy hónapon belül értesítik egymást bármely EK-alkaltrész-típusjóváhagyás visszavonásáról és ennek okairól.

7. cikk

Ezen irányelv végrehajtása során elfogadott rendelkezés alapján hozott minden döntést a borulás hatása elleni védőszerkezetek EK-alkaltrész-típusjóváhagyásának megtagadásáról vagy visszavonásáról, illetve azok forgalomba hozatalának vagy használatának megtiltásáról részletesen meg kell indokolni.

Az érintett felet a döntésről értesíteni kell, és ezzel egyidejűleg tájékoztatni kell a tagállamokban hatályban lévő jogszabályok szerinti jogorvoslatról és a határidőkről, amelyeken belül a jogorvoslattal élhet.

8. cikk

(1)   Azoknak a traktoroknak a tekintetében, amelyek eleget tesznek az ebben az irányelvben foglalt követelményeknek, a tagállamok:

| a) | nem utasíthatják el egy traktortípusra az EK-típusjóváhagyás megadását vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását; |
| --- | --- |

a)

nem utasíthatják el egy traktortípusra az EK-típusjóváhagyás megadását vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását;

| b) | nem tilthatják meg a traktorok első üzembe helyezését. |
| --- | --- |

b)

nem tilthatják meg a traktorok első üzembe helyezését.

(2)   A tagállamok elutasíthatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását olyan traktortípus vonatkozásában, amely nem tesz eleget az ebben az irányelvben foglalt követelményeknek.

9. cikk

A tagállamok nem tagadhatják meg a traktorok forgalomba helyezését, illetőleg nem tilthatják meg azok értékesítését vagy használatát a borulás hatása elleni védőszerkezetre vagy ennek traktorra erősítésére hivatkozva, amennyiben azokat ellátták EK-alkatrész-típusjóváhagyási jellel, és megfelelnek az V. melléklet követelményeinek.

10. cikk

Ezen irányelv nem befolyásolja a tagállamoknak azt a jogát, hogy – a Szerződés rendelkezéseinek eleget téve – olyan követelményeket írjanak elő, amelyeket a munkavállalók biztonságának megőrzése érdekében a kérdéses traktorok használatakor szükségesnek tartanak, amennyiben ezek nem jelentik a borulás hatása elleni védőszerkezet megváltoztatását ezen irányelvben nem részletezett módon.

11. cikk

(1)   Az EK-típusjóváhagyással kapcsolatban az 1. cikkben említett valamennyi traktort fel kell szerelni borulás hatása elleni védőszerkezettel.

(2)   Amennyiben nem a vezetőülés elé felszerelt két oszloppal rendelkező védőszerkezetről van szó, akkor az (1) bekezdésben említett védőszerkezetnek meg kell felelnie ezen irányelv I. és II. mellékletében vagy a 2009/57/EK (6) vagy a 2009/75/EK (7) európai parlamenti és tanácsi irányelvek I–IV. mellékleteiben megállapított követelményeknek.

12. cikk

Az I-VI. mellékletben leírt követelményeknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításához szükséges módosításait a 2003/37/EK irányelv 20. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően fogadják el.

13. cikk

A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

14. cikk

A VII. melléklet A. részében meghatározott jogi aktusok által módosított 86/298/EGK irányelv hatályát veszti, a VII. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat ezen irányelvre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a VIII. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

15. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

16. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 54., 2011.2.19., 33. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. május 11-i álláspontja.

2

(3)  HL L 186., 1986.7.8., 26. o.

3

(4)  Lásd a VII. melléklet A. részét.

4

(5)  HL L 171., 2003.7.9., 1. o.

5

(6)  HL L 261., 2009.10.3., 1. o.

6

(7)  HL L 261., 2009.10.3., 40. o.

7

2011. május 11., szerdaA MELLÉKLETEK JEGYZÉKE

| I. MELLÉKLET: | Az EK-alkaltrész-típusjóváhagyás feltételei |
| --- | --- |
| II. MELLÉKLET: | Műszaki követelmények |
| III. MELLÉKLET: | Jelölések |
| IV. MELLÉKLET: | Az EK-alkatrésztípusbizonyítvány mintája |
| V. MELLÉKLET: | Az EK-típusjóváhagyás feltételei |
| VI. MELLÉKLET: | Minta: Melléklet egyes traktortípusok EK típusbizonyítványához a borulás hatása elleni védőszerkezet szilárdsága és traktorra erősítésének szilárdságával kapcsolatban |
| VII. MELLÉKLET: | A. rész: | A hatályon kívül helyezett irányelv és egymást követő módosításainak jegyzéke |

I. MELLÉKLET:

Az EK-alkaltrész-típusjóváhagyás feltételei

II. MELLÉKLET:

Műszaki követelmények

III. MELLÉKLET:

Jelölések

IV. MELLÉKLET:

Az EK-alkatrésztípusbizonyítvány mintája

V. MELLÉKLET:

Az EK-típusjóváhagyás feltételei

VI. MELLÉKLET:

Minta: Melléklet egyes traktortípusok EK típusbizonyítványához a borulás hatása elleni védőszerkezet szilárdsága és traktorra erősítésének szilárdságával kapcsolatban

VII. MELLÉKLET:

A. rész:

A hatályon kívül helyezett irányelv és egymást követő módosításainak jegyzéke

| B. rész: | A nemzeti jogba való átültetésre és az alkalmazásra előírt határidők jegyzéke |
| --- | --- |

B. rész:

A nemzeti jogba való átültetésre és az alkalmazásra előírt határidők jegyzéke

VIII. MELLÉKLET:

Megfelelési táblázat

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/250 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/250

---

2011. május 11., szerdaA dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adók *

P7_TA(2011)0216

Az Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adók struktúrájáról és mértékéről szóló tanácsi irányelvre irányuló módosított javaslatról (COM(2010)0641 – C7-0403/2010 – 2007/0206(CNS))

2012/C 377 E/43

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció– kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0587) és a módosított javaslatra (COM(2010)0641), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0587) és a módosított javaslatra (COM(2010)0641),

| — | tekintettel 2008. február 19-i álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2008. február 19-i álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0403/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0403/2010),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0100/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0100/2011),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | jóváhagyja a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően módosított javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 184. E, 2009.8.6., 119. o.

(2)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/251 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/251

---

2011. május 11., szerdaA forgalomba hozatalra szánt euroérmék címletei és műszaki előírása *

P7_TA(2011)0217

Az Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a forgalomba hozatalra szánt euróérmék címleteiről és technikai jellemzőiről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0691 – C7-0034/2011 – 2010/0338(NLE))

2012/C 377 E/44

(Konzultáció – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0691), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0691),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 128. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0034/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 128. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0034/2011),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0102/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0102/2011),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | jóváhagyja a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően módosított javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/252 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/252

---

2011. május 11., szerdaA textiltermékek elnevezése és ehhez kapcsolódó címkézés ***II

P7_TA(2011)0218

Az Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a textilszálak elnevezéséről és a textiltermékek szálösszetételének ehhez kapcsolódó címkézéséről és jelöléséről, valamint a 73/44/EGK tanácsi irányelv, a 96/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2008/121/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (13807/4/2010 – C7-0017/2011 – 2009/0006(COD))

2012/C 377 E/45

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (13807/4/2010 – C7-0017/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (13807/4/2010 – C7-0017/2011),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. december 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. december 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2009)0031) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2009)0031) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. április 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. április 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összhangban,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0086/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0086/2011),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja a Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 255., 2010.9.22., 37. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2010.5.18., P7_TA(2010)0168.

---

2011. május 11., szerdaP7_TC2-COD(2009)0006

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra a textilszál-elnevezésekről és a textiltermékek szálösszetételének ehhez kapcsolódó címkézéséről és jelöléséről, valamint a 73/44/EGK tanácsi irányelv, és a 96/73/EK és a 2008/121/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1007/2011/EU rendelet.)

2011. május 11., szerdaMELLÉKLET

Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozata

Az Európai Parlament és a Tanács szem előtt tartja a fogyasztók pontos tájékoztatásának fontosságát, különösen az származási helyet feltüntető jelöléssel ellátott termékek esetében a fogyasztók csalárd, pontatlan vagy félrevezető állításokkal szembeni védelme érdekében. Az új technológiák, például az elektronikus címkézés – többek között a rádiófrekvenciás azonosítás – hasznos eszköz lehet ezen információk biztosítására, egyúttal lépést tart a technikai fejlődéssel. Az Európai Parlament és a Tanács felkéri a Bizottságot, hogy a rendelet 24. cikke szerinti jelentés elkészítése során vizsgálja meg a lehetséges új címkézési előírásokra gyakorolt hatásukat, többek között a textiltermékek nyomon követhetőségének javítása céljából.<BR>

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/253 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/253

---

2011. május 11., szerdaAz Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozó kivételes kereskedelmi intézkedések ***I

P7_TA(2011)0219

Az Európai Parlament 2011. május 11-én elfogadott módosításai az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0054 – C7–0042/2010 – 2010/0036(COD)) (1)

2012/C 377 E/46

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 12 |
| Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus


  7 a preambulumbekezdés (új) |
| | (7a) | Az e rendelet alkalmazásához szükséges rendelkezések elfogadása érdekében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására a „baby beef”termékekre vonatkozó vámkontingensek végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályok, a Kombinált Nómenklatúra kódjai és a TARIC-albontások módosításait követően szükségessé váló módosítások és technikai kiigazítások, valamint az Unió és az e rendeletben említett országok és területek közti egyéb megállapodások létrejöttét követően szükségessé váló kiigazítások tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, beleértve a szakértői szintű konzultációt is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a megfelelő dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács számára egyidejűleg, időben és megfelelő módon történő továbbítását. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

7 a preambulumbekezdés (új)

(7a)

Az e rendelet alkalmazásához szükséges rendelkezések elfogadása érdekében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására a „baby beef”termékekre vonatkozó vámkontingensek végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályok, a Kombinált Nómenklatúra kódjai és a TARIC-albontások módosításait követően szükségessé váló módosítások és technikai kiigazítások, valamint az Unió és az e rendeletben említett országok és területek közti egyéb megállapodások létrejöttét követően szükségessé váló kiigazítások tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, beleértve a szakértői szintű konzultációt is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a megfelelő dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács számára egyidejűleg, időben és megfelelő módon történő továbbítását.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

7 b preambulumbekezdés (új)

| (7b) | E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni az azt tanúsító eredetigazolások kiadására vonatkozóan, hogy az áru az adott országból vagy területről származik, és megfelel az e rendeletben foglalt meghatározásoknak, továbbá az e rendeletben előírt rendelkezések összességének vagy egy részének felfüggesztésére vonatkozóan. E végrehajtási hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2) foglaltaknak megfelelően kell gyakorolni. A tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni egyrészt azon végrehajtási aktusok elfogadásához, amelyek az azt tanúsító eredetigazolások kiadására vonatkoznak, hogy az áru az adott országból vagy területről származik, és megfelel az e rendeletben foglalt meghatározásoknak, tekintettel ezen intézkedések hatására; másrészt az e rendelet által előírt rendelkezések három hónapos időtartamra történő teljes vagy részleges felfüggesztéséről intézkedő végrehajtási aktusok elfogadásához. |
| --- | --- |

(7b)

E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni az azt tanúsító eredetigazolások kiadására vonatkozóan, hogy az áru az adott országból vagy területről származik, és megfelel az e rendeletben foglalt meghatározásoknak, továbbá az e rendeletben előírt rendelkezések összességének vagy egy részének felfüggesztésére vonatkozóan. E végrehajtási hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2) foglaltaknak megfelelően kell gyakorolni. A tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni egyrészt azon végrehajtási aktusok elfogadásához, amelyek az azt tanúsító eredetigazolások kiadására vonatkoznak, hogy az áru az adott országból vagy területről származik, és megfelel az e rendeletben foglalt meghatározásoknak, tekintettel ezen intézkedések hatására; másrészt az e rendelet által előírt rendelkezések három hónapos időtartamra történő teljes vagy részleges felfüggesztéséről intézkedő végrehajtási aktusok elfogadásához.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1 cikk – 2 a pont (új)

1215/2009/EK rendelet

2 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| (2a) | A 2. cikk (2) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „Az [...] (1) vagy (2) bekezdésben foglaltaknak való meg nem felelés esetén a Bizottság végrehajtási aktusok elfogadásával teljesen vagy részlegesen felfüggesztheti az e rendelet által az adott ország vagy terület számára nyújtott kedvezményeket. E végrehajtási aktusokat a 8. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően kell elfogadni.” |
| --- | --- |

(2a)

A 2. cikk (2) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az [...] (1) vagy (2) bekezdésben foglaltaknak való meg nem felelés esetén a Bizottság végrehajtási aktusok elfogadásával teljesen vagy részlegesen felfüggesztheti az e rendelet által az adott ország vagy terület számára nyújtott kedvezményeket. E végrehajtási aktusokat a 8. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1 cikk – 3 pont

1215/2009/EK rendelet

3 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

Az e kontingensek terhére történő behozatalra irányuló kérelemhez mellékelni kell az exportáló terület illetékes hatóságai által kibocsátott eredetiségigazolást, bizonyítandó, hogy a termék az érintett területről származik, és megfelel az e rendelet II. mellékletében szereplő meghatározásnak. Az igazolást a Bizottság
  a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) 195. cikkének (2)
  bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően állítja ki.

Az e kontingensek terhére történő behozatalra irányuló kérelemhez mellékelni kell az exportáló terület illetékes hatóságai által kibocsátott eredetiségigazolást, bizonyítandó, hogy a termék az érintett területről származik, és megfelel az e rendelet II. mellékletében szereplő meghatározásnak. Az igazolást a Bizottság állítja ki
  végrehajtási aktusok révén
  .
  E végrehajtási aktusokat a 8. cikk (2)
  bekezdésében meghatározott
  tanácsadó bizottsági
  eljárásnak megfelelően
  kell elfogadni
  .

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1 cikk – 4 a pont (új)

1215/2009/EK rendelet

3 cikk – 4 bekezdés

| (4a) | A 3. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:



  „4.   E rendelet más rendelkezéseitől és különösen a 10. cikktől függetlenül– a mezőgazdasági és halászati piacok különös érzékenységére tekintettel – a Bizottság végrehajtási aktusok révén megfelelő intézkedéseket fogadhat el, ha a mezőgazdasági és halászati termékek behozatala komoly zavart okoz az Unió piacain és azok szabályozási mechanizmusaiban. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a 8. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően kell elfogadni.” |
| --- | --- |

(4a)

A 3. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„4.   E rendelet más rendelkezéseitől és különösen a 10. cikktől függetlenül– a mezőgazdasági és halászati piacok különös érzékenységére tekintettel – a Bizottság végrehajtási aktusok révén megfelelő intézkedéseket fogadhat el, ha a mezőgazdasági és halászati termékek behozatala komoly zavart okoz az Unió piacain és azok szabályozási mechanizmusaiban. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a 8. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1 cikk – 5 pont

1215/2009/EK rendelet

4 cikk

| (5) | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „4. cikk


  A „baby-beef”-re vonatkozó vámkontingensek végrehajtása



  „A „baby-beef” termékekre vonatkozó vámkontingensek végrehajtásának részletes szabályait a Bizottság a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) 195. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően állapítja meg.” ” |
| --- | --- |

(5)

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

A „baby-beef”-re vonatkozó vámkontingensek végrehajtása

„A „baby-beef” termékekre vonatkozó vámkontingensek végrehajtásának részletes szabályait a Bizottság a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) 195. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően állapítja meg.” ”

törölve

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1 cikk – 5 a pont (új)

1215/2009/EK rendelet

7 cikk

| (5a) | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „7. cikk


  Hatáskörök átruházása


  A Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a 7a. cikkben foglaltaknak megfelelően az alábbiak tekintetében:









  a) | a Kombinált Nómenklatúra kódjainak és a TARIC-albontások módosítását követően szükségessé váló módosítások és technikai kiigazítások; |
| --- | --- | --- |

(5a)

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

Hatáskörök átruházása

A Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a 7a. cikkben foglaltaknak megfelelően az alábbiak tekintetében:

a)

a Kombinált Nómenklatúra kódjainak és a TARIC-albontások módosítását követően szükségessé váló módosítások és technikai kiigazítások;

| b) | az Unió és az 1. cikkben említett országok és területek közötti egyéb megállapodások létrejöttét követően szükségessé váló kiigazítások; |
| --- | --- |

b)

az Unió és az 1. cikkben említett országok és területek közötti egyéb megállapodások létrejöttét követően szükségessé váló kiigazítások;

| c) | a „baby-beef” termékekre vonatkozó vámkontingensek végrehajtásának részletes szabályai. |
| --- | --- |

c)

a „baby-beef” termékekre vonatkozó vámkontingensek végrehajtásának részletes szabályai.

Rendkívül sürgős esetben az e cikkben foglaltaknak megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 7b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1 cikk – 5 b pont (új)

1215/2009/EK rendelet

7 a cikk (új)

| (5b) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:



  „7a. cikk


  A felhatalmazás gyakorlása



  (1)
     
  E cikk meghatározza a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit.




  (2)
     
  A 7. cikkben említett hatáskör Bizottságra való átruházása 2015. december 31-ig tart. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal ezen időszak vége előtt jelentést készít a hatáskör-átruházásról.




  (3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. cikkben említett hatáskör-átruházást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne meghatározott későbbi időpontban lép hatályba. Nem érinti a már hatályos felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.




  (4)
     
  Amint a Bizottság elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  (5)
     
  A 7. cikkben foglaltaknak megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a nevezett jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha e határidő lejárta előtt mind az Európai Parlament, mind pedig a Tanács tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbítható.” |
| --- | --- |

(5b)

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„7a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  E cikk meghatározza a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit.

(2)
     
  A 7. cikkben említett hatáskör Bizottságra való átruházása 2015. december 31-ig tart. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal ezen időszak vége előtt jelentést készít a hatáskör-átruházásról.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. cikkben említett hatáskör-átruházást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne meghatározott későbbi időpontban lép hatályba. Nem érinti a már hatályos felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  Amint a Bizottság elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)
     
  A 7. cikkben foglaltaknak megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a nevezett jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha e határidő lejárta előtt mind az Európai Parlament, mind pedig a Tanács tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbítható.”

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1 cikk – 5 c pont (új)

1215/2009/EK rendelet

7 b cikk (új)

| (5c) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:



  „7b. cikk


  Sürgősségi eljárás



  (1)
     
  Az e cikk szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók, amennyiben ellenük a (2) bekezdés szerint nem emelnek kifogást. Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusról szóló értesítés megindokolja a sürgősségi eljárás alkalmazását.




  (2)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács a 7a. cikkben említett eljárás szerint kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Ilyen esetben az Európai Parlament vagy a Tanács által küldött, a kifogásról szóló határozatra vonatkozó értesítést követően a Bizottság haladéktalanul visszavonja a jogi aktust.” |
| --- | --- |

(5c)

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„7b. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)
     
  Az e cikk szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók, amennyiben ellenük a (2) bekezdés szerint nem emelnek kifogást. Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusról szóló értesítés megindokolja a sürgősségi eljárás alkalmazását.

(2)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács a 7a. cikkben említett eljárás szerint kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Ilyen esetben az Európai Parlament vagy a Tanács által küldött, a kifogásról szóló határozatra vonatkozó értesítést követően a Bizottság haladéktalanul visszavonja a jogi aktust.”

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1 cikk – 5 d pont (új)

1215/2009/EK rendelet

8 cikk

| (5d) | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „8. cikk

  Bizottsági eljárás


  (1)   A Bizottságot a Nyugat-Balkánnal foglalkozó végrehajtási bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.



  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.



  (3)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

(5d)

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a Nyugat-Balkánnal foglalkozó végrehajtási bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.”

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1 cikk – 5 e pont (új)

1215/2009/EK rendelet

10 cikk – 1 bekezdés

| (5e) | A 10. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:










  a) | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:









  „a) | értesített a Nyugat-Balkánnal foglalkozó végrehajtási bizottságot;” |
| --- | --- | --- | --- |

(5e)

A 10. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

értesített a Nyugat-Balkánnal foglalkozó végrehajtási bizottságot;”

| b) | a szöveg az alábbi albekezdéssel egészül ki:



  „Az első albekezdésben említett intézkedések elfogadására végrehajtási aktusok révén kerül sor. E végrehajtási aktusok a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kerülnek elfogadásra.” |
| --- | --- |

b)

a szöveg az alábbi albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdésben említett intézkedések elfogadására végrehajtási aktusok révén kerül sor. E végrehajtási aktusok a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kerülnek elfogadásra.”

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0243/2010).

(2)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

---

| 7.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 377/258 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 377/258

---

2011. május 11., szerdaRádióspektrum-politika***I

P7_TA(2011)0220

Az Európai Parlament 2011. május 11-i jogalkotási állásfoglalása az első rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0471 – C7-0270/2010 – 2010/0252(COD))

2012/C 377 E/47

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0471), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0471),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság a javaslatot benyújtotta a Parlamenthez (C7–0270/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság a javaslatot benyújtotta a Parlamenthez (C7–0270/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7–0151/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7–0151/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 53-57. o.

---

2011. május 11., szerdaP7_TC1-COD(2010)0252

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. május 11-én került elfogadásra az első rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (keretirányelv) (3) 8a. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Bizottság jogalkotási javaslatot nyújthat be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozására vonatkozóan, amely – az elektronikus hírközlő hálózatokra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó irányelvekkel összhangban – meghatározza a rádióspektrum-használat stratégiai tervezésének és összehangolásának politikai irányvonalait és céljait. Az említett politikai irányvonalak és célok a belső piac létrehozásához és megfelelő működéséhez szükséges spektrum rendelkezésre állását és hatékony használatát érintik.
  A rádióspektrum-politikai program támogatja az Európa 2020 stratégiában, valamint a digitális menetrendben meghatározott célkitűzéseket és fő fellépéseket, és az egységes piaci intézkedéscsomagban lefektetett 50 elsőbbséget élvező intézkedés között is szerepel.
  Ez a határozat nem sérti a meglévő uniós jogszabályokat, azaz
  a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i
  1999/5/EK
  európai parlamenti és a tanácsi irányelvet (4)

  , a
  z elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (Hozzáférési irányelv) (5), az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i
  2002/20/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelvet (Engedélyezési irányelv) (6), a 2002/21/EK irányelvet, a 2002/21/EK, a 2002/19/EK és a 2002/20/EK irányelvek módosításáról szóló 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi
  irányelvet (7), valamint a
  z Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i
  676/2002/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  határozatot
  (Rádióspektrum-határozat) (8)

  . Ez a határozat szintén nem sérti a nemzeti szinten az uniós jognak megfelelően elfogadott, általános érdekű célok elérésére irányuló, különösen a tartalomszabályozással és az audiovizuális politikával kapcsolatos intézkedéseket, sem pedig a tagállamok jogát arra, hogy a közrend és a közbiztonság, valamint a honvédelem céljaira szervezzék és használják spektrumukat. [Módosítás 1] |
| --- | --- |

(1)

Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (keretirányelv) (3) 8a. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Bizottság jogalkotási javaslatot nyújthat be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozására vonatkozóan, amely – az elektronikus hírközlő hálózatokra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó irányelvekkel összhangban – meghatározza a rádióspektrum-használat stratégiai tervezésének és összehangolásának politikai irányvonalait és céljait. Az említett politikai irányvonalak és célok a belső piac létrehozásához és megfelelő működéséhez szükséges spektrum rendelkezésre állását és hatékony használatát érintik.
  A rádióspektrum-politikai program támogatja az Európa 2020 stratégiában, valamint a digitális menetrendben meghatározott célkitűzéseket és fő fellépéseket, és az egységes piaci intézkedéscsomagban lefektetett 50 elsőbbséget élvező intézkedés között is szerepel.
  Ez a határozat nem sérti a meglévő uniós jogszabályokat, azaz
  a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i
  1999/5/EK
  európai parlamenti és a tanácsi irányelvet (4)

  , a
  z elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (Hozzáférési irányelv) (5), az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i
  2002/20/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelvet (Engedélyezési irányelv) (6), a 2002/21/EK irányelvet, a 2002/21/EK, a 2002/19/EK és a 2002/20/EK irányelvek módosításáról szóló 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi
  irányelvet (7), valamint a
  z Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i
  676/2002/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  határozatot
  (Rádióspektrum-határozat) (8)

  . Ez a határozat szintén nem sérti a nemzeti szinten az uniós jognak megfelelően elfogadott, általános érdekű célok elérésére irányuló, különösen a tartalomszabályozással és az audiovizuális politikával kapcsolatos intézkedéseket, sem pedig a tagállamok jogát arra, hogy a közrend és a közbiztonság, valamint a honvédelem céljaira szervezzék és használják spektrumukat. [Módosítás 1]

| (2) | A rádiófrekvencia számos, társadalmunk számára különösen fontos szolgáltatás és ágazat alapvető
  nyilvános
  erőforrása: a mobilhírközlésé, a vezeték nélküli szélessávú és műholdas hírközlésé, a televíziós és a rádiós műsorszórásé, a közlekedésé, a rádiós helymeghatározásé és több más alkalmazásé (riasztórendszerek, távirányítók, hallókészülékek, mikrofonok, gyógyászati készülékek stb.). A rádiótechnológia közszolgáltatásokat is támogat, így például biztonsági és védelmi szolgáltatásokat, ezen belül a polgári védelmet, valamint különböző tudományos tevékenységeket (pl. meteorológia, Földünk megfigyelése, rádiócsillagászat, űrkutatás).
  A spektrum hatékony használata fontos szerepet tölt be az elektronikus hírközléshez való egyetemes hozzáférés szempontjából, különösen a ritkábban lakott vagy távoli területeken, például vidéki területeken vagy szigeteken élő polgárok és az ott működő vállalkozások számára.
  A frekvenciahasználat szabályozásának így gazdasági, biztonsági, egészségügyi, a közérdeket érintő, kulturális, tudományos, társadalmi, környezeti és műszaki vonatkozásai is vannak. [Módosítás 2] |
| --- | --- |

(2)

A rádiófrekvencia számos, társadalmunk számára különösen fontos szolgáltatás és ágazat alapvető
  nyilvános
  erőforrása: a mobilhírközlésé, a vezeték nélküli szélessávú és műholdas hírközlésé, a televíziós és a rádiós műsorszórásé, a közlekedésé, a rádiós helymeghatározásé és több más alkalmazásé (riasztórendszerek, távirányítók, hallókészülékek, mikrofonok, gyógyászati készülékek stb.). A rádiótechnológia közszolgáltatásokat is támogat, így például biztonsági és védelmi szolgáltatásokat, ezen belül a polgári védelmet, valamint különböző tudományos tevékenységeket (pl. meteorológia, Földünk megfigyelése, rádiócsillagászat, űrkutatás).
  A spektrum hatékony használata fontos szerepet tölt be az elektronikus hírközléshez való egyetemes hozzáférés szempontjából, különösen a ritkábban lakott vagy távoli területeken, például vidéki területeken vagy szigeteken élő polgárok és az ott működő vállalkozások számára.
  A frekvenciahasználat szabályozásának így gazdasági, biztonsági, egészségügyi, a közérdeket érintő, kulturális, tudományos, társadalmi, környezeti és műszaki vonatkozásai is vannak. [Módosítás 2]

| (3) | A spektrum kezelésére, kiosztására és felhasználására vonatkozóan megújult gazdasági és társadalmi megközelítést kell elfogadni, amelynek során különös hangsúlyt fektetnek egy olyan szabályozás kialakítására, amely nagyobb spektrumhatékonyságot és jobb frekvenciatervezést biztosít, továbbá védelmet nyújt a versenyellenes magatartással és a spektrum felhasználása tekintetében a társadalom érdekei ellen irányuló intézkedésekkel szemben. [Módosítás 3] |
| --- | --- |

(3)

A spektrum kezelésére, kiosztására és felhasználására vonatkozóan megújult gazdasági és társadalmi megközelítést kell elfogadni, amelynek során különös hangsúlyt fektetnek egy olyan szabályozás kialakítására, amely nagyobb spektrumhatékonyságot és jobb frekvenciatervezést biztosít, továbbá védelmet nyújt a versenyellenes magatartással és a spektrum felhasználása tekintetében a társadalom érdekei ellen irányuló intézkedésekkel szemben. [Módosítás 3]

| (4) | A frekvenciahasználat uniós szintű stratégiai tervezése és összehangolása a jogalkotói szándékok szerint kiteljesíti a vezeték nélküli elektronikus hírközlési szolgáltatások és berendezések egységes piacát és a frekvenciahasználatra épülő más uniós szakpolitikák ügyét is előmozdítja, ezáltal az Unió egészében innovációra
  és munkahelyteremtésre
  ösztönöz, valamint
  egyidejűleg
  hozzájárul a gazdaság fellendítéséhez és a társadalmi integrációhoz, ugyanakkor tiszteletben tartja a spektrum társadalmi, kulturális és gazdasági értékét.
  A frekvenciahasználat összehangolása az elektronikus hírközlési szolgáltatások minőségének biztosítása, valamint a méretgazdaságosság elérése szempontjából is alapvető fontosságú, amelynek révén mind a vezeték nélküli hálózatok kiépítésének költségei, mind a fogyasztók vezeték nélküli készülékekkel kapcsolatos költségei csökkennek.
  Ennek megfelelően olyan uniós szakpolitikai programra van szükség, amely a frekvenciahasználatot igénylő összes szakpolitikai terület, tehát többek között az elektronikus hírközlés, a kutatás és fejlesztés, valamint a közlekedés
  , a kultúra
  és
  az
  és energiaügy belső piacára kiterjed.
  Minden áron el kell kerülni, hogy a jelenleg jogokkal rendelkezők késleltessék a szükséges reformokat. [Módosítás 4] |
| --- | --- |

(4)

A frekvenciahasználat uniós szintű stratégiai tervezése és összehangolása a jogalkotói szándékok szerint kiteljesíti a vezeték nélküli elektronikus hírközlési szolgáltatások és berendezések egységes piacát és a frekvenciahasználatra épülő más uniós szakpolitikák ügyét is előmozdítja, ezáltal az Unió egészében innovációra
  és munkahelyteremtésre
  ösztönöz, valamint
  egyidejűleg
  hozzájárul a gazdaság fellendítéséhez és a társadalmi integrációhoz, ugyanakkor tiszteletben tartja a spektrum társadalmi, kulturális és gazdasági értékét.
  A frekvenciahasználat összehangolása az elektronikus hírközlési szolgáltatások minőségének biztosítása, valamint a méretgazdaságosság elérése szempontjából is alapvető fontosságú, amelynek révén mind a vezeték nélküli hálózatok kiépítésének költségei, mind a fogyasztók vezeték nélküli készülékekkel kapcsolatos költségei csökkennek.
  Ennek megfelelően olyan uniós szakpolitikai programra van szükség, amely a frekvenciahasználatot igénylő összes szakpolitikai terület, tehát többek között az elektronikus hírközlés, a kutatás és fejlesztés, valamint a közlekedés
  , a kultúra
  és
  az
  és energiaügy belső piacára kiterjed.
  Minden áron el kell kerülni, hogy a jelenleg jogokkal rendelkezők késleltessék a szükséges reformokat. [Módosítás 4]

| (5) | Ennek az első programnak elő kell segítenie a versenyt, és páneurópai szinten egyenlő versenyfeltételeket kell bevezetnie, továbbá le kell fektetnie a valódi egységes digitális piac alapjait. Az e rádióspektrum-program és az egységes piac teljes potenciáljának és fogyasztói előnyeinek biztosítása érdekében a programot ki kell egészíteni olyan küszöbön álló és új javaslatokkal, amelyek lehetővé teszik az online gazdaság fejlődését, például az adatvédelem, illetve az online tartalmak európai licencrendszere tekintetében. [Módosítás 5] |
| --- | --- |

(5)

Ennek az első programnak elő kell segítenie a versenyt, és páneurópai szinten egyenlő versenyfeltételeket kell bevezetnie, továbbá le kell fektetnie a valódi egységes digitális piac alapjait. Az e rádióspektrum-program és az egységes piac teljes potenciáljának és fogyasztói előnyeinek biztosítása érdekében a programot ki kell egészíteni olyan küszöbön álló és új javaslatokkal, amelyek lehetővé teszik az online gazdaság fejlődését, például az adatvédelem, illetve az online tartalmak európai licencrendszere tekintetében. [Módosítás 5]

| (6) | Mivel a vezeték nélküli szolgáltatások rendkívüli mértékben elősegíthetik az információalapú gazdaság kiteljesedését, az információs és kommunikációs technológiákon alapuló ágazatok fejlődését és működését, valamint a digitális szakadék megszüntetését, ezen első programnak kifejezetten hozzá kell járulnia az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló „Európa 2020” stratégia végrehajtásához.
  Különösen az audiovizuális médiaszolgáltatások és az online tartalmak robbanásszerű fejlődése irányítja a sebesség és a lefedettség iránti keresletet.
  A program szintén központi eleme az európai digitális menetrendnek (9), amely a jövő hálózatra épülő tudásalapú gazdaságának motorját jelentő gyors szélessávú internet-hozzáférés biztosítása jegyében nem kevesebbre, mint
  az egyetemes szélessávú lefedettség biztosítására vállalkozik. A lehető legnagyobb szélessávú hozzáférési sebesség és kapacitás nyújtása – az,
  hogy 2020-ig minden európai polgárnak legalább 30 Mbps
  , az európai háztartások legalább felének pedig legalább 100 Mbps
  sebességű
  szélessávú hozzáférés legyen biztosított – fontos a gazdasági növekedés és a globális versenyképesség előmozdítása szempontjából
  , és szükséges az egységes digitális piac nyújtotta fenntartható gazdasági és társadalmi előnyök eléréséhez. A program emellett egyéb uniós ágazati politikákat, így többek között a környezet fenntarthatóságának és az uniós polgárok gazdasági és társadalmi integrációjának ügyét is támogatja és előmozdítja. Mivel a vezeték nélküli alkalmazások ösztönző erőt adnak az innovációhoz, a program az innovációval kapcsolatos uniós szakpolitikák szempontjából is kulcsfontosságú kezdeményezés. [Módosítás 6] |
| --- | --- |

(6)

Mivel a vezeték nélküli szolgáltatások rendkívüli mértékben elősegíthetik az információalapú gazdaság kiteljesedését, az információs és kommunikációs technológiákon alapuló ágazatok fejlődését és működését, valamint a digitális szakadék megszüntetését, ezen első programnak kifejezetten hozzá kell járulnia az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló „Európa 2020” stratégia végrehajtásához.
  Különösen az audiovizuális médiaszolgáltatások és az online tartalmak robbanásszerű fejlődése irányítja a sebesség és a lefedettség iránti keresletet.
  A program szintén központi eleme az európai digitális menetrendnek (9), amely a jövő hálózatra épülő tudásalapú gazdaságának motorját jelentő gyors szélessávú internet-hozzáférés biztosítása jegyében nem kevesebbre, mint
  az egyetemes szélessávú lefedettség biztosítására vállalkozik. A lehető legnagyobb szélessávú hozzáférési sebesség és kapacitás nyújtása – az,
  hogy 2020-ig minden európai polgárnak legalább 30 Mbps
  , az európai háztartások legalább felének pedig legalább 100 Mbps
  sebességű
  szélessávú hozzáférés legyen biztosított – fontos a gazdasági növekedés és a globális versenyképesség előmozdítása szempontjából
  , és szükséges az egységes digitális piac nyújtotta fenntartható gazdasági és társadalmi előnyök eléréséhez. A program emellett egyéb uniós ágazati politikákat, így többek között a környezet fenntarthatóságának és az uniós polgárok gazdasági és társadalmi integrációjának ügyét is támogatja és előmozdítja. Mivel a vezeték nélküli alkalmazások ösztönző erőt adnak az innovációhoz, a program az innovációval kapcsolatos uniós szakpolitikák szempontjából is kulcsfontosságú kezdeményezés. [Módosítás 6]

| (7) | Az első programnak egy olyan fejlődés alapját kell megteremtenie, amely során az Unió vezető szerepre tehet szert a szélessávú sebességek, a mobilitás, a lefedettség és a kapacitás vonatkozásában. E vezető szerep alapvető fontosságú egy olyan versenyképes egységes digitális piac létrehozásához, amely élen jár abban, hogy a belső piac valamennyi uniós polgár számára szabadon hozzáférhető legyen. [Módosítás 7] |
| --- | --- |

(7)

Az első programnak egy olyan fejlődés alapját kell megteremtenie, amely során az Unió vezető szerepre tehet szert a szélessávú sebességek, a mobilitás, a lefedettség és a kapacitás vonatkozásában. E vezető szerep alapvető fontosságú egy olyan versenyképes egységes digitális piac létrehozásához, amely élen jár abban, hogy a belső piac valamennyi uniós polgár számára szabadon hozzáférhető legyen. [Módosítás 7]

| (8) | Az első program a 2015-ig tartó időszakra vonatkozóan
  határozza meg az elveket
  és célkitűzéseket a tagállamok és az uniós intézmények számára, a végrehajtást illetően pedig konkrét kezdeményezéseket határoz meg. Jóllehet a frekvenciagazdálkodás ma főként nemzeti hatáskör alá tartozik, azt a hatályos uniós jogszabályoknak megfelelően kell gyakorolni, teret adva az uniós szakpolitikák végrehajtásának. [Módosítás 8] |
| --- | --- |

(8)

Az első program a 2015-ig tartó időszakra vonatkozóan
  határozza meg az elveket
  és célkitűzéseket a tagállamok és az uniós intézmények számára, a végrehajtást illetően pedig konkrét kezdeményezéseket határoz meg. Jóllehet a frekvenciagazdálkodás ma főként nemzeti hatáskör alá tartozik, azt a hatályos uniós jogszabályoknak megfelelően kell gyakorolni, teret adva az uniós szakpolitikák végrehajtásának. [Módosítás 8]

| (9) | A programnak indokolt építenie a 676/2002/EK határozatra, valamint a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (CEPT) technikai szakértelmére annak érdekében, hogy a frekvenciahasználatot igénylő és az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott uniós szakpolitikákat műszaki végrehajtási intézkedésekkel végre lehessen végrehajtani, megjegyezve, hogy ilyen intézkedések bármikor hozhatók, ha az a már meglévő uniós szakpolitikák végrehajtása szempontjából szükséges. |
| --- | --- |

(9)

A programnak indokolt építenie a 676/2002/EK határozatra, valamint a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (CEPT) technikai szakértelmére annak érdekében, hogy a frekvenciahasználatot igénylő és az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott uniós szakpolitikákat műszaki végrehajtási intézkedésekkel végre lehessen végrehajtani, megjegyezve, hogy ilyen intézkedések bármikor hozhatók, ha az a már meglévő uniós szakpolitikák végrehajtása szempontjából szükséges.

| (10) | A
  spektrum mint a közjavak része
  optimális
  és eredményes használatának
  biztosításához
  a Bizottságnak és a tagállamoknak az olyan hagyományos megoldásokon kívül, mint az árverések,
  innovatív engedélyezési
  megoldásokat kellhet kialakítaniuk
  , így például kollektív spektrumhasználatot, általános
  felhatalmazásokat
  vagy infrastruktúra-
  megosztást
  . Az említett elvek uniós alkalmazását elősegítheti a
  legjobb gyakorlatok meghatározása és az információ-megosztás ösztönzése, valamint a
  frekvenciahasználat bizonyos közös vagy egy irányba mutató feltételeinek meghatározása. Az általános felhatalmazás, amely a
  legmegfelelőbb és
  a legkisebb terhet jelentő engedélyezési eljárás, különösen ott jöhet szóba, ahol az egyéb szolgáltatások fejlődése szempontjából nem jelent kockázatot a káros interferenciák előfordulása
  , és ez a legmegfelelőbb a 2002/20/EK irányelv 5
  .
  cikke szerint.

  [Módosítás 9] |
| --- | --- |

(10)

A
  spektrum mint a közjavak része
  optimális
  és eredményes használatának
  biztosításához
  a Bizottságnak és a tagállamoknak az olyan hagyományos megoldásokon kívül, mint az árverések,
  innovatív engedélyezési
  megoldásokat kellhet kialakítaniuk
  , így például kollektív spektrumhasználatot, általános
  felhatalmazásokat
  vagy infrastruktúra-
  megosztást
  . Az említett elvek uniós alkalmazását elősegítheti a
  legjobb gyakorlatok meghatározása és az információ-megosztás ösztönzése, valamint a
  frekvenciahasználat bizonyos közös vagy egy irányba mutató feltételeinek meghatározása. Az általános felhatalmazás, amely a
  legmegfelelőbb és
  a legkisebb terhet jelentő engedélyezési eljárás, különösen ott jöhet szóba, ahol az egyéb szolgáltatások fejlődése szempontjából nem jelent kockázatot a káros interferenciák előfordulása
  , és ez a legmegfelelőbb a 2002/20/EK irányelv 5
  .
  cikke szerint.

  [Módosítás 9]

| (11) | Ha a frekvenciahasználati jogokkal való kereskedés rugalmas használati feltételekkel párosul, az jelentős lendületet ad a gazdasági növekedésnek. Ennek megfelelően a 2002/21/EK irányelv értelmében azonnali hatállyal értékesíthetővé kell tenni a használati jogokat azon frekvenciasávok esetében, amelyekre vonatkozóan az uniós jogszabályok már rugalmas használatot vezettek be. Ezen túlmenően az értékesíthető jogok formáját és tartalmát illetően közös elveket, a spektrumjogoknak az erőfölényhez vagy a megszerzett spektrum használatának indokolatlan elmulasztásához vezető felhalmozását megakadályozandó pedig közös intézkedéseket szükséges lefektetni, amelyek megkönnyítik a tagállamok számára az intézkedések összehangolt bevezetését és az Unió egészében hozzáférhetővé teszik az említett jogokat.
  Ezen kívül az európai digitális menetrend céljainak elérése érdekében a frekvenciahasználati jogok elárverezéséből származó bevétel egy részét (digitális hozadék) a szélessávú lefedettség terjedésének felgyorsítására kell felhasználni. [Módosítás 11] |
| --- | --- |

(11)

Ha a frekvenciahasználati jogokkal való kereskedés rugalmas használati feltételekkel párosul, az jelentős lendületet ad a gazdasági növekedésnek. Ennek megfelelően a 2002/21/EK irányelv értelmében azonnali hatállyal értékesíthetővé kell tenni a használati jogokat azon frekvenciasávok esetében, amelyekre vonatkozóan az uniós jogszabályok már rugalmas használatot vezettek be. Ezen túlmenően az értékesíthető jogok formáját és tartalmát illetően közös elveket, a spektrumjogoknak az erőfölényhez vagy a megszerzett spektrum használatának indokolatlan elmulasztásához vezető felhalmozását megakadályozandó pedig közös intézkedéseket szükséges lefektetni, amelyek megkönnyítik a tagállamok számára az intézkedések összehangolt bevezetését és az Unió egészében hozzáférhetővé teszik az említett jogokat.
  Ezen kívül az európai digitális menetrend céljainak elérése érdekében a frekvenciahasználati jogok elárverezéséből származó bevétel egy részét (digitális hozadék) a szélessávú lefedettség terjedésének felgyorsítására kell felhasználni. [Módosítás 11]

| (12) | Az európai digitális menetrend külön kiemeli, hogy a vezeték nélküli szélessávú alkalmazások versenyélénkítő hatásúak,
  páneurópai szinten egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak,
  valamint növelik a fogyasztói kínálatot és a hozzáférést a vidéki vagy más olyan területeken, ahol a vezetékes szélessávú internetkapcsolat kiépítése nehézségekbe ütközik vagy nem lenne gazdaságos. A frekvenciagazdálkodás ugyanakkor hatással lehet a piaci versenyre azáltal, hogy megváltoztatja a piaci szereplők helyzetét és erőviszonyait például azzal, hogy a meglévő felhasználók indokolatlan versenyelőnyökhöz jutnak. A spektrumhoz való korlátozott hozzáférés, különösen ha fogyóban a megfelelő frekvenciatartomány, gátat szabhat az új szolgáltatások vagy alkalmazások piaci belépésének, az innovációnak és a versenynek. A felhasználói jogok bővítése – akár spektrumkereskedelem, akár egyéb felhasználói ügyletek révén valósul meg –, valamint a frekvenciahasználatra vonatkozó új rugalmas kritériumok bevezetése hatást gyakorolhat a verseny jelenlegi helyzetére. A tagállamoknak ezért
  az új frekvenciakiosztás előtt alaposan elemezniük kell a versenyre gyakorolt hatásokat, valamint
  megfelelő ex ante vagy ex post szabályozási intézkedésekkel (pl. a meglévő jogok módosításával, a frekvenciahasználati jogok bizonyos megszerzési módjainak tilalmával, a spektrumfelhalmozásra és a hatékony spektrumhasználatra vonatkozóan a 2002/21/EK irányelv 9. cikkének (7) bekezdésében említettekhez hasonló feltételek megszabásával, az egyes üzemeltetők által igényelhető spektrum mennyiségének korlátozásával, valamint a spektrum túlzott összpontosulásának kivédésével) kell elejét venniük az esetleges versenytorzulásoknak, összhangban a 2002/20/EK irányelv 5. cikke (6) bekezdésének, valamint
  a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló, 1987. június 25-i
  87/372/EGK
  tanácsi
  irányelv (10) (GSM-irányelv) 1. cikke (2) bekezdésének gerincét adó alapelvekkel.
  Azzal, hogy frekvenciát tartanak fenn egy frekvenciasáv, vagy hasonló jellemzőjű sávok csoportjának új belépői számára, a tagállamok szintén tehetnek lépéseket a spektrum gazdasági szereplők közötti egyenletesebb elosztása érdekében.

  [Módosítás 12] |
| --- | --- |

(12)

Az európai digitális menetrend külön kiemeli, hogy a vezeték nélküli szélessávú alkalmazások versenyélénkítő hatásúak,
  páneurópai szinten egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak,
  valamint növelik a fogyasztói kínálatot és a hozzáférést a vidéki vagy más olyan területeken, ahol a vezetékes szélessávú internetkapcsolat kiépítése nehézségekbe ütközik vagy nem lenne gazdaságos. A frekvenciagazdálkodás ugyanakkor hatással lehet a piaci versenyre azáltal, hogy megváltoztatja a piaci szereplők helyzetét és erőviszonyait például azzal, hogy a meglévő felhasználók indokolatlan versenyelőnyökhöz jutnak. A spektrumhoz való korlátozott hozzáférés, különösen ha fogyóban a megfelelő frekvenciatartomány, gátat szabhat az új szolgáltatások vagy alkalmazások piaci belépésének, az innovációnak és a versenynek. A felhasználói jogok bővítése – akár spektrumkereskedelem, akár egyéb felhasználói ügyletek révén valósul meg –, valamint a frekvenciahasználatra vonatkozó új rugalmas kritériumok bevezetése hatást gyakorolhat a verseny jelenlegi helyzetére. A tagállamoknak ezért
  az új frekvenciakiosztás előtt alaposan elemezniük kell a versenyre gyakorolt hatásokat, valamint
  megfelelő ex ante vagy ex post szabályozási intézkedésekkel (pl. a meglévő jogok módosításával, a frekvenciahasználati jogok bizonyos megszerzési módjainak tilalmával, a spektrumfelhalmozásra és a hatékony spektrumhasználatra vonatkozóan a 2002/21/EK irányelv 9. cikkének (7) bekezdésében említettekhez hasonló feltételek megszabásával, az egyes üzemeltetők által igényelhető spektrum mennyiségének korlátozásával, valamint a spektrum túlzott összpontosulásának kivédésével) kell elejét venniük az esetleges versenytorzulásoknak, összhangban a 2002/20/EK irányelv 5. cikke (6) bekezdésének, valamint
  a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló, 1987. június 25-i
  87/372/EGK
  tanácsi
  irányelv (10) (GSM-irányelv) 1. cikke (2) bekezdésének gerincét adó alapelvekkel.
  Azzal, hogy frekvenciát tartanak fenn egy frekvenciasáv, vagy hasonló jellemzőjű sávok csoportjának új belépői számára, a tagállamok szintén tehetnek lépéseket a spektrum gazdasági szereplők közötti egyenletesebb elosztása érdekében.

  [Módosítás 12]

| (13) | A spektrumhasználat csak úgy lehet optimális és hatékony, ha alakulását folyamatosan figyelemmel kísérik, és arról naprakész, átlátható információk állnak rendelkezésre az Európai Unión belül. Noha a spektrumhasználatra vonatkozó információk Közösségen belüli harmonizált rendelkezésre állásáról szóló, 2007. május 16-i 2007/344/EK bizottsági
  határozat

   (11) értelmében a tagállamok kötelesek közzétenni a spektrumhasználattal kapcsolatos jogokra vonatkozó információkat, a spektrum és a rádiótechnikai berendezések (különösen a 300 MHz és
  6
  GHz közötti
  , valamint a 6 GHz és 70 GHz közötti frekvenciatartományban való) hatékony használata érdekében (mivel ezek a frekvenciatartományok a gyors technológiai fejlődésnek köszönhetően egyre fontosabbak lesznek
  ) az Unión belül –
  közös
  felülvizsgálati és értékelési módszertan alapján – részletes kimutatást kell készíteni a meglévő spektrumhasználatról
  és annak hatékonyságáról
  .
  A kimutatásnak megfelelő részletekkel kell szolgálnia, hogy meg lehessen
  határozni mind a
  magán-,
  mind a közszférában azokat a technológiákat vagy felhasználási módokat, amelyek hatékonysága nem kielégítő, fel lehessen tárni a kihasználatlanul maradt frekvenciakiosztásokat és a kiaknázatlan megosztási lehetőségeket, és fel lehessen mérni a jövőbeli fogyasztói és üzleti igényeket.
  Ezenkívül a vezeték nélküli adatokat használó alkalmazások számának folyamatos bővülését figyelembe véve a tagállamoknak támogatniuk kell a felhasználói alkalmazások számára biztosított spektrum hatékony felhasználását. [Módosítás 13] |
| --- | --- |

(13)

A spektrumhasználat csak úgy lehet optimális és hatékony, ha alakulását folyamatosan figyelemmel kísérik, és arról naprakész, átlátható információk állnak rendelkezésre az Európai Unión belül. Noha a spektrumhasználatra vonatkozó információk Közösségen belüli harmonizált rendelkezésre állásáról szóló, 2007. május 16-i 2007/344/EK bizottsági
  határozat

   (11) értelmében a tagállamok kötelesek közzétenni a spektrumhasználattal kapcsolatos jogokra vonatkozó információkat, a spektrum és a rádiótechnikai berendezések (különösen a 300 MHz és
  6
  GHz közötti
  , valamint a 6 GHz és 70 GHz közötti frekvenciatartományban való) hatékony használata érdekében (mivel ezek a frekvenciatartományok a gyors technológiai fejlődésnek köszönhetően egyre fontosabbak lesznek
  ) az Unión belül –
  közös
  felülvizsgálati és értékelési módszertan alapján – részletes kimutatást kell készíteni a meglévő spektrumhasználatról
  és annak hatékonyságáról
  .
  A kimutatásnak megfelelő részletekkel kell szolgálnia, hogy meg lehessen
  határozni mind a
  magán-,
  mind a közszférában azokat a technológiákat vagy felhasználási módokat, amelyek hatékonysága nem kielégítő, fel lehessen tárni a kihasználatlanul maradt frekvenciakiosztásokat és a kiaknázatlan megosztási lehetőségeket, és fel lehessen mérni a jövőbeli fogyasztói és üzleti igényeket.
  Ezenkívül a vezeték nélküli adatokat használó alkalmazások számának folyamatos bővülését figyelembe véve a tagállamoknak támogatniuk kell a felhasználói alkalmazások számára biztosított spektrum hatékony felhasználását. [Módosítás 13]

| (14) | Bár technológiailag továbbra is fejlesztés alatt állnak, az úgynevezett „kognitív technológiákat” már most tovább kell kutatni és alkalmazni kell a kimutatásban részletezendő, spektrumhasználatra vonatkozó geolokalizált információk révén. [Módosítás 89] |
| --- | --- |

(14)

Bár technológiailag továbbra is fejlesztés alatt állnak, az úgynevezett „kognitív technológiákat” már most tovább kell kutatni és alkalmazni kell a kimutatásban részletezendő, spektrumhasználatra vonatkozó geolokalizált információk révén. [Módosítás 89]

| (15) | Az 1999/5/EK irányelv szerinti olyan harmonizált szabványokra van szükség a spektrumhasználat hatékonyságának biztosításához, amelyek figyelembe veszik a megosztással kapcsolatban meghatározott jogi feltételeket. A nem rádió-távközlési elektromos és elektronikus berendezésekre és hálózatokra vonatkozó európai szabványokat szintén úgy szükséges kialakítani, hogy a spektrumhasználat zavarása elkerülhető legyen. A vezeték nélküli eszközök és alkalmazások mennyiségének és a spektrum telítettségének ugrásszerű növekedése és a spektrumfelhasználási módok sokfélesége olyan összesített hatással jár, amely próbára teszi az interferenciakezelés jelenlegi megközelítéseit. Ezeket – a vevőkészülékek jellemzőivel és kifinomultabb zavarvédelmi mechanizmusokkal együtt – vizsgálatnak kell alávetni és újra kell értékelni
  a meglévő és jövőbeli spektrumhasználat szempontjából káros interferencia és zavarok elkerülése céljából
  .
  A tagállamok számára lehetővé kell tenni továbbá, hogy a nemzeti joggal összhangban adott esetben az interferenciára vonatkozó kérdések megoldásának közvetlen költségével és az átállási költségekkel kapcsolatos kompenzációs intézkedéseket vezethessenek be.

  [Módosítás 14] |
| --- | --- |

(15)

Az 1999/5/EK irányelv szerinti olyan harmonizált szabványokra van szükség a spektrumhasználat hatékonyságának biztosításához, amelyek figyelembe veszik a megosztással kapcsolatban meghatározott jogi feltételeket. A nem rádió-távközlési elektromos és elektronikus berendezésekre és hálózatokra vonatkozó európai szabványokat szintén úgy szükséges kialakítani, hogy a spektrumhasználat zavarása elkerülhető legyen. A vezeték nélküli eszközök és alkalmazások mennyiségének és a spektrum telítettségének ugrásszerű növekedése és a spektrumfelhasználási módok sokfélesége olyan összesített hatással jár, amely próbára teszi az interferenciakezelés jelenlegi megközelítéseit. Ezeket – a vevőkészülékek jellemzőivel és kifinomultabb zavarvédelmi mechanizmusokkal együtt – vizsgálatnak kell alávetni és újra kell értékelni
  a meglévő és jövőbeli spektrumhasználat szempontjából káros interferencia és zavarok elkerülése céljából
  .
  A tagállamok számára lehetővé kell tenni továbbá, hogy a nemzeti joggal összhangban adott esetben az interferenciára vonatkozó kérdések megoldásának közvetlen költségével és az átállási költségekkel kapcsolatos kompenzációs intézkedéseket vezethessenek be.

  [Módosítás 14]

| (16) | A Bizottság „európai digitális menetrend” elnevezésű irányadó kezdeményezésének célkitűzéseihez illeszkedve a vezeték nélküli szélessávú
  szolgáltatások
  jelentős
  mértékben járulnak hozzá a gazdaság élénkítéséhez és növekedéséhez
  , amennyiben alkalmazásukhoz megfelelő mennyiségű frekvencia áll rendelkezésre, a használati jogok engedélyezése gyors, és a piac alakulásához igazodva mód nyílik a jogok átruházására. A digitális menetrend célkitűzése, hogy 2020-ig minden uniós polgár legalább 30 Mbps sebességű szélessávú internet-hozzáféréssel kell rendelkezzen. Annak érdekében tehát, hogy könnyen hozzá lehessen férni az egyetemes vezeték nélküli szélessávhoz, 2012-ig engedélyezni kell a már
  harmonizált
  rádióspektrum földfelszíni hírközlési célú használatát, különös tekintettel a 2008/477/EK (12), a 2008/411/EK (13) és a 2009/766/EK (14) bizottsági határozat által kijelölt frekvenciasávokban. A földfelszíni szélessávú szolgáltatások kiegészítéseként gyors és megvalósítható megoldást jelenthet az Unió legtávolabbi szegleteiben élőknek, ha megfizethető műholdas szélessávú internet áll rendelkezésükre. [Módosítás 15] |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság „európai digitális menetrend” elnevezésű irányadó kezdeményezésének célkitűzéseihez illeszkedve a vezeték nélküli szélessávú
  szolgáltatások
  jelentős
  mértékben járulnak hozzá a gazdaság élénkítéséhez és növekedéséhez
  , amennyiben alkalmazásukhoz megfelelő mennyiségű frekvencia áll rendelkezésre, a használati jogok engedélyezése gyors, és a piac alakulásához igazodva mód nyílik a jogok átruházására. A digitális menetrend célkitűzése, hogy 2020-ig minden uniós polgár legalább 30 Mbps sebességű szélessávú internet-hozzáféréssel kell rendelkezzen. Annak érdekében tehát, hogy könnyen hozzá lehessen férni az egyetemes vezeték nélküli szélessávhoz, 2012-ig engedélyezni kell a már
  harmonizált
  rádióspektrum földfelszíni hírközlési célú használatát, különös tekintettel a 2008/477/EK (12), a 2008/411/EK (13) és a 2009/766/EK (14) bizottsági határozat által kijelölt frekvenciasávokban. A földfelszíni szélessávú szolgáltatások kiegészítéseként gyors és megvalósítható megoldást jelenthet az Unió legtávolabbi szegleteiben élőknek, ha megfizethető műholdas szélessávú internet áll rendelkezésükre. [Módosítás 15]

| (17) | Ismételt és egybehangzó tanulmányok alapján a mobil adatforgalom gyorsan növekszik, és jelenleg évente megkétszereződik. A növekedés jelenlegi üteme szerint – amely az elkövetkezendő évek során valószínűleg folytatódni fog – a mobil adatforgalom 2009 és 2014 között közel a negyvenszeresére nő majd. Ahhoz, hogy ez az exponenciális növekedés kezelhető legyen, számos intézkedés válik szükségessé a szabályozók és a piaci szereplők részéről, ideértve a spektrumhasználat általános hatékonyságának növelését, a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások számára lehetséges további harmonizált spektrumkiosztást, és a forgalomnak a többszörös felhasználású eszközök alkalmazása révén más hálózatokra történő átterhelését. [Módosítás 16] |
| --- | --- |

(17)

Ismételt és egybehangzó tanulmányok alapján a mobil adatforgalom gyorsan növekszik, és jelenleg évente megkétszereződik. A növekedés jelenlegi üteme szerint – amely az elkövetkezendő évek során valószínűleg folytatódni fog – a mobil adatforgalom 2009 és 2014 között közel a negyvenszeresére nő majd. Ahhoz, hogy ez az exponenciális növekedés kezelhető legyen, számos intézkedés válik szükségessé a szabályozók és a piaci szereplők részéről, ideértve a spektrumhasználat általános hatékonyságának növelését, a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások számára lehetséges további harmonizált spektrumkiosztást, és a forgalomnak a többszörös felhasználású eszközök alkalmazása révén más hálózatokra történő átterhelését. [Módosítás 16]

| (18) | Rugalmasabb megoldásokat kell bevezetni a spektrumhasználat irányítására vonatkozóan az innováció és a nagy sebességű szélessávú kapcsolat támogatására, amelyek lehetővé teszik a cégek számára, hogy csökkentsék költségeiket és növeljék versenyképességüket, valamint hogy új interaktív online szolgáltatásokat tudjanak kifejleszteni, például az oktatás, az egészségügy, valamint az általános érdekű szolgáltatások terén. [Módosítás 17] |
| --- | --- |

(18)

Rugalmasabb megoldásokat kell bevezetni a spektrumhasználat irányítására vonatkozóan az innováció és a nagy sebességű szélessávú kapcsolat támogatására, amelyek lehetővé teszik a cégek számára, hogy csökkentsék költségeiket és növeljék versenyképességüket, valamint hogy új interaktív online szolgáltatásokat tudjanak kifejleszteni, például az oktatás, az egészségügy, valamint az általános érdekű szolgáltatások terén. [Módosítás 17]

| (19) | A belső piac fejlődésének kulcsa a nagy sebességű szélessávú hálózathoz hozzáféréssel rendelkező, közel 500 millió fő alkotta európai piac lehet, amely a felhasználók világméretekben is egyedülálló kritikus tömegét alkotja, új lehetőségeket nyit meg valamennyi régió előtt, nagyobb értéket nyújt mindegyik felhasználónak, és képessé teszi az Uniót arra, hogy a világ vezető tudásalapú gazdaságává váljon. A szélessáv gyors kiépítése létfontosságú az uniós termelékenység fejlődése és az olyan új és kisvállalkozások megjelenése szempontjából, amelyek vezető szerepet tölthetnek be a különböző ágazatokban, például az egészségügy, a feldolgozó- és a szolgáltatóipar területén. [Módosítás 18] |
| --- | --- |

(19)

A belső piac fejlődésének kulcsa a nagy sebességű szélessávú hálózathoz hozzáféréssel rendelkező, közel 500 millió fő alkotta európai piac lehet, amely a felhasználók világméretekben is egyedülálló kritikus tömegét alkotja, új lehetőségeket nyit meg valamennyi régió előtt, nagyobb értéket nyújt mindegyik felhasználónak, és képessé teszi az Uniót arra, hogy a világ vezető tudásalapú gazdaságává váljon. A szélessáv gyors kiépítése létfontosságú az uniós termelékenység fejlődése és az olyan új és kisvállalkozások megjelenése szempontjából, amelyek vezető szerepet tölthetnek be a különböző ágazatokban, például az egészségügy, a feldolgozó- és a szolgáltatóipar területén. [Módosítás 18]

| (20) | A Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) becslései szerint az International Mobile Telecommunications-2000 (IMT-2000) és az IMT-Advanced szabvány szerinti rendszerek (azaz a 3G és a 4G mobilkommunikációs rendszerek) fejlesztéshez szükséges jövőbeni spektrális sávszélességi követelmények 2020-ra 1 280 és 1 720 MHz közötti tartományt tesznek ki a kereskedelmi mobilszolgáltatási iparágban az egyes ITU-régiók, így Európa tekintetében is. További spektrum – lehetőség szerint globális szinten és harmonizáltan történő – felszabadítása nélkül az új szolgáltatásoknak és a gazdasági növekedésnek a mobilhálózatok kapacitásbeli korlátai fognak gátat szabni. [Módosítás 19] |
| --- | --- |

(20)

A Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) becslései szerint az International Mobile Telecommunications-2000 (IMT-2000) és az IMT-Advanced szabvány szerinti rendszerek (azaz a 3G és a 4G mobilkommunikációs rendszerek) fejlesztéshez szükséges jövőbeni spektrális sávszélességi követelmények 2020-ra 1 280 és 1 720 MHz közötti tartományt tesznek ki a kereskedelmi mobilszolgáltatási iparágban az egyes ITU-régiók, így Európa tekintetében is. További spektrum – lehetőség szerint globális szinten és harmonizáltan történő – felszabadítása nélkül az új szolgáltatásoknak és a gazdasági növekedésnek a mobilhálózatok kapacitásbeli korlátai fognak gátat szabni. [Módosítás 19]

| (21) | A
  880-915 MHz-es és a 925-960 MHz-es frekvenciasávoknak (a 900 MHz-es sávnak) a 2009/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) szerinti, időben történő és versenyserkentő felszabadítása mellett a 790-862 MHz-es sávot (a 800 MHz-es sávot) optimálisan lehet használni
  a nagyobb területet lefedő vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások számára
  . Az Európai Unióban az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek 790–862 MHz-es frekvenciasávú használatának harmonizált műszaki feltételeiről szóló, 2010. május 6-i 2010/267/EU bizottsági határozat (16)

  harmonizált műszaki feltételeiből, valamint az analóg műsorszórás 2012. január 1-jétől való megszüntetését előirányzó,
  a digitális hozadék elérhetővé válásának az Európai Unióban való elősegítéséről szóló,
  2009. október 28-i
  2009/848/EK bizottsági ajánlásból (17)

  kiindulva, illetve a nemzeti szintű szabályozásban végrehajtott gyors változtatások fényében ezt a frekvenciasávot elviekben már 2013-ig az elektronikus hírközlés rendelkezésére lehet bocsátani. A frekvenciasávval kapcsolatos gyors végrehajtás szükséges annak érdekében, hogy el lehessen kerülni a technikai zavarokat, különösen a tagállamok közötti határrégiókban. Figyelembe véve, hogy a 800 MHz-es frekvenciasáv kiterjedt földrajzi területekre tudja közvetíteni a jeleket, a felhasználási jogokhoz a
  technológia- és szolgáltatássemlegesség elvén keresztül teljesített, a
  lefedettségre vonatkozó kötelezettségeket is célszerű kapcsolni.
  Annak érdekében, hogy a mobil adatforgalom iránti egyre növekvő igényt ki lehessen elégíteni, az 1 452-1 492 MHz-es sávban (az 1,5 GHz-es frekvenciasávban) és a 2 300–2 400 MHz-es sávban (a 2,3 GHz-es frekvenciasávban) további spektrumot kell felszabadítani a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások számára, amelynek biztosítania kell a különféle technológiai megoldások közötti egyenlő versenyfeltételeket, és támogatnia kell az Unión belül a páneurópai üzemeltetők megjelenését. A mobilszolgáltatások számára való további spektrumkiosztásokat – például a 694–790 MHz-es sávot (a 700 MHz-es frekvenciasávot) – a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokra és a földfelszíni televíziós szolgáltatásokra vonatkozó jövőbeni kapacitáskövetelmények függvényében kell vizsgálat tárgyává tenni.

  [Módosítás 20] |
| --- | --- |

(21)

A
  880-915 MHz-es és a 925-960 MHz-es frekvenciasávoknak (a 900 MHz-es sávnak) a 2009/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) szerinti, időben történő és versenyserkentő felszabadítása mellett a 790-862 MHz-es sávot (a 800 MHz-es sávot) optimálisan lehet használni
  a nagyobb területet lefedő vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások számára
  . Az Európai Unióban az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek 790–862 MHz-es frekvenciasávú használatának harmonizált műszaki feltételeiről szóló, 2010. május 6-i 2010/267/EU bizottsági határozat (16)

  harmonizált műszaki feltételeiből, valamint az analóg műsorszórás 2012. január 1-jétől való megszüntetését előirányzó,
  a digitális hozadék elérhetővé válásának az Európai Unióban való elősegítéséről szóló,
  2009. október 28-i
  2009/848/EK bizottsági ajánlásból (17)

  kiindulva, illetve a nemzeti szintű szabályozásban végrehajtott gyors változtatások fényében ezt a frekvenciasávot elviekben már 2013-ig az elektronikus hírközlés rendelkezésére lehet bocsátani. A frekvenciasávval kapcsolatos gyors végrehajtás szükséges annak érdekében, hogy el lehessen kerülni a technikai zavarokat, különösen a tagállamok közötti határrégiókban. Figyelembe véve, hogy a 800 MHz-es frekvenciasáv kiterjedt földrajzi területekre tudja közvetíteni a jeleket, a felhasználási jogokhoz a
  technológia- és szolgáltatássemlegesség elvén keresztül teljesített, a
  lefedettségre vonatkozó kötelezettségeket is célszerű kapcsolni.
  Annak érdekében, hogy a mobil adatforgalom iránti egyre növekvő igényt ki lehessen elégíteni, az 1 452-1 492 MHz-es sávban (az 1,5 GHz-es frekvenciasávban) és a 2 300–2 400 MHz-es sávban (a 2,3 GHz-es frekvenciasávban) további spektrumot kell felszabadítani a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások számára, amelynek biztosítania kell a különféle technológiai megoldások közötti egyenlő versenyfeltételeket, és támogatnia kell az Unión belül a páneurópai üzemeltetők megjelenését. A mobilszolgáltatások számára való további spektrumkiosztásokat – például a 694–790 MHz-es sávot (a 700 MHz-es frekvenciasávot) – a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokra és a földfelszíni televíziós szolgáltatásokra vonatkozó jövőbeni kapacitáskövetelmények függvényében kell vizsgálat tárgyává tenni.

  [Módosítás 20]

| (22) | A mobil szélessáv lehetőségeinek kibővülése kulcsfontosságú abból a szempontból, hogy a kulturális ágazat ilyen módon új terjesztési platformokkal látható el, ami előkészíti az ágazat jövőbeni sikeres fejlődését. Alapvető fontosságú, hogy a földfelszíni televíziós szolgáltatások és az egyéb szereplők képesek legyenek a meglévő szolgáltatások fenntartására akkor, amikor a spektrum egy további részét felszabadítják a vezeték nélküli szolgáltatások számára. A további frekvenciák felszabadításából eredő átállási költségek a licencdíjakból fedezhetők, ami lehetővé teszi a műsorterjesztők számára, hogy ugyanazokat a lehetőségeket élvezhessék, amelyek jelenleg a spektrum más részeiben élvezhetők. [Módosítás 21] |
| --- | --- |

(22)

A mobil szélessáv lehetőségeinek kibővülése kulcsfontosságú abból a szempontból, hogy a kulturális ágazat ilyen módon új terjesztési platformokkal látható el, ami előkészíti az ágazat jövőbeni sikeres fejlődését. Alapvető fontosságú, hogy a földfelszíni televíziós szolgáltatások és az egyéb szereplők képesek legyenek a meglévő szolgáltatások fenntartására akkor, amikor a spektrum egy további részét felszabadítják a vezeték nélküli szolgáltatások számára. A további frekvenciák felszabadításából eredő átállási költségek a licencdíjakból fedezhetők, ami lehetővé teszi a műsorterjesztők számára, hogy ugyanazokat a lehetőségeket élvezhessék, amelyek jelenleg a spektrum más részeiben élvezhetők. [Módosítás 21]

| (23) | A vezeték nélküli hozzáférést biztosító rendszerek – például a rádiós helyi hozzáférésű hálózatok –lassanként kinövik a részükre kiosztott, engedélyeztetés nélkül használható 2,4 GHz-es és 5 GHz-es frekvenciát. Annak érdekében, hogy a vezeték nélküli technológiák következő generációja is helyet kaphasson, szélesebb, az 1 Gbps feletti sebességet is lehetővé tevő csatornák szükségesek. Továbbá a 2005/513/EK bizottsági határozattal (18) létrehozott vezeték nélküli hozzáférési rendszerek, köztük a rádiós helyi hálózatok számára kiosztott, engedélyeztetés nélkül használható frekvenciatartomány kiterjesztésének megvalósíthatóságát a jelenlegi felhasználási módok és a várható frekvenciaigények számbevétele alapján, az egyéb felhasználási módok függvényében kell értékelni. [Módosítás 22 és 25] |
| --- | --- |

(23)

A vezeték nélküli hozzáférést biztosító rendszerek – például a rádiós helyi hozzáférésű hálózatok –lassanként kinövik a részükre kiosztott, engedélyeztetés nélkül használható 2,4 GHz-es és 5 GHz-es frekvenciát. Annak érdekében, hogy a vezeték nélküli technológiák következő generációja is helyet kaphasson, szélesebb, az 1 Gbps feletti sebességet is lehetővé tevő csatornák szükségesek. Továbbá a 2005/513/EK bizottsági határozattal (18) létrehozott vezeték nélküli hozzáférési rendszerek, köztük a rádiós helyi hálózatok számára kiosztott, engedélyeztetés nélkül használható frekvenciatartomány kiterjesztésének megvalósíthatóságát a jelenlegi felhasználási módok és a várható frekvenciaigények számbevétele alapján, az egyéb felhasználási módok függvényében kell értékelni. [Módosítás 22 és 25]

| (24) | Miközben a műsorszórás a tömeges terjesztés továbbra is leggazdaságosabb platformjaként fontos tartalomterjesztési platform marad, a szélessávú – akár helyhez kötött, akár mobil – és egyéb új szolgáltatások új lehetőségeket kínálnak a kulturális ágazat számára terjesztési platformjainak diverzifikálására, lekérhető szolgáltatások nyújtására, valamint az adatforgalom jelentős növelésében rejlő gazdasági potenciál kihasználására. [Módosítás 23] |
| --- | --- |

(24)

Miközben a műsorszórás a tömeges terjesztés továbbra is leggazdaságosabb platformjaként fontos tartalomterjesztési platform marad, a szélessávú – akár helyhez kötött, akár mobil – és egyéb új szolgáltatások új lehetőségeket kínálnak a kulturális ágazat számára terjesztési platformjainak diverzifikálására, lekérhető szolgáltatások nyújtására, valamint az adatforgalom jelentős növelésében rejlő gazdasági potenciál kihasználására. [Módosítás 23]

| (25) | A GSM-szabványhoz hasonlóan – amelyet a korai és döntő jelentőségű páneurópai harmonizációnak köszönhetően világszerte sikerrel vettek át – az Uniónak arra kell törekednie, hogy meghatározza a spektrum jövőbeni újrakiosztásának globális menetrendjét, különösen a spektrum leghatékonyabb részére vonatkozóan. A 2016. évi rádió-hírközlési világkonferencia megállapodásai kulcsfontosságúak lesznek a globális harmonizáció és a szomszédos harmadik országokkal való együttműködés biztosítása szempontjából. [Módosítás 24] |
| --- | --- |

(25)

A GSM-szabványhoz hasonlóan – amelyet a korai és döntő jelentőségű páneurópai harmonizációnak köszönhetően világszerte sikerrel vettek át – az Uniónak arra kell törekednie, hogy meghatározza a spektrum jövőbeni újrakiosztásának globális menetrendjét, különösen a spektrum leghatékonyabb részére vonatkozóan. A 2016. évi rádió-hírközlési világkonferencia megállapodásai kulcsfontosságúak lesznek a globális harmonizáció és a szomszédos harmadik országokkal való együttműködés biztosítása szempontjából. [Módosítás 24]

| (26) | Mivel a szélessávú hírközlésnek az Unió egészét érintő fejlesztéséhez, valamint a versenytorzulásnak és a tagállami piacok fragmentáltságának a megakadályozásához elengedhetetlen az egységes szemlélet és a méretgazdaságosság, bizonyos engedélyezési és eljárási feltételeket a tagállamoknak összehangolt fellépéssel, a Bizottsággal közösen szükséges meghatározniuk.
  Az említett feltételeknek elsődlegesen az új belépők alacsonyabb frekvenciasávokhoz való, árverések vagy egyéb versenyeztetési eljárások általi hozzáférését kell biztosítaniuk. Emellett a
  feltételek kiterjedhetnek a lefedettségre vonatkozó kötelezettségekre, a frekvenciablokkok nagyságára, a jogok odaítélésének ütemezésére, a virtuális mobilszolgáltatók számára biztosított hozzáférésre, vagy akár a használati jogok tartamára. A spektrum egyre hatékonyabb felhasználása
  az új páneurópai szolgáltatások megjelenésének elősegítése
  és a vezeték nélküli berendezések és szolgáltatások belső piacának fejlődése szempontjából különösen fontos spektrumkereskedelmet szem előtt tartva ezeket a feltételeket a vezeték nélküli hírközlés céljaira kiosztott frekvenciasávokra, valamint az átruházható vagy haszonbérbe adható spektrumhasználati jogok alá tartozó frekvenciasávokra is alkalmazni kell. [Módosítás 26] |
| --- | --- |

(26)

Mivel a szélessávú hírközlésnek az Unió egészét érintő fejlesztéséhez, valamint a versenytorzulásnak és a tagállami piacok fragmentáltságának a megakadályozásához elengedhetetlen az egységes szemlélet és a méretgazdaságosság, bizonyos engedélyezési és eljárási feltételeket a tagállamoknak összehangolt fellépéssel, a Bizottsággal közösen szükséges meghatározniuk.
  Az említett feltételeknek elsődlegesen az új belépők alacsonyabb frekvenciasávokhoz való, árverések vagy egyéb versenyeztetési eljárások általi hozzáférését kell biztosítaniuk. Emellett a
  feltételek kiterjedhetnek a lefedettségre vonatkozó kötelezettségekre, a frekvenciablokkok nagyságára, a jogok odaítélésének ütemezésére, a virtuális mobilszolgáltatók számára biztosított hozzáférésre, vagy akár a használati jogok tartamára. A spektrum egyre hatékonyabb felhasználása
  az új páneurópai szolgáltatások megjelenésének elősegítése
  és a vezeték nélküli berendezések és szolgáltatások belső piacának fejlődése szempontjából különösen fontos spektrumkereskedelmet szem előtt tartva ezeket a feltételeket a vezeték nélküli hírközlés céljaira kiosztott frekvenciasávokra, valamint az átruházható vagy haszonbérbe adható spektrumhasználati jogok alá tartozó frekvenciasávokra is alkalmazni kell. [Módosítás 26]

| (27) | További frekvenciaigény mutatkozhat más ágazatokban is, például a közlekedés (biztonsági, információs és irányítási rendszerek számára), a kutatás és fejlesztés (K+F), a
  kultúra, az e-egészségügy, a digitális társadalmi befogadás, illetve a
  közrend védelme és a katasztrófavédelem
  terén
  ,
  az utóbbi esetében szem előtt tartva a kép-
  és
  adatátvitel fokozott alkalmazását
  a
  gyors és hatékonyabb szolgáltatás érdekében
  . A spektrumpolitika és a K+F tevékenységek közötti szinergiák
  és közvetlen kapcsolatok
  optimalizálása, valamint az egyes spektrumhasználók rádiótechnikai kompatibilitását elemző vizsgálatok végrehajtása az innovációt szolgálja. A
  megfelelő kutatóintézeteknek
  részt kell
  vállalniuk
  a rádiófrekvenciákra vonatkozó szabályozás műszaki aspektusainak kidolgozásában, mégpedig az uniós szabályozás szempontjából releváns interferenciamodellek ellenőrzéséhez szükséges vizsgálati infrastruktúra rendelkezésre bocsátásával. A kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogram (19) égisze alatt végzett kutatás eredményeinek fényében szükség van azon projektek spektrumigényének vizsgálatára, amelyek – különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára – várhatóan jelentős gazdasági vagy befektetési potenciállal rendelkeznek (pl. kognitív rádiótechnika vagy elektronikus egészségügy) A K+F és a tudományos tevékenységek zavartalansága érdekében megfelelő védelmet kell továbbá biztosítani a káros interferenciákkal szemben. [Módosítás 27] |
| --- | --- |

(27)

További frekvenciaigény mutatkozhat más ágazatokban is, például a közlekedés (biztonsági, információs és irányítási rendszerek számára), a kutatás és fejlesztés (K+F), a
  kultúra, az e-egészségügy, a digitális társadalmi befogadás, illetve a
  közrend védelme és a katasztrófavédelem
  terén
  ,
  az utóbbi esetében szem előtt tartva a kép-
  és
  adatátvitel fokozott alkalmazását
  a
  gyors és hatékonyabb szolgáltatás érdekében
  . A spektrumpolitika és a K+F tevékenységek közötti szinergiák
  és közvetlen kapcsolatok
  optimalizálása, valamint az egyes spektrumhasználók rádiótechnikai kompatibilitását elemző vizsgálatok végrehajtása az innovációt szolgálja. A
  megfelelő kutatóintézeteknek
  részt kell
  vállalniuk
  a rádiófrekvenciákra vonatkozó szabályozás műszaki aspektusainak kidolgozásában, mégpedig az uniós szabályozás szempontjából releváns interferenciamodellek ellenőrzéséhez szükséges vizsgálati infrastruktúra rendelkezésre bocsátásával. A kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogram (19) égisze alatt végzett kutatás eredményeinek fényében szükség van azon projektek spektrumigényének vizsgálatára, amelyek – különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára – várhatóan jelentős gazdasági vagy befektetési potenciállal rendelkeznek (pl. kognitív rádiótechnika vagy elektronikus egészségügy) A K+F és a tudományos tevékenységek zavartalansága érdekében megfelelő védelmet kell továbbá biztosítani a káros interferenciákkal szemben. [Módosítás 27]

| (28) | Az „Európa 2020” stratégia a gazdaság fenntarthatóságát, forráshatékonyságát és versenyképességét szolgáló környezetvédelmi célkitűzéseket rögzít, többek között meghatározza az erőforrás-kihasználás hatékonyságának 20 %-os növelését. Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) ágazata kulcsszerepet játszik e célkitűzések teljesítésében, ahogyan arra az európai digitális menetrend is nyomatékosan felhívta a figyelmet. A tervezett fellépések között szerepel az Unió egészére kiterjedő intelligens energiagazdálkodási rendszerek (intelligens energiahálózatok és intelligens mérőrendszerek) üzembe helyezésének felgyorsítása, a hírközlési technológiáknak az energiafogyasztás csökkentését célzó alkalmazása, valamint a közlekedési ágazat szén-dioxid-kibocsátásának csökkentése intelligens közlekedési rendszerek és intelligens közlekedésszervezési rendszerek kiépítésével. A rádióspektrum-technológiák hatékony használata emellett hozzájárulhat a rádiótechnikai berendezések energiafogyasztásának csökkentéséhez, és enyhíthet a vidéki és távoli területeket érő környezeti hatásokon. |
| --- | --- |

(28)

Az „Európa 2020” stratégia a gazdaság fenntarthatóságát, forráshatékonyságát és versenyképességét szolgáló környezetvédelmi célkitűzéseket rögzít, többek között meghatározza az erőforrás-kihasználás hatékonyságának 20 %-os növelését. Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) ágazata kulcsszerepet játszik e célkitűzések teljesítésében, ahogyan arra az európai digitális menetrend is nyomatékosan felhívta a figyelmet. A tervezett fellépések között szerepel az Unió egészére kiterjedő intelligens energiagazdálkodási rendszerek (intelligens energiahálózatok és intelligens mérőrendszerek) üzembe helyezésének felgyorsítása, a hírközlési technológiáknak az energiafogyasztás csökkentését célzó alkalmazása, valamint a közlekedési ágazat szén-dioxid-kibocsátásának csökkentése intelligens közlekedési rendszerek és intelligens közlekedésszervezési rendszerek kiépítésével. A rádióspektrum-technológiák hatékony használata emellett hozzájárulhat a rádiótechnikai berendezések energiafogyasztásának csökkentéséhez, és enyhíthet a vidéki és távoli területeket érő környezeti hatásokon.

| (29) | Közegészség-védelmi megfontolásokból és a spektrumhasználat uniós engedélyeztetési gyakorlatának egységessége szempontjából elengedhetetlen az elektromágneses mezők elleni védelem. Habár az elektromágneses mezők elleni védelemre a lakosságot érő elektromágneses sugárterhelés (0 Hz-300 GHz) korlátozásáról szóló, 1999. július 12-i 1999/519/EK tanácsi ajánlás (20) is már kiterjed,
  alaposabb ismeretekre kell szert tenni az élő szervezetek elektromágneses mezőkre való reagálására vonatkozóan, valamint
  folyamatosan ellenőrizni kell a spektrumhasználat egészségre gyakorolt ionizáló és nem ionizáló hatásait, köztük a különböző frekvenciákon működtetett, egyre több és változatosabb berendezés spektrumhasználatának valós halmozott hatásait.
  A megfelelő közbiztonság elérése mellett a tagállamoknak biztosítaniuk kell a védőintézkedések technológia- és szolgáltatássemlegességét. [Módosítás 28] |
| --- | --- |

(29)

Közegészség-védelmi megfontolásokból és a spektrumhasználat uniós engedélyeztetési gyakorlatának egységessége szempontjából elengedhetetlen az elektromágneses mezők elleni védelem. Habár az elektromágneses mezők elleni védelemre a lakosságot érő elektromágneses sugárterhelés (0 Hz-300 GHz) korlátozásáról szóló, 1999. július 12-i 1999/519/EK tanácsi ajánlás (20) is már kiterjed,
  alaposabb ismeretekre kell szert tenni az élő szervezetek elektromágneses mezőkre való reagálására vonatkozóan, valamint
  folyamatosan ellenőrizni kell a spektrumhasználat egészségre gyakorolt ionizáló és nem ionizáló hatásait, köztük a különböző frekvenciákon működtetett, egyre több és változatosabb berendezés spektrumhasználatának valós halmozott hatásait.
  A megfelelő közbiztonság elérése mellett a tagállamoknak biztosítaniuk kell a védőintézkedések technológia- és szolgáltatássemlegességét. [Módosítás 28]

| (30) | A legfőbb közérdekű célkitűzések megvalósításához, például az életbiztonsághoz az szükséges, hogy a tagállamok között a biztonsági és sürgősségi segélyszolgálatok együttműködését összehangolt műszaki megoldások garantálják. A biztonsági szolgáltatások és eszközök, valamint az innovatív páneurópai vagy műszakilag kölcsönösen átjárható biztonsági és segélyszolgálati megoldások fejlesztése és szabad forgalma érdekében elegendő spektrumot kell rendelkezésre bocsátani,
  egy összehangolt páneurópai rádióspektrum-blokkban
  . Különböző vizsgálatok tanulsága szerint az 1 GHz alatti frekvenciatartományban további harmonizált spektrumra lesz szükség az Unióban a közbiztonság védelmét és a katasztrófavédelmet szolgáló mobil szélessávú szolgáltatások biztosításához a következő 5–10 évben.
  További 1 GHz alatti frekvenciasávok közvédelem és katasztrófaelhárítás céljára történő harmonizált kiosztásakor meg kell vizsgálni más, a közvédelem és a katasztrófaelhárítás céljára fenntartott frekvenciasávok felszabadításának lehetőségét. [Módosítás 29] |
| --- | --- |

(30)

A legfőbb közérdekű célkitűzések megvalósításához, például az életbiztonsághoz az szükséges, hogy a tagállamok között a biztonsági és sürgősségi segélyszolgálatok együttműködését összehangolt műszaki megoldások garantálják. A biztonsági szolgáltatások és eszközök, valamint az innovatív páneurópai vagy műszakilag kölcsönösen átjárható biztonsági és segélyszolgálati megoldások fejlesztése és szabad forgalma érdekében elegendő spektrumot kell rendelkezésre bocsátani,
  egy összehangolt páneurópai rádióspektrum-blokkban
  . Különböző vizsgálatok tanulsága szerint az 1 GHz alatti frekvenciatartományban további harmonizált spektrumra lesz szükség az Unióban a közbiztonság védelmét és a katasztrófavédelmet szolgáló mobil szélessávú szolgáltatások biztosításához a következő 5–10 évben.
  További 1 GHz alatti frekvenciasávok közvédelem és katasztrófaelhárítás céljára történő harmonizált kiosztásakor meg kell vizsgálni más, a közvédelem és a katasztrófaelhárítás céljára fenntartott frekvenciasávok felszabadításának lehetőségét. [Módosítás 29]

| (31) | A rádióhullámok terjedésének jellegéből, a rádiótechnológián alapuló szolgáltatásokra épülő piacok nemzetközi jellegéből, valamint a káros interferenciák elleni határfüggetlen védelem iránti igényből adódóan a spektrumszabályozásnak erőteljes határokon átívelő és nemzetközi dimenziói vannak. A 2009/140/EK irányelvvel módosított 2002/21/EK és 2002/20/EK irányelvek emellett nemzetközi megállapodásokra történő utalásokat tartalmaznak, melyek értelmében a tagállamok nem vállalhatnak olyan nemzetközi kötelezettségeket, amelyek megakadályozzák vagy korlátozzák uniós kötelezettségeik teljesítését. Az esetjoggal összhangban a tagállamoknak minden szükséges erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy a spektrumhasználat koordinálásával foglalkozó nemzetközi testületekben megfelelően képviseljék az uniós érdekeket az uniós hatáskörbe tartozó ügyekben. Ezen túlmenően minden olyan kérdésben, amely uniós szakpolitikát vagy hatáskört érint, az Uniónak a tárgyalások politikai előkészítésének élére kell állnia, a többoldalú egyeztetések alkalmával pedig
  biztosítania
  kell
  az Unió egységes fellépését a globális szinergiák és a méretgazdaságosság spektrumhasználat tekintetében történő létrehozása érdekében
  , többek között a Nemzetközi Távközlési Unión belül is, amely a rádióspektrummal kapcsolatos ügyek tekintetében az ő felelősségi körének felel meg az uniós szabályozás értelmében. [Módosítás 30] |
| --- | --- |

(31)

A rádióhullámok terjedésének jellegéből, a rádiótechnológián alapuló szolgáltatásokra épülő piacok nemzetközi jellegéből, valamint a káros interferenciák elleni határfüggetlen védelem iránti igényből adódóan a spektrumszabályozásnak erőteljes határokon átívelő és nemzetközi dimenziói vannak. A 2009/140/EK irányelvvel módosított 2002/21/EK és 2002/20/EK irányelvek emellett nemzetközi megállapodásokra történő utalásokat tartalmaznak, melyek értelmében a tagállamok nem vállalhatnak olyan nemzetközi kötelezettségeket, amelyek megakadályozzák vagy korlátozzák uniós kötelezettségeik teljesítését. Az esetjoggal összhangban a tagállamoknak minden szükséges erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy a spektrumhasználat koordinálásával foglalkozó nemzetközi testületekben megfelelően képviseljék az uniós érdekeket az uniós hatáskörbe tartozó ügyekben. Ezen túlmenően minden olyan kérdésben, amely uniós szakpolitikát vagy hatáskört érint, az Uniónak a tárgyalások politikai előkészítésének élére kell állnia, a többoldalú egyeztetések alkalmával pedig
  biztosítania
  kell
  az Unió egységes fellépését a globális szinergiák és a méretgazdaságosság spektrumhasználat tekintetében történő létrehozása érdekében
  , többek között a Nemzetközi Távközlési Unión belül is, amely a rádióspektrummal kapcsolatos ügyek tekintetében az ő felelősségi körének felel meg az uniós szabályozás értelmében. [Módosítás 30]

| (32) | A jelenlegi gyakorlattól elmozdulva, valamint az 1992. évi Igazgatási Rádió-világértekezleten követendő eljárásokkal kapcsolatban 1992. február 3-án elfogadott tanácsi következtetésekben meghatározott elvekből kiindulva, amennyiben a rádió-hírközlési világkonferenciákon és más, többoldalú egyeztetéseken tárgyalt kérdések jelentős uniós vonatkozású elveket vagy szakpolitikai kérdéseket érintenek, lehetőséget kell biztosítani az Uniónak arra, hogy a többoldalú tárgyalásokon saját érdekei védelmében új eljárásokat határozzon meg, azon a hosszú távú törekvésen túl, hogy a tagállamok mellett teljes jogú taggá váljon a Nemzetközi Távközlési Unión belül, mely cél érdekében a Bizottság – a rádióspektrum-politikai csoport (RSPG) véleményének figyelembevétele mellett – közös politikai célokat javasolhat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, a 2002/21/EK irányelvben foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(32)

A jelenlegi gyakorlattól elmozdulva, valamint az 1992. évi Igazgatási Rádió-világértekezleten követendő eljárásokkal kapcsolatban 1992. február 3-án elfogadott tanácsi következtetésekben meghatározott elvekből kiindulva, amennyiben a rádió-hírközlési világkonferenciákon és más, többoldalú egyeztetéseken tárgyalt kérdések jelentős uniós vonatkozású elveket vagy szakpolitikai kérdéseket érintenek, lehetőséget kell biztosítani az Uniónak arra, hogy a többoldalú tárgyalásokon saját érdekei védelmében új eljárásokat határozzon meg, azon a hosszú távú törekvésen túl, hogy a tagállamok mellett teljes jogú taggá váljon a Nemzetközi Távközlési Unión belül, mely cél érdekében a Bizottság – a rádióspektrum-politikai csoport (RSPG) véleményének figyelembevétele mellett – közös politikai célokat javasolhat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, a 2002/21/EK irányelvben foglaltaknak megfelelően.

| (33) | A műholdas navigáció és a műholdas hírközlés számára fenntartott frekvenciasávra nehezedő növekvő nyomás elkerülése érdekében azok sávszélességét a spektrumhasználat újratervezésekor rögzíteni kell.
  A 2012-es rádió-hírközlési világkonferencián számos uniós vonatkozású témáról szó lesz, egyebek mellett a digitális hozadékról, a tudományos és meteorológiai szolgáltatásokról, a fenntartható fejlődésről és az éghajlatváltozásról, a műholdas hírközlésről és a Galileo működéséhez szükséges spektrum használatáról (amely programot a Galileo Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, 2002. május 21-i 876/2002/EK tanácsi rendelet (21), valamint az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendelet (22) határozott meg), valamint a Föld-megfigyelési adatok hatékonyabb felhasználását szolgáló európai Föld-megfigyelési programról (GMES) (23). [Módosítás 31] |
| --- | --- |

(33)

A műholdas navigáció és a műholdas hírközlés számára fenntartott frekvenciasávra nehezedő növekvő nyomás elkerülése érdekében azok sávszélességét a spektrumhasználat újratervezésekor rögzíteni kell.
  A 2012-es rádió-hírközlési világkonferencián számos uniós vonatkozású témáról szó lesz, egyebek mellett a digitális hozadékról, a tudományos és meteorológiai szolgáltatásokról, a fenntartható fejlődésről és az éghajlatváltozásról, a műholdas hírközlésről és a Galileo működéséhez szükséges spektrum használatáról (amely programot a Galileo Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, 2002. május 21-i 876/2002/EK tanácsi rendelet (21), valamint az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendelet (22) határozott meg), valamint a Föld-megfigyelési adatok hatékonyabb felhasználását szolgáló európai Föld-megfigyelési programról (GMES) (23). [Módosítás 31]

| (34) | A tagállamoknak kétoldalú tárgyalásokat kell folytatniuk a
  szomszédos
  harmadik
  országokkal,
  köztük
  a tagjelölt vagy potenciális tagjelölt országokkal
  , hogy eleget tudjanak tenni
  a rádiófrekvenciák koordinálásával
  kapcsolatos
  uniós kötelezettségeiknek
  , és hogy olyan megállapodás elérésére törekedjenek, amely előremutató például szolgálhat a többi tagállam számára
  .
  Az Uniónak technikai és politikai támogatással segítenie kell a tagállamokat a harmadik országokkal, és különösen a szomszédos országokkal, köztük a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokkal folytatott két- és többoldalú tárgyalásaik során.
  A közreműködés egyben azt a célt is szolgálja, hogy akár az uniós határokon kívül is kivédhetőek legyenek a káros interferenciák, fokozódjon a spektrumhasználat hatékonysága és közeledjenek a spektrumhasználat különböző gyakorlatai.
  A cellás szélessávú technológiákra való áttéréshez, valamint a légiforgalom-irányítás korszerűsítését lehetővé tevő spektrumharmonizációhoz égető szükség lenne a közös fellépésre a 800 MHz-es és a 3,4–3,8 GHz-es frekvenciasávot illetően.

  [Módosítás 32] |
| --- | --- |

(34)

A tagállamoknak kétoldalú tárgyalásokat kell folytatniuk a
  szomszédos
  harmadik
  országokkal,
  köztük
  a tagjelölt vagy potenciális tagjelölt országokkal
  , hogy eleget tudjanak tenni
  a rádiófrekvenciák koordinálásával
  kapcsolatos
  uniós kötelezettségeiknek
  , és hogy olyan megállapodás elérésére törekedjenek, amely előremutató például szolgálhat a többi tagállam számára
  .
  Az Uniónak technikai és politikai támogatással segítenie kell a tagállamokat a harmadik országokkal, és különösen a szomszédos országokkal, köztük a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokkal folytatott két- és többoldalú tárgyalásaik során.
  A közreműködés egyben azt a célt is szolgálja, hogy akár az uniós határokon kívül is kivédhetőek legyenek a káros interferenciák, fokozódjon a spektrumhasználat hatékonysága és közeledjenek a spektrumhasználat különböző gyakorlatai.
  A cellás szélessávú technológiákra való áttéréshez, valamint a légiforgalom-irányítás korszerűsítését lehetővé tevő spektrumharmonizációhoz égető szükség lenne a közös fellépésre a 800 MHz-es és a 3,4–3,8 GHz-es frekvenciasávot illetően.

  [Módosítás 32]

| (35) | A program csak úgy érheti el céljait, ha a frekvenciagazdálkodás összehangolásához és az uniós szintű szabályozáshoz megfelelő intézményi háttérre támaszkodik, ugyanakkor a nemzeti hatóságok szakértelmét és tapasztalatait is teljes mértékben figyelembe veszi. Ez a keret egyben a spektrumhasználat tagállamok közötti koordinálását is javíthatja a belső piac kontextusában. Ugyanígy létfontosságú a szabványtestületek, a kutatóintézetek és a CEPT közötti együttműködés és harmonizáció. |
| --- | --- |

(35)

A program csak úgy érheti el céljait, ha a frekvenciagazdálkodás összehangolásához és az uniós szintű szabályozáshoz megfelelő intézményi háttérre támaszkodik, ugyanakkor a nemzeti hatóságok szakértelmét és tapasztalatait is teljes mértékben figyelembe veszi. Ez a keret egyben a spektrumhasználat tagállamok közötti koordinálását is javíthatja a belső piac kontextusában. Ugyanígy létfontosságú a szabványtestületek, a kutatóintézetek és a CEPT közötti együttműködés és harmonizáció.

| (36) | A Bizottság
  évente
  jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e határozat alapján elért eredményekről és a tervezett jövőbeni intézkedésekről. [Módosítás 33] |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság
  évente
  jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e határozat alapján elért eredményekről és a tervezett jövőbeni intézkedésekről. [Módosítás 33]

| (37) | A javaslat kidolgozásakor a Bizottság messzemenőkig figyelembe vette az RSPG véleményét. |
| --- | --- |

(37)

A javaslat kidolgozásakor a Bizottság messzemenőkig figyelembe vette az RSPG véleményét.

| (38) | Ez a határozat nem érinti azt a védelmet, amelyet a 2009/140/EK irányelv biztosít a piaci szereplők számára, [Módosítás 34] |
| --- | --- |

(38)

Ez a határozat nem érinti azt a védelmet, amelyet a 2009/140/EK irányelv biztosít a piaci szereplők számára, [Módosítás 34]

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Cél
  és hatály

1.   Ez a határozat
  többéves
  rádióspektrum-politikai programot hoz létre, melynek feladata a spektrumhasználat stratégiai tervezése és összehangolása a belső piac működésének biztosítása érdekében.

2.
     
  Ez a határozat a spektrumhasználatot érintő összes uniós szakpolitikai terület, így többek között az elektronikus hírközlés, a kutatás, fejlesztés és innováció, a közlekedés és az energia belső piacára és az audiovizuális belső piacra is kiterjed.

3.
     
  Ez a határozat összhangban van a hatályos uniós joggal, különösen a 2002/19/EK, a 2002/20/EK, a 2002/21/EK és az 1999/5/EK irányelvvel, valamint a 676/2002/EK határozattal, továbbá a nemzeti szinten az uniós jognak megfelelően elfogadott intézkedésekkel, és a vonatkozó nemzetközi megállapodásokkal, figyelembe véve a Nemzetközi Távközlési Unió rádiószabályzatát;

4.
     
  Ez a határozat nem sérti a nemzeti szinten az uniós jognak teljes mértékben megfelelően elfogadott, általános érdekű célok elérésére irányuló, különösen a tartalomszabályozással és az audiovizuális politikával kapcsolatos intézkedéseket;

  [Módosítás 35]

2. cikk

Általános
  szabályozási elvek

1.
     A tagállamok átlátható módon együttműködnek egymással és a Bizottsággal annak biztosítása érdekében, hogy az alábbi általános szabályozási elvek az Unió egészében következetesen érvényre jussanak:

| a) | a hatékony spektrumhasználat ösztönzése a frekvenciahasználat iránti
  fokozódó
  kereslet legmegfelelőbb
  kielégítése érdekében, a spektrum jelentős társadalmi, kulturális és gazdasági értékének megfelelően
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

a hatékony spektrumhasználat ösztönzése a frekvenciahasználat iránti
  fokozódó
  kereslet legmegfelelőbb
  kielégítése érdekében, a spektrum jelentős társadalmi, kulturális és gazdasági értékének megfelelően
  ;

▐

| b) | a
  legmegfelelőbb, megkülönböztetésmentes és
  a lehető legkisebb terhet jelentő engedélyezési rendszer alkalmazása a spektrumhasználat rugalmasságának és hatékonyságának maximalizálásával; |
| --- | --- |

b)

a
  legmegfelelőbb, megkülönböztetésmentes és
  a lehető legkisebb terhet jelentő engedélyezési rendszer alkalmazása a spektrumhasználat rugalmasságának és hatékonyságának maximalizálásával;

| c) | a belső piac és
  a digitális szolgáltatások
  fejlődésének garantálása tényleges verseny és páneurópai szinten egyenlő versenyfeltételek biztosítása, továbbá
  a jövőbeli páneurópai szolgáltatások megjelenésének előmozdítása révén
  ; |
| --- | --- |

c)

a belső piac és
  a digitális szolgáltatások
  fejlődésének garantálása tényleges verseny és páneurópai szinten egyenlő versenyfeltételek biztosítása, továbbá
  a jövőbeli páneurópai szolgáltatások megjelenésének előmozdítása révén
  ;

| d) | az innováció előmozdítása; |
| --- | --- |

d)

az innováció előmozdítása;

| e) | az elektromágneses jelkibocsátás emberi egészségre gyakorolt hatásaira vonatkozó uniós jogszabályok maradéktalan figyelembevétele a spektrumhasználat technikai feltételeinek meghatározásakor; |
| --- | --- |

e)

az elektromágneses jelkibocsátás emberi egészségre gyakorolt hatásaira vonatkozó uniós jogszabályok maradéktalan figyelembevétele a spektrumhasználat technikai feltételeinek meghatározásakor;

| f) | a technológia- és szolgáltatássemlegesség előmozdítása a spektrumhasználat során. [Módosítás 36] |
| --- | --- |

f)

a technológia- és szolgáltatássemlegesség előmozdítása a spektrumhasználat során. [Módosítás 36]

(2)
     
  Az elektronikus hírközlés esetében a 2002/21/EK irányelv 8a., 9. és 9b. cikkével és a 676/2002/EK határozattal összhangban az alábbi egyedi elvek alkalmazandók:

| a) | technológia- és szolgáltatássemlegesség alkalmazása a spektrum elektronikus hírközlési hálózatokhoz és szolgáltatásokhoz való használata, valamint az egyéni rádiófrekvencia-használati jogok átadása vagy haszonbérbe adása során; |
| --- | --- |

a)

technológia- és szolgáltatássemlegesség alkalmazása a spektrum elektronikus hírközlési hálózatokhoz és szolgáltatásokhoz való használata, valamint az egyéni rádiófrekvencia-használati jogok átadása vagy haszonbérbe adása során;

| b) | a rádiófrekvencia-használat harmonizációjának előmozdítása az Unió egészében, e frekvenciák eredményes és hatékony használata biztosításának szükségességével összhangban; |
| --- | --- |

b)

a rádiófrekvencia-használat harmonizációjának előmozdítása az Unió egészében, e frekvenciák eredményes és hatékony használata biztosításának szükségességével összhangban;

| c) | a megnövekedett mobil adatforgalom és a szélessávú szolgáltatások elősegítése, különösen a rugalmasság előmozdítása, valamint az innováció ösztönzése révén, figyelembe véve azt, hogy el kell kerülni a káros interferenciát és biztosítani kell a szolgáltatás műszaki minőségét; |
| --- | --- |

c)

a megnövekedett mobil adatforgalom és a szélessávú szolgáltatások elősegítése, különösen a rugalmasság előmozdítása, valamint az innováció ösztönzése révén, figyelembe véve azt, hogy el kell kerülni a káros interferenciát és biztosítani kell a szolgáltatás műszaki minőségét;

| d) | a tényleges verseny fenntartása és fejlesztése, előzetes vagy utólagos intézkedések révén megakadályozva a rádiófrekvenciák túlzott, a versenyt jelentősen károsító felhalmozódását. [Módosítás 37] |
| --- | --- |

d)

a tényleges verseny fenntartása és fejlesztése, előzetes vagy utólagos intézkedések révén megakadályozva a rádiófrekvenciák túlzott, a versenyt jelentősen károsító felhalmozódását. [Módosítás 37]

3. cikk

Politikai célkitűzések

Ezen első program kiemelt területeire összpontosítva a tagállamok és a Bizottság együttműködnek a következő politikai célkitűzések támogatása és teljesítése érdekében:

| a) | kellő nagyságrendű és megfelelő
  – amennyiben a rádióspektrum-politikai program másként nem rendelkezik, 2015-re legalább 1 200 MHz-et kitevő –
  spektrum biztosítása
  a mobil adatforgalom számára
  , az uniós politikai célkitűzések támogatása
  és a mobil adatforgalom iránti fokozódó kereslet legmegfelelőbb kielégítése érdekében, ezáltal lehetővé téve a kereskedelmi és a közszolgáltatások fejlődését, és egyszersmind figyelembe véve fontos általános érdekű célkitűzéseket, például a kulturális sokszínűséget és a médiapluralizmust
  ; [Módosítás 38] |
| --- | --- |

a)

kellő nagyságrendű és megfelelő
  – amennyiben a rádióspektrum-politikai program másként nem rendelkezik, 2015-re legalább 1 200 MHz-et kitevő –
  spektrum biztosítása
  a mobil adatforgalom számára
  , az uniós politikai célkitűzések támogatása
  és a mobil adatforgalom iránti fokozódó kereslet legmegfelelőbb kielégítése érdekében, ezáltal lehetővé téve a kereskedelmi és a közszolgáltatások fejlődését, és egyszersmind figyelembe véve fontos általános érdekű célkitűzéseket, például a kulturális sokszínűséget és a médiapluralizmust
  ; [Módosítás 38]

| b) | a digitális szakadék áthidalása és az európai digitális menetrend célkitűzéseinek megvalósítása, biztosítva azt, hogy 2020-ra valamennyi uniós polgár hozzáférhessen legalább 30 Mbps sebességű szélessávhoz, és lehetővé téve az Unió számára azt, hogy a lehető legnagyobb szélessávú sebességgel és kapacitással rendelkezhessen; [Módosítás 39] |
| --- | --- |

b)

a digitális szakadék áthidalása és az európai digitális menetrend célkitűzéseinek megvalósítása, biztosítva azt, hogy 2020-ra valamennyi uniós polgár hozzáférhessen legalább 30 Mbps sebességű szélessávhoz, és lehetővé téve az Unió számára azt, hogy a lehető legnagyobb szélessávú sebességgel és kapacitással rendelkezhessen; [Módosítás 39]

| c) | annak lehetővé tétele, hogy az Unió az élre kerülhessen a vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások területén, további elegendő spektrumnak a legköltséghatékonyabb frekvenciasávokból való, az említett szolgáltatások számára történő felszabadításával, a széles körben való elérhetőségük biztosítása érdekében; [Módosítás 40] |
| --- | --- |

c)

annak lehetővé tétele, hogy az Unió az élre kerülhessen a vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások területén, további elegendő spektrumnak a legköltséghatékonyabb frekvenciasávokból való, az említett szolgáltatások számára történő felszabadításával, a széles körben való elérhetőségük biztosítása érdekében; [Módosítás 40]

| d) | megnövelt mobil szélessávú kapacitások révén lehetőségek biztosítása mind az üzleti ágazat, mind pedig a közszolgáltatások számára; [Módosítás 41] |
| --- | --- |

d)

megnövelt mobil szélessávú kapacitások révén lehetőségek biztosítása mind az üzleti ágazat, mind pedig a közszolgáltatások számára; [Módosítás 41]

| e) | a spektrumhasználat rugalmasságának maximalizálása az innováció és a befektetések ösztönzése érdekében, a technológia- és szolgáltatássemlegesség elvének
  Unió-szerte következetes
  , a
  z esetlegesen elfogadott technológiai megoldások számára páneurópai szinten egyenlő versenyfeltételek biztosítását szolgáló alkalmazásával, és a szabályozás megfelelő kiszámíthatóságával, a harmonizált
  spektrum új
  , fejlettebb
  technológiák számára történő felszabadításával, valamint a frekvenciahasználati jogok kereskedelmének lehetőségével
  , megteremtve ilyen módon a jövőbeli páneurópai szolgáltatások kidolgozásának lehetőségeit
  ; [Módosítás 42] |
| --- | --- |

e)

a spektrumhasználat rugalmasságának maximalizálása az innováció és a befektetések ösztönzése érdekében, a technológia- és szolgáltatássemlegesség elvének
  Unió-szerte következetes
  , a
  z esetlegesen elfogadott technológiai megoldások számára páneurópai szinten egyenlő versenyfeltételek biztosítását szolgáló alkalmazásával, és a szabályozás megfelelő kiszámíthatóságával, a harmonizált
  spektrum új
  , fejlettebb
  technológiák számára történő felszabadításával, valamint a frekvenciahasználati jogok kereskedelmének lehetőségével
  , megteremtve ilyen módon a jövőbeli páneurópai szolgáltatások kidolgozásának lehetőségeit
  ; [Módosítás 42]

| f) | a spektrumhasználat hatékonyságának fokozása az általános felhatalmazásokból adódó előnyök kiaknázása, valamint az ilyen jellegű engedélyek nagyobb mértékű alkalmazása révén; |
| --- | --- |

f)

a spektrumhasználat hatékonyságának fokozása az általános felhatalmazásokból adódó előnyök kiaknázása, valamint az ilyen jellegű engedélyek nagyobb mértékű alkalmazása révén;

| g) | az infrasktruktúra passzív megosztásának ösztönzése a 2002/21/EK irányelv 12. cikkében előirányzott módon, amennyiben az arányos és megkülönböztetésmentes lenne; [Módosítás 43] |
| --- | --- |

g)

az infrasktruktúra passzív megosztásának ösztönzése a 2002/21/EK irányelv 12. cikkében előirányzott módon, amennyiben az arányos és megkülönböztetésmentes lenne; [Módosítás 43]

| h) | a tényleges verseny fenntartása és fejlesztése különösen az elektronikus hírközlési szolgáltatások terén, ex ante vagy ex post
  , – frekvenciajogok visszavonása vagy egyéb intézkedések révén, illetve a frekvenciáknak a piaci torzulásokat kiigazító módon való kiosztásával –
  megakadályozva, hogy egyes gazdasági szereplők a versenyt jelentősen károsítva túlzott mértékben rádiófrekvenciákat halmozzanak fel; [Módosítás 44] |
| --- | --- |

h)

a tényleges verseny fenntartása és fejlesztése különösen az elektronikus hírközlési szolgáltatások terén, ex ante vagy ex post
  , – frekvenciajogok visszavonása vagy egyéb intézkedések révén, illetve a frekvenciáknak a piaci torzulásokat kiigazító módon való kiosztásával –
  megakadályozva, hogy egyes gazdasági szereplők a versenyt jelentősen károsítva túlzott mértékben rádiófrekvenciákat halmozzanak fel; [Módosítás 44]

| i) | a belső piac szétaprózódottságának csökkentése
  és potenciáljának teljes mértékű kiaknázása
  a
  gazdasági növekedés és az uniós szintű méret- és választékgazdaságosság előmozdítását célzó, páneurópai szinten egyenlő versenyfeltételek kialakítása érdekében, adott esetben a
  spektrum
  használatához és
  ▐ rendelkezésre állásához ▐ szükséges műszaki feltételek nagyobb fokú összeegyeztetése és harmonizációja révén; [Módosítás 45] |
| --- | --- |

i)

a belső piac szétaprózódottságának csökkentése
  és potenciáljának teljes mértékű kiaknázása
  a
  gazdasági növekedés és az uniós szintű méret- és választékgazdaságosság előmozdítását célzó, páneurópai szinten egyenlő versenyfeltételek kialakítása érdekében, adott esetben a
  spektrum
  használatához és
  ▐ rendelkezésre állásához ▐ szükséges műszaki feltételek nagyobb fokú összeegyeztetése és harmonizációja révén; [Módosítás 45]

| j) | a rádiótechnikai vagy nem rádiótechnikai berendezések egymásra gyakorolt káros interferenciájának vagy zavarásának kivédése a rugalmas és hatékony spektrumhasználatot lehetővé tevő szabványok kifejlesztésének elősegítése révén, növelve a vevőkészülékek interferenciával szembeni ellenálló képességét, különös figyelmet fordítva a rádiótechnikai eszközök és alkalmazások mennyiségi növekedéséből és sűrűbb előfordulásából adódó halmozott hatásra; |
| --- | --- |

j)

a rádiótechnikai vagy nem rádiótechnikai berendezések egymásra gyakorolt káros interferenciájának vagy zavarásának kivédése a rugalmas és hatékony spektrumhasználatot lehetővé tevő szabványok kifejlesztésének elősegítése révén, növelve a vevőkészülékek interferenciával szembeni ellenálló képességét, különös figyelmet fordítva a rádiótechnikai eszközök és alkalmazások mennyiségi növekedéséből és sűrűbb előfordulásából adódó halmozott hatásra;

| k) | a spektrumkiosztás műszaki feltételeinek meghatározásakor az elektromágneses jelkibocsátás emberi egészségre gyakorolt potenciális hatásaival kapcsolatos, a terület nemzetközi szervezetei által hitelesített kutatási eredmények maradéktalan figyelembevétele
  , és azok technológia - és szolgáltatássemleges alkalmazása
  ; [Módosítás 46] |
| --- | --- |

k)

a spektrumkiosztás műszaki feltételeinek meghatározásakor az elektromágneses jelkibocsátás emberi egészségre gyakorolt potenciális hatásaival kapcsolatos, a terület nemzetközi szervezetei által hitelesített kutatási eredmények maradéktalan figyelembevétele
  , és azok technológia - és szolgáltatássemleges alkalmazása
  ; [Módosítás 46]

| l) | az új fogyasztói termékek és technológiák hozzáférhetőségének szavatolása annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztókat a digitális technológiára való átállásra és a digitális hozadék hatékony felhasználására ösztönözzük; [Módosítás 47] |
| --- | --- |

l)

az új fogyasztói termékek és technológiák hozzáférhetőségének szavatolása annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztókat a digitális technológiára való átállásra és a digitális hozadék hatékony felhasználására ösztönözzük; [Módosítás 47]

| m) | az Unió szénlábnyomának csökkentése a vezeték nélküli hírközlési hálózatok és alkalmazások technológiai hatékonyságának fokozása révén. [Módosítás 48] |
| --- | --- |

m)

az Unió szénlábnyomának csökkentése a vezeték nélküli hírközlési hálózatok és alkalmazások technológiai hatékonyságának fokozása révén. [Módosítás 48]

4. cikk

Nagyobb fokú hatékonyság és rugalmasság

1.   A tagállamok – összhangban a 2002/20/EK irányelvvel – 2013. január 1-jéig
  egymáshoz hasonló és
  a szélessávú szolgáltatások fejlesztésére alkalmas engedélyezési és kiosztási intézkedéseket fogadnak el, amelyek alapján például az érintett üzemeltetők számára közvetve vagy közvetlenül, lehetőség szerint és a 12. cikkben foglaltaknak megfelelően folytatott konzultációk alapján legalább 10 MHz-es egybefüggő spektrumblokkokat tesznek hozzáférhetővé
  , ilyen módon téve lehetővé a lehető legnagyobb kapacitás és szélessávú sebességek elérését, továbbá a tényleges verseny megvalósítását
  . [Módosítás 49]

2.   A tagállamok a Bizottsággal együttműködésben támogatják a kollektív, valamint megosztott
  és engedélymentes
  spektrumhasználatot.
  Szintén támogatják a jelenlegi és új technológiák, mint például a földrajzi helymeghatározással kapcsolatos adatbázisok és a kognitív rádiótechnika megfelelő hatásvizsgálat utáni, például a „fehér terekben” történő fejlesztését. Ezeket a hatásvizsgálatokat az ezen határozat hatálybalépését követő 12 hónapon belül kell elvégezni. [Módosítás 90]

3.   A tagállamok és a Bizottság közösen kidolgozzák és harmonizálják a rádióberendezésekre és a távközlő végberendezésekre, valamint az elektromos és elektronikus berendezésekre és hálózatokra vonatkozó szabványokat, adott esetben a Bizottság szabványtestületekhez intézett szabványosítási felkérése alapján.
  Különös figyelmet kell fordítani a fogyatékkal élő személyek által használandó berendezésekre vonatkozó szabványokra is, anélkül azonban, hogy megfosztanánk őket attól a joguktól, hogy tetszésük szerint nem szabványos berendezéseket használjanak. E tekintetben a spektrumharmonizáció és a szabványosítás hatékony összehangolása különösen fontos lesz annak érdekében, hogy a fogyasztók a belső piac egészében korlátlanul használhassák a rádióspektrum-használatot igénylő eszközöket. [Módosítás 51]

4.
     
  A tagállamok fokozzák az új technológiákkal – például a kognitív technológiákkal – kapcsolatos K+F tevékenységeket, mivel e technológiák fejlődése a spektrumhasználat hatékonyságát tekintve a jövőben hozzáadott értéket jelenthet. [Módosítás 52]

5.   A tagállamok gondoskodnak
  arról
  , hogy a szelekciós feltételek és eljárások ösztönzőleg hassanak a
  versenyre és a páneurópai szinten egyenlő versenyfeltételekre, a
  beruházásokra és a ▐
  spektrum mint a közjavak részének
  hatékony
  használatára, valamint a meglévő és az új szolgáltatások és készülékek összeférhetőségére
  .
  A tagállamok emellett mind a hálózatok, mind a felhasználói alkalmazások tekintetében elősegítik a spektrum továbbra is hatékony használatát.

  [Módosítás 53]

6.   Az elektronikus hírközlési szolgáltatások számára kiosztott és a 2002/21/EK irányelv 9b. cikkének megfelelően minden tagállamban értékesíthetővé tett harmonizált frekvenciasávokra vonatkozó szelekciós feltételek és eljárások különbségeiből adódó esetleges belső piaci fragmentáltság elkerülése érdekében a Bizottság – a tagállamokkal együttműködve
  és a szubszidiaritás elvével összhangban
  –
  meghatározza a legjobb gyakorlatokat és ösztönzi
  az érintett
  frekvenciasávokra vonatkozó információk megosztását, és az érintett
  frekvenciasávokkal kapcsolatos engedélyeztetés feltételeiről és eljárásairól iránymutatásokat dolgoz ki,
  például
  az infrastruktúra-megosztásra és a lefedettségre vonatkozó feltételekkel kapcsolatban,
  a technológia- és szolgáltatássemlegesség elvén keresztül megvalósuló, páneurópai szinten egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében.

  [Módosítás 54]

7.   ▐ A spektrumjogok hatékony felhasználásának biztosítása és a spektrumfelhalmozás elkerülése érdekében a tagállamok
  – szükség esetén_– _
  megteszik a megfelelő intézkedéseket, beleértve pénzbírság kiszabását
  , ösztönző díjakkal kapcsolatos eszközök alkalmazását, és
  a jogok visszavonását is. [Módosítás 55]

8.
     
  A tagállamok által az (1) bekezdésnek megfelelően elfogadandó intézkedések a 900 MHz-es frekvenciasáv közeljövőben bekövetkező felszabadítását egészítik ki, összhangban a GSM-irányelvvel és szem előtt tartva a verseny ösztönzését. Ezeket az intézkedéseket megkülönböztetésmentesen kell megtenni, és nem torzíthatják a versenyt az eleve piaci erőfölénnyel rendelkező szolgáltatóknak kedvezve. [Módosítás 56]

5. cikk

Verseny

1.   A tagállamok fenntartják és előmozdítják a tényleges versenyt, és elkerülik
  mind
  a belső
  piacon, mind az egyedi nemzeti piacokon zajló verseny torzulásait
  . [Módosítás 57]

2.   Az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségek maradéktalan teljesítése, különösen pedig a rádiófrekvencia-használati jogok
  kiosztásából,
  felhalmozásából, átruházásából vagy módosításából fakadó versenytorzulások megakadályozása érdekében a tagállamok
  a tervezett frekvenciakiosztást megelőzően alaposan megvizsgálják, hogy a kiosztás – figyelembe véve
  az
  érintett piaci szereplők már meglévő frekvenciajogait – feltehetőleg torzítja-e vagy mérsékli-e a versenyt az érintett mobilpiacokon. Amennyiben a frekvenciakiosztás feltehetőleg a verseny torzulását vagy mérséklődését vonja maga után, a tagállamok a tényleges verseny elősegítésére elfogadják a legmegfelelőbb intézkedéseket és legalább az
  alábbi
  intézkedések valamelyikét
  , a versenyszabályok alkalmazásának sérelme nélkül: [Módosítás 58]

| a) | a tagállamok korlátozhatják az egyes ▐ szereplőknek kiosztott spektrum nagyságát, illetve bizonyos frekvenciasávok vagy hasonló jellemzőkkel bíró bizonyos frekvenciasáv-csoportok, például az elektronikus hírközlési szolgáltatások számára kiosztott 1 GHz alatti frekvenciatartomány tekintetében a használati jogokat különböző feltételekhez, például nagykereskedelmi hozzáférés,
  nemzeti vagy regionális roaming
  biztosításához köthetik; [Módosítás 59] |
| --- | --- |

a)

a tagállamok korlátozhatják az egyes ▐ szereplőknek kiosztott spektrum nagyságát, illetve bizonyos frekvenciasávok vagy hasonló jellemzőkkel bíró bizonyos frekvenciasáv-csoportok, például az elektronikus hírközlési szolgáltatások számára kiosztott 1 GHz alatti frekvenciatartomány tekintetében a használati jogokat különböző feltételekhez, például nagykereskedelmi hozzáférés,
  nemzeti vagy regionális roaming
  biztosításához köthetik; [Módosítás 59]

| b) | a tagállamok annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak a mobilpiacra korán belépők és az újonnan belépők számára, azáltal, hogy egyenlő feltételekkel biztosítják számukra az alacsonyabb frekvenciasávokhoz való hozzáférést, valamely frekvenciasáv vagy frekvenciasáv-csoport egy részét fenntarthatják az újonnan belépők számára, akiknek korábban nem osztottak ki frekvenciát vagy részükre jelentősen kevesebb frekvenciát osztottak ki; [Módosítás 60] |
| --- | --- |

b)

a tagállamok annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak a mobilpiacra korán belépők és az újonnan belépők számára, azáltal, hogy egyenlő feltételekkel biztosítják számukra az alacsonyabb frekvenciasávokhoz való hozzáférést, valamely frekvenciasáv vagy frekvenciasáv-csoport egy részét fenntarthatják az újonnan belépők számára, akiknek korábban nem osztottak ki frekvenciát vagy részükre jelentősen kevesebb frekvenciát osztottak ki; [Módosítás 60]

| c) | a tagállamok egyes frekvenciasávokban elutasíthatják vagy feltételekhez köthetik a további frekvenciahasználati jogok kiadását vagy az új spektrumhasználati módok engedélyezését, ha ezzel egyes gazdasági szereplők frekvenciákat halmoznának fel,
  és e felhalmozódás
  várhatóan jelentős mértékben
  károsíthatja
  a versenyt; [Módosítás 61] |
| --- | --- |

c)

a tagállamok egyes frekvenciasávokban elutasíthatják vagy feltételekhez köthetik a további frekvenciahasználati jogok kiadását vagy az új spektrumhasználati módok engedélyezését, ha ezzel egyes gazdasági szereplők frekvenciákat halmoznának fel,
  és e felhalmozódás
  várhatóan jelentős mértékben
  károsíthatja
  a versenyt; [Módosítás 61]

| d) | a tagállamok – a nemzeti vagy uniós összefonódások ellenőrzésétől függetlenül – megtilthatják vagy feltételekhez köthetik a spektrumhasználati jogok átruházását, ha az a versenyt várhatóan jelentős mértékben károsíthatja; |
| --- | --- |

d)

a tagállamok – a nemzeti vagy uniós összefonódások ellenőrzésétől függetlenül – megtilthatják vagy feltételekhez köthetik a spektrumhasználati jogok átruházását, ha az a versenyt várhatóan jelentős mértékben károsíthatja;

| e) | a tagállamok a 2002/20/EK irányelv 14. cikkének megfelelően módosíthatják a meglévő jogokat, amennyiben ezt a lépést egyes gazdasági szereplők spektrumfelhalmozó és ezáltal a versenyt
  várhatóan torzító
  tevékenységének ex post korrekciója indokolja. [Módosítás 62] |
| --- | --- |

e)

a tagállamok a 2002/20/EK irányelv 14. cikkének megfelelően módosíthatják a meglévő jogokat, amennyiben ezt a lépést egyes gazdasági szereplők spektrumfelhalmozó és ezáltal a versenyt
  várhatóan torzító
  tevékenységének ex post korrekciója indokolja. [Módosítás 62]

3.
     
  Amennyiben a tagállamok a (2) bekezdésben említett intézkedések bármelyikének elfogadása mellett döntenek, azt a feltételeknek a spektrumhasználati jogokra vonatkozó feltételek bevezetésére vagy módosítására alkalmazandó, a 2002/20/EK irányelvben meghatározott eljárásokkal összhangban történő bevezetésével teszik meg. [Módosítás 63]

4.   A tagállamok
  bármely esetleges versenyellenes fejleménynek az uniós polgárok és fogyasztók érdekében való megakadályozása révén
  gondoskodnak arról, hogy az engedélyezési és szelekciós eljárások ne szenvedjenek késedelmet
  , megkülönböztetésmentesek legyenek,
  és segítsék elő a tényleges versenyt. [Módosítás 64]

6. cikk

Frekvencia a vezeték nélküli szélessávú hírközlés számára

1.   A szolgáltatás- és technológiasemlegesség elvének fenntartásával a tagállamok a Bizottsággal együttműködve minden szükséges lépést megtesznek annak érdekében, hogy az Unión belül megfelelő lefedettséget nyújtó és kapacitású
  harmonizált
  spektrum kerüljön kiosztásra
  – ami lehetővé teszi az Unió számára
  ,
  hogy a világ legnagyobb szélessávú sebességével rendelkezzen –
  ,
  annak biztosítása céljából,
  hogy a vezeték nélküli alkalmazások
  és Európának az új szolgáltatások területén érvényesülő vezető szerepe
  hatékonyan
  hozzájáruljanak a gazdasági növekedés
  hez, és azon célkítűzés elérése érdekében, hogy
  2020-ra
  valamennyi polgár legalább 30 Mbps sebességű szélessávú
  hozzáféréssel rendelkezzen
  . [Módosítás 65]

2.   A tagállamok 2012. január 1-jéig
  rendelkezésre bocsátják
  a 2008/477/EK (2,5–2,69 GHz), a 2008/411/EK (3,4–3,8 GHz) és a 2009/766/EK (900/1 800 MHz)
  határozatban
  kijelölt
  frekvenciasávokat
  , a vezeték nélküli szélessávú
  szolgáltatások hozzáférhetőségének az uniós polgárok és fogyasztók érdekében történő javítása érdekében, anélkül, hogy az ehhez a spektrumhoz az e bizottsági határozatokban meghatározott feltételek mellett azonos mértékben hozzáférő más szolgáltatások jelenlegi és jövőbeni kiépítése emiatt hátrányt szenvedne
  . [Módosítás 66]

3.
     
  A tagállamok saját hozadékuk létrehozása érdekében támogatják az elektronikus hírközlési szolgáltatók által végzett olyan folyamatban lévő hálózatfejlesztéseket, melyek célja a legújabb, leghatékonyabb technológia bevezetése. [Módosítás 67]

4.   A tagállamok 2013. január 1-jéig az elektronikus hírközlési szolgáltatások rendelkezésére bocsátják a 800 MHz-es frekvenciasávot a 676/2002/EK határozat alapján megállapított harmonizált műszaki feltételekkel összhangban. A Bizottság
  2015 végéig kivételes esetekben és kellően indokolt műszaki és történelmi okokból
  eltérést engedélyezhet
  e
  követelmény esetében,
  az érintett tagállam megfelelően indokolt kérelme alapján.
  Amennyiben
  a frekvenciasáv hozzáférhetőségét
  egy vagy
  több harmadik országgal felmerült, határokon átnyúló frekvenciakoordinálási problémák tovább akadályozzák, a Bizottság kivételes éves eltérést engedélyezhet mindaddig, amíg az ilyen akadályok meg nem szűnnek
  . A 2002/21/EK irányelv 9. cikkével összhangban a Bizottság – a tagállamokkal együttműködve – folyamatosan figyelemmel kíséri a spektrumhasználatot az 1 GHz alatti frekvenciatartományban, és felméri, hogy fel lehet-e további frekvenciákat szabadítani és ▐ rendelkezésre bocsátani. [Módosítás 68]

5.
     
  Felkérik a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve hozzon megfelelő szintű intézkedéseket az 1,5 GHz-es és a 2,3 GHz-es frekvenciasávok további harmonizációja és a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások nyújtása céljából történő hatékonyabb felhasználása érdekében.

A Bizottság folyamatosan nyomon követi a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokra vonatkozó kapacitáskövetelményeket és a tagállamokkal együttműködve legkésőbb 2015. január 1-jéig értékeli a további frekvenciasávok – pl. a 700 MHz-es sáv – harmonizálására irányuló intézkedések szükségességét. Ezen értékelés során figyelembe kell venni a spektrumtechnológiák fejlődését, az új szolgáltatásokkal kapcsolatos piaci tapasztalatokat, a földfelszíni sugárzású rádiós és televíziós műsorszórás esetleges jövőbeni igényeit és a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások lefedésére alkalmas más frekvenciasávokban jellemző spektrumhiányt.

A tagállamok biztosíthatják, hogy – adott esetben – az átállás vagy a spektrumhasználat újrakiosztásának közvetlen költségét a nemzeti joggal összhangban megfelelően kompenzálják. [Módosítás 69]

6.   A
  Bizottság a tagállamokkal
  együttműködve –
  például
  a lefedettségre vonatkozó
  , a technológia- és szolgáltatássemlegesség elvével összhangban elért
  követelmények révén – gondoskodik a 800 MHz-es frekvenciasávot használó szélessávú
  szolgáltatásokhoz való hozzáférés
  biztosításának ösztönzéséről a ritkán lakott területeken; ▐.

A tagállamok a Bizottsággal együttműködve felmérik, valamint adott esetben meghozzák a szükséges technikai és szabályozási lépéseket annak biztosításához, hogy a 800 MHz-es frekvenciasáv felszabadítása ne érintse hátrányosan a PMSE-alkalmazások (programok és különleges rendezvények szervezése) felhasználóit. [Módosítás 70]

7.
     
  A Bizottság – a tagállamokkal együttműködve – értékeli a 2005/513/EK határozatban létrehozott vezeték nélküli hozzáférési rendszerek, köztük a rádiós helyi hálózatok számára kiosztott, engedélyeztetés nélkül használható frekvenciának a teljes 5 GHz-es frekvenciasávra történő kiterjesztésének megvalósíthatóságát.

Felkérik a Bizottságot, hogy megfelelő nemzetközi fórumokon, különösen pedig az ITU Rádió-távközlési Világkonferenciáin tartsa magát az elfogadott harmonizációs napirendhez. [Módosítás 71]

8.   Felkérik a Bizottságot, hogy prioritásként és a 2002/21/EK irányelv 9b. cikke (3) bekezdésének megfelelően intézkedéseket fogadjon el annak biztosítására, hogy a tagállamok az Unión belül lehetővé tegyék a frekvenciahasználati jogok átruházását a 790–862 MHz-es, a 880–915 MHz-es, a 925–960 MHz-es, az 1 710–1 785 MHz-es, az 1 805–1 880 MHz-es, az 1 900–1 980 MHz-es, a 2 010–2 025 MHz-es, a 2 110–2 170 MHz-es, a 2,5–2,69 GHz-es és a 3,4–3,8 GHz-es harmonizált frekvenciasávokban
  és a spektrumnak a mobil szolgáltatások számára felszabadított további részeiben, anélkül, hogy az ehhez a spektrumhoz a 676/2002/EK határozatnak megfelelően elfogadott bizottsági határozatokban meghatározott feltételek mellett azonos mértékben hozzáférő más szolgáltatások jelenlegi és jövőbeni kiépítése emiatt hátrányt szenvedne
  . [Módosítás 72]

9.   ▐ Annak
  biztosítása
  érdekében, hogy -
  különösen a távoli és ritkán lakott területeken – valamennyi polgár hozzáférhessen a fejlett digitális szolgáltatásokhoz
  ,
  például a szélessávhoz, a tagállamok és a Bizottság megvizsgálhatják, hogy elegendő spektrum áll-e rendelkezésre
  ▐ internethozzáférést lehetővé tevő szélessávú műholdas szolgáltatások
  nyújtásához [Módosítás 73]

10.
     
  A tagállamok a Bizottsággal együttműködve megvizsgálják a pikocellák és femtocellák rendelkezésre állása és használata elterjesztésének lehetőségét. Teljes mértékben figyelembe veszik a bázisállomásokban, valamint a megosztott és engedélymentes spektrumhasználatban rejlő lehetőségeket arra, hogy azok a vezeték nélküli mesh hálózatok alapjául szolgáljanak, aminek kulcsfontosságú szerepe lehet a digitális szakadék áthidalásában. [Módosítás 92]

7. cikk

A vezeték nélküli hírközléssel kapcsolatos egyéb politikák frekvenciaszükségletei

Az innovatív audiovizuális média és az uniós polgároknak kínált más szolgáltatások további fejlődésének támogatása érdekében – figyelemmel az egységes digitális piac gazdasági és társadalmi előnyeire – a tagállamok a Bizottsággal együttműködve biztosítják az ilyen szolgáltatások műholdas és földfelszíni nyújtásához szükséges elegendő frekvenciatartomány rendelkezésre állását. [Módosítás 75]

8. cikk

Más egyedi
  uniós szakpolitikák frekvenciaszükséglete [Módosítás 76]

1.   A tagállamok és a Bizottság szavatolja a frekvenciasávok rendelkezésre állását és gondoskodik a Föld légkörének és felszínének megfigyeléséhez szükséges rádiófrekvenciák védelméről, lehetővé téve ezzel az űrtechnológiai alkalmazások kiaknázását és fejlesztését és a közlekedési rendszerek javítását, különös tekintettel a Galileo polgári globális navigációs műholdrendszerre, a GMES globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelési programra, valamint az intelligens közlekedésbiztonsági és közlekedésszervezési rendszerekre.

2.   A Bizottság a tagállamokkal együttműködve vizsgálatokat végez és felméri az olyan engedélyeztetési rendszerek kidolgozásának lehetőségét, amelyek a spektrumhasználat energiaszükségletének csökkentésével, valamint az
  egyéb elosztási hálózatokra – például a vízellátásra – vonatkozó energiamegtakarítás és energiahatékony javítása szempontjából
  potenciállal rendelkező vezeték nélküli technológiák, például intelligens energiahálózatok és intelligens mérőrendszerek frekvenciákkal való ellátásával hozzá tudnának járulni az alacsony szén-dioxid-kibocsátásra irányuló szakpolitika céljainak teljesítéséhez. [Módosítás 77]

3.   ▐ A Bizottság gondoskodik róla, hogy harmonizált feltételek mellett
  és harmonizált frekvenciasávokban
  elegendő spektrum álljon a
  polgári védelem és a katasztrófavédelem rendelkezésére, továbbá hogy intézkedések szülessenek
  a biztonsági szolgáltatások fejlesztésének és a szükséges eszközök szabad
  forgalmának
  , valamint a közbiztonságot, közrendet, polgári védelmet és
  a
  katasztrófavédelmet szolgáló, műszakilag kölcsönösen átjárható, innovatív megoldások
  kifejlesztésének támogatására
  .
  A Bizottság a hatékony spektrumhasználat biztosítása érdekében megvizsgálja annak a lehetőségét, hogy a polgári védelem és a katasztrófavédelem katonai frekvenciákat használjon.

  [Módosítás 78]

4.   A tagállamok és a Bizottság a tudományos
  és a kutatói
  közösséggel szoros együttműködésben figyelemmel kísérik annak spektrumszükségleteit, kijelölnek bizonyos kutatási és fejlesztési kezdeményezéseket és innovatív alkalmazásokat, amelyeknek jelentős társadalmi-gazdasági hatásuk és/vagy befektetési potenciáljuk lehet, és felkészülnek arra, hogy ezen alkalmazásokat a lehető legkevesebb adminisztrációs teher és harmonizált műszaki feltételek mellett kellő spektrumhoz juttathassák. [Módosítás 79]

5.
     
  A tagállamok a Bizottsággal együttműködve a PMSE Unión belüli alkalmazásai számára egy minimális összehangolt törzssávot kísérelnek meg meghatározni, az Unió azon célkitűzéseinek megfelelően, hogy javítsák a belső piac integrációját és a kultúrához való hozzáférést. A fenti összehangolt sávoknak az 1GHz-es vagy magasabb frekvenciatartományban kell lenniük. [Módosítás 80]

6.
     
  A tagállamok és a Bizottság biztosítja a spektrum rendelkezésre állását az RFID (rádiófrekvencia-kereső berendezések) és más IOT(tárgyak internete) vezeték nélküli hírközlési technológiák számára, és a tagállamokon átívelő IOT-kommunikáció számára történő spektrumkiosztás szabványosítására törekszik. [Módosítás 81]

9. cikk

A spektrum jelenlegi felhasználási módjai és a várható frekvenciaigények számbavétele és figyelemmel kísérése

1.   A Bizottság a
  rádióspektrum jelenlegi teljes használatáról kimutatást készít, amelyhez a
  tagállamok
  valamennyi szükséges tényadatot megadják
  .

A tagállamok által nyújtott információnak megfelelően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy a kimutatás értékelhesse a spektrumhasználat hatékonyságát és az uniós politikák támogatása érdekében meghatározhassa a spektrumharmonizáció esetleges jövőbeni lehetőségeit.

A kimutatás első lépésként a 300 MHz és 6 GHz közötti frekvenciatartományra terjed ki, amelyet a 6 GHz-től a 70 GHz-ig
  terjedő
  tartomány követ.

Szükség esetén a tagállamok licencspecifikus alapon információt szolgáltatnak a kereskedelmi és közszférabeli felhasználókra is kiterjedően, az üzleti szempontból érzékeny és a titkos információk visszatartásának sérelme nélkül.[Módosítás 82]

2.   Az (1) bekezdésben említett kimutatás révén
  – egyértelműen meghatározott és átlátható kritériumok és módszerek alapján –
  fel lehet mérni a létező spektrumhasználati módok műszaki hatékonyságát, ki lehet szűrni azokat a technológiákat és alkalmazásokat, amelyek nem bizonyultak hatékonynak, illetve a kihasználatlan és nem megfelelő hatékonysággal kihasznált frekvenciasávokat, fel lehet tárni további spektrummegosztási lehetőségeket,
  átlátható, egyértelmű
  és
  közösen meghatározott értékelési kritériumok és módszertan alapján
  .
  A kimutatás emellett azt is biztosítja, hogy amennyiben
  a
  spektrumhasználat nem optimális szintű, sor kerüljön azokra az intézkedésekre, amelyek a hatékonyság maximalizálásához szükségesek. A
  számbavételkor figyelembe kell venni a fogyasztói
  , közösségi, vállalkozói
  vagy üzemeltetői kereslet alapján várható jövőbeli frekvenciaigényeket,
  beleértve a hosszú távú igényeket is,
  és kielégítésük lehetőségét. [Módosítás 83]

3.   Az (1) bekezdésben említett kimutatás áttekintést nyújt a spektrumhasználat különböző típusairól mind a verseny-, mind a közszféra felhasználói tekintetében, segít feltárni azokat a frekvenciasávokat, amelyeket a felhasználás hatékonyságának növelése, az innováció ösztönzése és a belső piaci verseny javítása érdekében mind a verseny-, mind a közszféra javát szolgálva rendelkezésre lehetne bocsátani vagy újra lehetne osztani, figyelembe véve az ezen sávok jelenlegi felhasználóira gyakorolt lehetséges pozitív és negatív hatásokat.

4.
     
  A kimutatás tartalmaz egy, a meghatározott frekvenciasávok harmonizációjával és használatával kapcsolatos uniós határozatok végrehajtása érdekében hozott tagállami intézkedésekről szóló jelentést is. [Módosítás 84]

10. cikk

Nemzetközi tárgyalások

1.   Az Unió saját érdekei védelmében és az
  Unió egységes álláspontjának biztosítása érdekében, az
  uniós jognak, ezen belül a belső és külső uniós hatásköröket lefektető elveknek megfelelően eljárva részt vesz a rádióspektrummal kapcsolatos kérdéseket érintő nemzetközi tárgyalásokon. [Módosítás 85]

2.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy azok a nemzetközi megállapodások, amelyeknek az ITU keretein belül részes felei, összhangban álljanak a hatályos uniós jogszabályokkal, és különösen az elektronikus hírközlés uniós szabályozási keretének vonatkozó szabályaival és elveivel.

3.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzetközi szabályozás lehetővé tegye a frekvenciasávok teljes körű használatát azokra a célokra, amelyekre az uniós jog értelmében ki lettek osztva, valamint hogy elegendő nagyságú megfelelően védett spektrum álljon
  rendelkezésre
  az uniós ágazati politikák
  végrehajtásához
  . [Módosítás 86]

4.   Az Unió ▐ politikai és műszaki támogatást nyújt a tagállamok részére
  a harmadik országokkal, különösen a
  szomszédos
  harmadik
  országokkal, beleértve a
  tagjelölt
  és lehetséges tagjelölt országokkal folytatott
  két- és többoldalú tárgyalásaik
  során ahhoz, hogy el
  tudják
  hárítani
  azokat a
  spektrumkoordinációs
  problémákat, amelyek ellenkező esetben akadályoznák
  a tagállamokat a spektrumpolitikával és -gazdálkodással kapcsolatos, uniós jog szerinti kötelezettségeik teljesítésében. Az uniós spektrumpolitikai célkitűzések védelme érdekében az Unió harmadik országok frekvenciagazdálkodási erőfeszítéseit is támogatja, ha azok megfelelnek a vonatkozó uniós követelményeknek. [Módosítás 87]

5.   A tagállamokat harmadik országokkal folytatott tárgyalásaik során az uniós jog szerinti kötelezettségeik kötik. Amennyiben a tagállamok a spektrumot illetően megállapodás aláírásával vagy egyéb jóváhagyás formájában nemzetközi kötelezettségek teljesítését vállalják, aláíráskor vagy a jóváhagyás egyéb érvényesítésekor kötelesek együttes nyilatkozatot tenni, amely kimondja, hogy a kérdéses nemzetközi megállapodásban vállalt kötelezettségeket a Szerződésekből eredő kötelezettségeikkel összhangban hajtják végre.

11. cikk

Intézményközi együttműködés

1.   A Bizottság és a tagállamok együttműködnek annak érdekében, hogy fejlődjön a jelenlegi intézményi környezet, a frekvenciagazdálkodás uniós szinten összehangoltabbá váljon azokban az ügyekben is, amelyek közvetlenül két vagy több tagállamot érintenek, azzal a céllal, hogy kiteljesedjen a belső piac és a spektrum-politikával kapcsolatos uniós célkitűzések maradéktalanul teljesüljenek. A 10. cikknek megfelelően az Unión kívül a spektrummal kapcsolatos uniós érdekek előmozdítására törekednek.

2.   A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a szabványtestületek, a CEPT és a Közös Kutatóközpont bármilyen műszaki kérdést illetően szorosan együttműködjenek egymással, ha az a spektrumhasználat hatékonyságának biztosításához szükséges. Ehhez a belső piacot javító, összehangolt kapcsolatot tartanak fenn a spektrumgazdálkodás és a szabványosítás között.

12. cikk

Nyilvános konzultáció

A Bizottság a megfelelő időben és alkalommal nyilvános konzultációt tart, melynek során összegyűjti az összes érdekelt fél észrevételeit és a szélesebb nyilvánosság által megfogalmazott véleményeket az Unión belüli spektrumhasználattal kapcsolatban.

13. cikk

Jelentéstétel

A Bizottság 2015. december 31-ig felülvizsgálja ennek a rádióspektrum-politikai programnak az alkalmazását.
  A Bizottság
  az Európai Parlamentet és a Tanácsot
  évente
  jelentésben tájékoztatja az ezen határozat értelmében kidolgozott tevékenységekről és elfogadott intézkedésekről. [Módosítás 88]

14. cikk

Értesítés

A tagállamok legkésőbb 2015. július 1-ig, illetőleg ha az előző cikkek másképp rendelkeztek, az azokban meghatározott időpontokig kötelesek alkalmazni az ebben a határozatban rögzített politikai irányvonalakat és célkitűzéseket.

A tagállamok az ezen határozat alkalmazásának felülvizsgálatához szükséges összes információt a Bizottság rendelkezésére bocsátják.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 53. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. május 11-i álláspontja.

2

(3)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

3

(4)  

  HL L 91., 1999.4.7., 10. o.

4

HL L 91., 1999.4.7., 10. o.

(5)  

  HL L 108., 2002.4.24., 7. o.

5

HL L 108., 2002.4.24., 7. o.

(6)  

  HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

6

HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

(7)  

  HL L 337., 2009.12.18., 37. o.

7

HL L 337., 2009.12.18., 37. o.

(8)  

  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

8

HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

(9)  COM(2010)0245.

9

(10)  

  HL L 196., 1987.7.17., 85. o.

10

HL L 196., 1987.7.17., 85. o.

(11)  HL L 129., 2007.5.17., 67. o.

11

(12)  A 2 500 – 2 690 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek érdekében történő harmonizálásáról szóló, 2008. június 13-i 2008/477/EK bizottsági határozat (HL L 163., 2008.6.24., 37. o.).

12

(13)  A 3 400-3 800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földi rendszerek javára történő harmonizálásáról szóló, 2008. május 21-i 2008/411/EK bizottsági határozat (HL L 144., 2008.6.4., 77. o.).

13

(14)  A 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül páneurópai elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek részére történő harmonizálásáról szóló, 2009. október 16-i 2009/766/EK bizottsági határozat (HL L 274., 2009.10.20., 32. o.).

14

(15)  

  HL L 274., 2009.10.20., 25. o.

15

HL L 274., 2009.10.20., 25. o.

(16)  

  HL L 117., 2010.5.11., 95. o.

16

HL L 117., 2010.5.11., 95. o.

(17)  

  HL L 308., 2009.11.24., 24. o.

17

HL L 308., 2009.11.24., 24. o.

(18)  
  A rádióspektrum 5 GHz-es frekvenciasávjának a vezeték nélküli hozzáférési rendszerek, beleértve a rádiós helyi hálózatokat is (WAS/RLAN), megvalósítására történő harmonizált felhasználásáról szóló, 2005. július 11-i 2005/513/EK bizottsági határozat (HL L 187., 2005.7.19., 22. o.).

18

A rádióspektrum 5 GHz-es frekvenciasávjának a vezeték nélküli hozzáférési rendszerek, beleértve a rádiós helyi hálózatokat is (WAS/RLAN), megvalósítására történő harmonizált felhasználásáról szóló, 2005. július 11-i 2005/513/EK bizottsági határozat (HL L 187., 2005.7.19., 22. o.).

(19)  Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).

19

(20)  

  HL L 199., 1999.7.30., 59. o.

20

HL L 199., 1999.7.30., 59. o.

(21)  HL L 138., 2002.5.28., 1. o.

21

(22)  HL L 246., 2004.7.20., 1. o.

22

(23)  HL L 276., 2010.10.20., 1. o.

23

---