# Eiropas Savienības L 209/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 209 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 20. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 209

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 20. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (ES, Euratom) 2018/1150 (2018. gada 25. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Tiesas tiesnesi | 1 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2018/1151 (2018. gada 2. augusts), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2011/23 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem ārējās statistikas jomā (ECB/2018/19) | 2 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (ES, Euratom) 2018/1150 (2018. gada 25. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Tiesas tiesnesi

1

PAMATNOSTĀDNES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2018/1151 (2018. gada 2. augusts), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2011/23 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem ārējās statistikas jomā (ECB/2018/19)

2

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 20.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/1

---

DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS (ES, Euratom) 2018/1150

(2018. gada 25. jūlijs),

ar ko ieceļ amatā Tiesas tiesnesi

EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 253. un 255. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Četrpadsmit Tiesas tiesnešu un piecu ģenerāladvokātu pilnvaru termiņš beigsies 2018. gada 6. oktobrī. Būtu jāveic iecelšana šajos amatos laikposmam, kas sākas 2018. gada 7. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Četrpadsmit Tiesas tiesnešu un piecu ģenerāladvokātu pilnvaru termiņš beigsies 2018. gada 6. oktobrī. Būtu jāveic iecelšana šajos amatos laikposmam, kas sākas 2018. gada 7. oktobrī.

| (2) | Tiesnešu un ģenerāladvokātu pilnvaru termiņš ir seši gadi. |
| --- | --- |

(2)

Tiesnešu un ģenerāladvokātu pilnvaru termiņš ir seši gadi.

| (3) | Tiesas tiesneša amatam ir ierosināta Nuno José CARDOSO DA SILVA PIÇARRA kunga kandidatūra. |
| --- | --- |

(3)

Tiesas tiesneša amatam ir ierosināta Nuno José CARDOSO DA SILVA PIÇARRA kunga kandidatūra.

| (4) | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par Nuno José CARDOSO DA SILVA PIÇARRA kunga atbilstību Tiesas un Vispārējās tiesas tiesneša pienākumu veikšanai, |
| --- | --- |

(4)

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par Nuno José CARDOSO DA SILVA PIÇARRA kunga atbilstību Tiesas un Vispārējās tiesas tiesneša pienākumu veikšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nuno José CARDOSO DA SILVA PIÇARRA kungs tiek iecelts par Tiesas tiesnesi laikposmam no 2018. gada 7. oktobra līdz 2024. gada 6. oktobrim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2018. gada 25. jūlijā

Priekšsēdētājs

N. MARSCHIK

---

PAMATNOSTĀDNES

| 20.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 209/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 209/2

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2018/1151

(2018. gada 2. augusts),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2011/23 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem ārējās statistikas jomā (ECB/2018/19)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1., 3.3., 5.1., 12.1., 14.3. un 16. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2533/98 (1998. gada 23. novembris) par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai reaģētu uz pieaugošām analītiskajām vajadzībām monetārās politikas un finanšu stabilitātes nolūkā, kuras izriet no finanšu un tautsaimniecības krīzes, globalizācijas sekām (piemēram, finanšu inženierijas un starptautisku uzņēmumu sarežģītības pieauguma) un finanšu inovācijām, būtu jāturpina uzlabot ceturkšņa maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistiku. Turklāt ir vajadzīga ceturkšņa maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas un nacionālo (tostarp sektoru) kontu statistikas tālāka integrācija. |
| --- | --- |

(1)

Lai reaģētu uz pieaugošām analītiskajām vajadzībām monetārās politikas un finanšu stabilitātes nolūkā, kuras izriet no finanšu un tautsaimniecības krīzes, globalizācijas sekām (piemēram, finanšu inženierijas un starptautisku uzņēmumu sarežģītības pieauguma) un finanšu inovācijām, būtu jāturpina uzlabot ceturkšņa maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistiku. Turklāt ir vajadzīga ceturkšņa maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas un nacionālo (tostarp sektoru) kontu statistikas tālāka integrācija.

| (2) | Nefinanšu uzņēmumu sektors ir ekonomiski ļoti svarīgs, tomēr tas nav atsevišķi iekļauts Pamatnostādnē ECB/2011/23 (2). Turklāt pieaug nemonetāro finanšu iestāžu atsevišķo apakšsektoru nozīmīgums tautsaimniecības kreditēšanā, un tādēļ šo apakšsektoru informācijas vākšana pārredzamības un ekonomikas un finanšu analīzes uzlabošanas nolūkos kļūst vēl svarīgāka. |
| --- | --- |

(2)

Nefinanšu uzņēmumu sektors ir ekonomiski ļoti svarīgs, tomēr tas nav atsevišķi iekļauts Pamatnostādnē ECB/2011/23 (2). Turklāt pieaug nemonetāro finanšu iestāžu atsevišķo apakšsektoru nozīmīgums tautsaimniecības kreditēšanā, un tādēļ šo apakšsektoru informācijas vākšana pārredzamības un ekonomikas un finanšu analīzes uzlabošanas nolūkos kļūst vēl svarīgāka.

| (3) | Kā konstatēts G20 valstu “Datu nepilnību iniciatīvā”, valūtas kursu riski un valūtu nelīdzsvarotība globalizācijas un finanšu integrācijas kontekstā iegūst arvien lielāku nozīmi. Lai spertu pirmo soli ceļā uz labāku izpratni par šiem riskiem un gūtu lielāku skaidrību par to, kā attīstās galveno valūtu relatīvais nozīmīgums, visaptveroša informācija par starptautisko investīciju bilances denominācijas valūtu būtu jāsniedz katru ceturksni. |
| --- | --- |

(3)

Kā konstatēts G20 valstu “Datu nepilnību iniciatīvā”, valūtas kursu riski un valūtu nelīdzsvarotība globalizācijas un finanšu integrācijas kontekstā iegūst arvien lielāku nozīmi. Lai spertu pirmo soli ceļā uz labāku izpratni par šiem riskiem un gūtu lielāku skaidrību par to, kā attīstās galveno valūtu relatīvais nozīmīgums, visaptveroša informācija par starptautisko investīciju bilances denominācijas valūtu būtu jāsniedz katru ceturksni.

| (4) | Lai veiktu rūpīgu divpusēju analīzi par euro zonas darījumiem un starptautisko investīciju bilanci attiecībā uz tās galvenajām tirdzniecības partnervalstīm, jāuzlabo ģeogrāfiskā dalījuma dati, katru G20 valsti identificējot atsevišķi. Turklāt datu kvalitātes apsvērumu, t. i., divpusējas asimetriskas analīzes, dēļ ir jāvāc ceturkšņa dati par divpusējiem darījumiem un pozīcijām visu dalībvalstu starpā. |
| --- | --- |

(4)

Lai veiktu rūpīgu divpusēju analīzi par euro zonas darījumiem un starptautisko investīciju bilanci attiecībā uz tās galvenajām tirdzniecības partnervalstīm, jāuzlabo ģeogrāfiskā dalījuma dati, katru G20 valsti identificējot atsevišķi. Turklāt datu kvalitātes apsvērumu, t. i., divpusējas asimetriskas analīzes, dēļ ir jāvāc ceturkšņa dati par divpusējiem darījumiem un pozīcijām visu dalībvalstu starpā.

| (5) | Tiecoties uzlabot datu kvalitāti, svarīga nozīme ir ceturkšņa maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas, no vienas puses, un nacionālo (tostarp sektoru) kontu statistikas, no otras puses, saskaņotībai. Metodes, kas ir šo divu datu kopu apkopošanas pamatā, ir identiskas; un tādējādi šo divu statistikas jomu datus bieži apvieno analīzes vajadzībām. Tāpēc ir svarīgi, lai maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikā būtu pietiekami precizēts instrumenta veids, kas nodrošinātu šo divu datu kopu precīzu apvienošanu. |
| --- | --- |

(5)

Tiecoties uzlabot datu kvalitāti, svarīga nozīme ir ceturkšņa maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas, no vienas puses, un nacionālo (tostarp sektoru) kontu statistikas, no otras puses, saskaņotībai. Metodes, kas ir šo divu datu kopu apkopošanas pamatā, ir identiskas; un tādējādi šo divu statistikas jomu datus bieži apvieno analīzes vajadzībām. Tāpēc ir svarīgi, lai maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikā būtu pietiekami precizēts instrumenta veids, kas nodrošinātu šo divu datu kopu precīzu apvienošanu.

| (6) | Apkopojot un iesniedzot euro zonas kopsavilkuma rādītājus visu jauno datu prasību vajadzībām, būtu visaptveroši jāiesniedz arī attiecīgās nacionālo datu kopas, lai būtu iespējams veikt šīs informācijas jēgpilnu analīzi par dažādām valstīm. Publicējamās nacionālo datu kopās nevajadzētu iekļaut konfidenciālu statistisko informāciju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2533/98. |
| --- | --- |

(6)

Apkopojot un iesniedzot euro zonas kopsavilkuma rādītājus visu jauno datu prasību vajadzībām, būtu visaptveroši jāiesniedz arī attiecīgās nacionālo datu kopas, lai būtu iespējams veikt šīs informācijas jēgpilnu analīzi par dažādām valstīm. Publicējamās nacionālo datu kopās nevajadzētu iekļaut konfidenciālu statistisko informāciju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2533/98.

| (7) | Lai dotu pietiekami daudz laika, kas nepieciešams nacionālo statistikas apkopošanas metožu izmaiņām, nacionālajām centrālajām bankām, kuru valūta ir euro, jāatbilst šīs pamatnostādnes prasībām no 2021. gada 1. marta. |
| --- | --- |

(7)

Lai dotu pietiekami daudz laika, kas nepieciešams nacionālo statistikas apkopošanas metožu izmaiņām, nacionālajām centrālajām bankām, kuru valūta ir euro, jāatbilst šīs pamatnostādnes prasībām no 2021. gada 1. marta.

| (8) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne ECB/2011/23, |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Pamatnostādne ECB/2011/23,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi

Pamatnostādni ECB/2011/23 groza šādi:

| 1) | ar šādu tekstu aizstāj 1. panta 17. punktu:






  “17) | “publicējamas nacionālo datu kopas” ir nacionālās laikrindas, kuras ir identificētas II pielikuma 2. un 4. tabulas ailēs zem vārdiem “publicējama apakškopa”, ir attiecīgo tabulu pārējās ailēs norādīto datu apakškopas un nav konfidenciāla statistiskā informācija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2533/98.”; |
| --- | --- | --- |

1)

ar šādu tekstu aizstāj 1. panta 17. punktu:

“17)

“publicējamas nacionālo datu kopas” ir nacionālās laikrindas, kuras ir identificētas II pielikuma 2. un 4. tabulas ailēs zem vārdiem “publicējama apakškopa”, ir attiecīgo tabulu pārējās ailēs norādīto datu apakškopas un nav konfidenciāla statistiskā informācija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2533/98.”;

| 2) | svītro 2. panta 1.a punktu; |
| --- | --- |

2)

svītro 2. panta 1.a punktu;

| 3) | ar šādu tekstu aizstāj 3.a panta 1. punktu:

  “1.   ECB nosūta NCB euro zonas kopsavilkuma rādītājus, kurus tā publicē, kā arī “publicējamas nacionālo datu kopas”.”; |
| --- | --- |

3)

ar šādu tekstu aizstāj 3.a panta 1. punktu:

“1.   ECB nosūta NCB euro zonas kopsavilkuma rādītājus, kurus tā publicē, kā arī “publicējamas nacionālo datu kopas”.”;

| 4) | šādi groza 6. pantu:






  a) | ar šādu tekstu aizstāj 1. punktu:

  “1.   Neskarot ECB uzraudzības uzdevumus, kas noteikti V pielikumā, NCB, vajadzības gadījumā sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, kas nav NCB, kā attiecīgi minēts 4. pantā, nodrošina statistiskās informācijas, ko dara pieejamu ECB, uzraudzību un kvalitātes vērtēšanu. ECB šos datus vērtē līdzīgi un savlaicīgi. ECB Valde katru gadu ziņo ECB Padomei par datu kvalitāti, un šos ziņojumus dara publiski pieejamus.”; |
| --- | --- | --- |

4)

šādi groza 6. pantu:

a)

ar šādu tekstu aizstāj 1. punktu:

“1.   Neskarot ECB uzraudzības uzdevumus, kas noteikti V pielikumā, NCB, vajadzības gadījumā sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, kas nav NCB, kā attiecīgi minēts 4. pantā, nodrošina statistiskās informācijas, ko dara pieejamu ECB, uzraudzību un kvalitātes vērtēšanu. ECB šos datus vērtē līdzīgi un savlaicīgi. ECB Valde katru gadu ziņo ECB Padomei par datu kvalitāti, un šos ziņojumus dara publiski pieejamus.”;

| b) | ar šādu tekstu aizstāj 3. punktu:

  “3.   Ja dati kādā no II pielikuma 1.–5. tabulas posteņiem ir nelieli vai euro zonas un nacionālajai statistikai nenozīmīga lieluma, vai šī posteņa datu vākšanas izmaksas nav samērīgas, uz drošu statistisko metodiku balstītas pēc iespējas precīzākas aplēses ir atļautas ar nosacījumu, ka tas nemazina statistikas analīzes vērtību. Attiecībā uz šādiem II pielikuma 1., 2., 4. un 6. tabulas dalījumiem tiek atļautas pēc iespējas precīzākas aplēses:






  a) | sākotnējo ienākumu no tiešajām investīcijām un citiem ieguldījumiem apakšposteņi; |
| --- | --- | --- |

b)

ar šādu tekstu aizstāj 3. punktu:

“3.   Ja dati kādā no II pielikuma 1.–5. tabulas posteņiem ir nelieli vai euro zonas un nacionālajai statistikai nenozīmīga lieluma, vai šī posteņa datu vākšanas izmaksas nav samērīgas, uz drošu statistisko metodiku balstītas pēc iespējas precīzākas aplēses ir atļautas ar nosacījumu, ka tas nemazina statistikas analīzes vērtību. Attiecībā uz šādiem II pielikuma 1., 2., 4. un 6. tabulas dalījumiem tiek atļautas pēc iespējas precīzākas aplēses:

a)

sākotnējo ienākumu no tiešajām investīcijām un citiem ieguldījumiem apakšposteņi;

| b) | citu sākotnējo ienākumu un otrreizējo ienākumu apakšposteņi; |
| --- | --- |

b)

citu sākotnējo ienākumu un otrreizējo ienākumu apakšposteņi;

| c) | kapitāla konta kapitāla pārvedumu apakšposteņi; |
| --- | --- |

c)

kapitāla konta kapitāla pārvedumu apakšposteņi;

| d) | atvasināto finanšu instrumentu saistības ģeogrāfiskā dalījumā; |
| --- | --- |

d)

atvasināto finanšu instrumentu saistības ģeogrāfiskā dalījumā;

| e) | reinvestētās peļņas kredīts ieguldījumu fondu daļās bez ISIN koda; |
| --- | --- |

e)

reinvestētās peļņas kredīts ieguldījumu fondu daļās bez ISIN koda;

| f) | ieguldījumu ienākumu kredīts par ieguldījumu fondu daļām ar ISIN kodu (līdz CSDB tiek uzskatīta par gatavu pienācīgai šī posteņa aprēķināšanai); |
| --- | --- |

f)

ieguldījumu ienākumu kredīts par ieguldījumu fondu daļām ar ISIN kodu (līdz CSDB tiek uzskatīta par gatavu pienācīgai šī posteņa aprēķināšanai);

| g) | banknošu pārrobežu sūtījumi nominālvērtību dalījumā; |
| --- | --- |

g)

banknošu pārrobežu sūtījumi nominālvērtību dalījumā;

| h) | “citi sektori” naudas un noguldījumu (aktīvu) darījumi un pozīcijas sektoru dalījumā; |
| --- | --- |

h)

“citi sektori” naudas un noguldījumu (aktīvu) darījumi un pozīcijas sektoru dalījumā;

| i) | starptautisko investīciju pozīcijas denominācijas valūtu un atlikušo termiņu dalījumā.”; |
| --- | --- |

i)

starptautisko investīciju pozīcijas denominācijas valūtu un atlikušo termiņu dalījumā.”;

| 5) | pamatnostādnes I un II pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikumu. |
| --- | --- |

5)

pamatnostādnes I un II pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā un īstenošana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo nacionālajām centrālajām bankām dalībvalstīs, kuru valūta ir euro.

2.   Eurosistēmas centrālās bankas atbilst šīs pamatnostādnes prasībām no 2021. gada 1. marta.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2018. gada 2. augustā

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  Pamatnostādne 2012/120/ES (2011. gada 9. decembris) par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem ārējās statistikas jomā (ECB/2011/23) (OV L 65, 3.3.2012., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Šādi groza Pamatnostādnes ECB/2011/23 I un II pielikumu:

| 1) | šādi groza I pielikumu:






  a) | ar šādu tekstu aizstāj 1. sadaļu:
  “1.   Maksājumu bilances statistika

  Eiropas Centrālā banka (ECB) prasa maksājumu bilances mēneša un ceturkšņa statistiku attiecībā uz atbilstīgajiem pārskata kalendāra laika posmiem. Gada datus apkopo, saskaitot ceturkšņu datus, ko dalībvalstis ir paziņojušas par attiecīgo gadu. Cik vien iespējams, maksājumu bilances statistikai jāsaskan ar pārējo statistiku, ko sniedz monetārās politikas īstenošanai, jo īpaši ceturkšņa nacionālo (tostarp sektoru) kontu statistiku un mēneša naudas un banku statistiku.
  1.1.   Mēneša maksājumu bilances statistika


  Mērķis

  Euro zonas mēneša maksājumu bilances mērķis ir parādīt galvenos posteņus, kas ietekmē monetāros nosacījumus un valūtas tirgus (sk. II pielikuma 1. tabulu).

  Prasības

  Ir būtiski, lai dati būtu piemēroti izmantošanai euro zonas maksājumu bilances aprēķinā.
  Ņemot vērā mēneša maksājumu bilances datu sniegšanas īso termiņu, to ļoti apkopoto veidu un izmantošanu monetārās politikas nolūkos un ārvalstu valūtas operācijās, ECB ļauj izdarīt dažas atkāpes no starptautiskajiem standartiem (sk. 2. panta 4. punktu), ja tas ir neizbēgami. Ieraksti uz pilnīga uzkrājumu vai darījumu pamata nav prasīti. Ja ir jāiekļaujas termiņā, ECB pieņems aptuvenus vai provizoriskus datus, ciktāl tie būtiski neatšķiras no starptautiskajiem standartiem, un ciktāl šādu aptuvenu vai provizorisku datu sniegšana nodrošina pietiekamu datu kvalitāti.
  Prasības attiecībā uz katru plašo darījumu kategoriju ir aktīvi un pasīvi (vai kredīti un debeti tekošo kontu posteņiem). Vispār tas prasa, lai NCB attiecībā uz starptautiskajiem darījumiem nošķirtu darījumus ar citu euro zonas dalībvalstu rezidentiem no darījumiem ārpus euro zonas. NCB to dara konsekventi.
  Ja mainās līdzdalība euro zonā, NCB ir jāīsteno pārmaiņas euro zonas valstu sastāva definīcijā no datuma, kad līdzdalības izmaiņas stājas spēkā. No iepriekšējā sastāva euro zonas NCB un jauno euro zonas dalībvalstu NCB pieprasa labākās iespējamās aplēses par vēsturiskajiem datiem, kas ietver paplašināto euro zonu.
  Lai varētu veikt lietišķu ikmēneša datu apkopošanu saistībā ar euro zonu portfeļieguldījumu jomā, ir jānošķir darījumi ar vērtspapīriem, ko emitējuši euro zonas rezidenti, no darījumiem ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu pasīviem apkopo, konsolidējot neto darījumus ar valsts pasīvu kopējo daudzumu un neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.
  Analogu ziņošanas prasību un apkopošanas metodi par kopējiem datiem piemēro portfeļieguldījumu ienākumiem.
  Lai apkopotu maksājumu bilances monetāro noformējumu, NCB ir jāiesniedz dati, iedalot pēc institucionālā sektora. Mēneša maksājumu bilances dalījums pa sektoriem ir šāds:






  — | tiešajām investīcijām: a) kredītiestādes un krājaizdevu sabiedrības, izņemot centrālo banku; b) naudas tirgus fondi; c) valdība; d) citi sektori, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

šādi groza I pielikumu:

a)

ar šādu tekstu aizstāj 1. sadaļu:

“1.   Maksājumu bilances statistika

Eiropas Centrālā banka (ECB) prasa maksājumu bilances mēneša un ceturkšņa statistiku attiecībā uz atbilstīgajiem pārskata kalendāra laika posmiem. Gada datus apkopo, saskaitot ceturkšņu datus, ko dalībvalstis ir paziņojušas par attiecīgo gadu. Cik vien iespējams, maksājumu bilances statistikai jāsaskan ar pārējo statistiku, ko sniedz monetārās politikas īstenošanai, jo īpaši ceturkšņa nacionālo (tostarp sektoru) kontu statistiku un mēneša naudas un banku statistiku.

1.1.   Mēneša maksājumu bilances statistika

Mērķis

Euro zonas mēneša maksājumu bilances mērķis ir parādīt galvenos posteņus, kas ietekmē monetāros nosacījumus un valūtas tirgus (sk. II pielikuma 1. tabulu).

Prasības

Ir būtiski, lai dati būtu piemēroti izmantošanai euro zonas maksājumu bilances aprēķinā.

Ņemot vērā mēneša maksājumu bilances datu sniegšanas īso termiņu, to ļoti apkopoto veidu un izmantošanu monetārās politikas nolūkos un ārvalstu valūtas operācijās, ECB ļauj izdarīt dažas atkāpes no starptautiskajiem standartiem (sk. 2. panta 4. punktu), ja tas ir neizbēgami. Ieraksti uz pilnīga uzkrājumu vai darījumu pamata nav prasīti. Ja ir jāiekļaujas termiņā, ECB pieņems aptuvenus vai provizoriskus datus, ciktāl tie būtiski neatšķiras no starptautiskajiem standartiem, un ciktāl šādu aptuvenu vai provizorisku datu sniegšana nodrošina pietiekamu datu kvalitāti.

Prasības attiecībā uz katru plašo darījumu kategoriju ir aktīvi un pasīvi (vai kredīti un debeti tekošo kontu posteņiem). Vispār tas prasa, lai NCB attiecībā uz starptautiskajiem darījumiem nošķirtu darījumus ar citu euro zonas dalībvalstu rezidentiem no darījumiem ārpus euro zonas. NCB to dara konsekventi.

Ja mainās līdzdalība euro zonā, NCB ir jāīsteno pārmaiņas euro zonas valstu sastāva definīcijā no datuma, kad līdzdalības izmaiņas stājas spēkā. No iepriekšējā sastāva euro zonas NCB un jauno euro zonas dalībvalstu NCB pieprasa labākās iespējamās aplēses par vēsturiskajiem datiem, kas ietver paplašināto euro zonu.

Lai varētu veikt lietišķu ikmēneša datu apkopošanu saistībā ar euro zonu portfeļieguldījumu jomā, ir jānošķir darījumi ar vērtspapīriem, ko emitējuši euro zonas rezidenti, no darījumiem ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu pasīviem apkopo, konsolidējot neto darījumus ar valsts pasīvu kopējo daudzumu un neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.

Analogu ziņošanas prasību un apkopošanas metodi par kopējiem datiem piemēro portfeļieguldījumu ienākumiem.

Lai apkopotu maksājumu bilances monetāro noformējumu, NCB ir jāiesniedz dati, iedalot pēc institucionālā sektora. Mēneša maksājumu bilances dalījums pa sektoriem ir šāds:

—

tiešajām investīcijām: a) kredītiestādes un krājaizdevu sabiedrības, izņemot centrālo banku; b) naudas tirgus fondi; c) valdība; d) citi sektori,

| — | portfeļieguldījumiem un citiem ieguldījumiem: a) centrālā banka; b) kredītiestādes un krājaizdevu sabiedrības, izņemot centrālo banku; c) naudas tirgus fondi; d) valdība; e) citi sektori. |
| --- | --- |

—

portfeļieguldījumiem un citiem ieguldījumiem: a) centrālā banka; b) kredītiestādes un krājaizdevu sabiedrības, izņemot centrālo banku; c) naudas tirgus fondi; d) valdība; e) citi sektori.

Lai apkopotu maksājumu bilances dalījumu pa sektoriem, ar to dodot iespēju izveidot monetāro noformējumu, NCB būs jāsniedz dati par neto darījumiem ar portfeļieguldījumu vērtspapīriem, ko emitējuši euro zonas rezidenti, iedalot pēc institucionālā sektora, kuram piederīgs emitents. Turklāt portfeļieguldījumu pasīvi iekļaus dalījumu pēc iekšzemes emitenta institucionālā sektora.

Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu pasīviem sektoru dalījumā pēc tam apkopo, konsolidējot attiecīgo sektoru neto kopējos valsts pasīvus un attiecīgos neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.

NCB (un vajadzības gadījumā citas kompetentās iestādes) portfeļieguldījumu datus vāc saskaņā ar kādu no VI pielikuma tabulā izklāstītajiem modeļiem.

1.2.   Ceturkšņa maksājumu bilances statistika

Mērķis

Euro zonas ceturkšņa maksājumu bilances mērķis ir sniegt sīkāk izstrādātu informāciju, lai varētu dziļāk analizēt starptautiskos darījumus. Uz ceturkšņa maksājumu bilances datiem balstās arī detalizēta valstu ekonomikas monitorēšana.

Šī statistika dos ievērojamu ieguldījumu euro zonas sektoru kontu un finanšu kontu sagatavošanā un Savienības/euro zonas maksājumu bilances apvienotajā publikācijā sadarbībā ar Eiropas Komisiju (Eurostat).

Prasības

Ceturkšņa maksājumu bilances statistika, cik iespējams, atbilst starptautiskajiem standartiem (sk. 2. panta 4. punktu). Ceturkšņa maksājumu bilances statistikas vajadzīgais dalījums norādīts II pielikuma 2. tabulā. Kapitāla un finanšu kontos izmantotie saskaņotie jēdzieni un definīcijas izklāstīti III pielikumā.

Ceturkšņa tekošā konta dalījums ir līdzīgs mēneša datu iedalījumam. Tomēr ceturkšņa pakalpojumu un ienākumu dalījumam jābūt sīkāk izstrādātam.

Finanšu kontā ECB izmanto Starptautiskā valūtas fonda (SVF) Maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances rokasgrāmatas sestā izdevuma (turpmāk tekstā – “MBR6”) prasības postenim “citi ieguldījumi”. Dalījuma noformējums ir atšķirīgs (t. i., sektors kā pirmā prioritāte). Šis sektoru dalījums ir sīkāk izstrādāts, tomēr tas joprojām ir saderīgs ar MBR6 dalījumu, kurā prioritāte ir instrumentiem. Tapat kā MBR6 noformējumā, nauda un noguldījumi ir nošķirti no aizdevumiem un citiem ieguldījumiem.

NCB tiek prasīts nošķirt darījumus ar euro zonas dalībvalstīm no citiem starptautiskajiem darījumiem. Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par neto darījumiem ar euro zonas portfeļieguldījumu pasīviem apkopo, konsolidējot neto darījumus ar valsts pasīvu kopējo daudzumu un neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.

Analogu ziņošanas prasību un apkopošanas metodi par kopējiem datiem piemēro portfeļieguldījumu ienākumiem.

Attiecībā uz tiešajām investīcijām NCB tiek arī prasīts sniegt ceturkšņa datus, iedalot pēc institucionālā sektora. Šī datu prasība pārsniedz SVF standarta komponentus. NCB ir jāsniedz ceturkšņa dati par šādiem sektoriem: a) centrālā banka; b) kredītiestādes un krājaizdevu sabiedrības, izņemot centrālo banku; c) naudas tirgus fondi; d) valdība; e) ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus; f) apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi; g) citas finanšu iestādes; h) nefinanšu sabiedrības; un i) mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas.

Lai apkopotu statistiku par euro zonas neto darījumiem ar portfeļieguldījumu pasīviem pēc euro zonas rezidentu emitentu sektora, ceturkšņa datu prasības ir līdzīgas prasībām attiecībā uz mēneša maksājumu bilanci.

Atbilstoši nacionālo kontu sistēmai MBR6 iesaka, ka procenti jāgrāmato pēc uzkrājumu principa. Šī prasība ietekmē tekošo kontu (ieguldījumu ienākumus), kā arī finanšu kontu.”;

| b) | ar šādu tekstu aizstāj 3. sadaļu:
  “3.   Starptautisko investīciju bilances statistika


  Mērķis

  Starptautisko investīciju bilance ir monetārajai politikai un valūtas tirgus analīzei vajadzīgs pārskats par euro zonas ārējiem aktīviem un pasīviem kopumā. Tā jo īpaši palīdz novērtēt dalībvalstu aizsargātību pret ārējiem notikumiem un novērot naudas tirgus sektora ārvalstīs turēto likvīdo aktīvu izmaiņas. Šī statistiskā informācija ir būtiska pārējās pasaules konta apkopošanai euro zonas ceturkšņa finanšu kontos. Uz starptautisko investīciju bilances statistiku balstās arī detalizēta valstu ekonomikas monitorēšana, tostarp Eiropas Komisijas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūras (*1) kontekstā.

  Prasības

  NCB jāsniedz starptautisko investīciju bilances ceturkšņa un gada statistiku par krājumu līmeni perioda beigās un pārvērtēšanu valūtas kursa vai citu cenu pārmaiņu dēļ.
  Starptautisko investīciju bilances dati, cik iespējams, atbilst starptautiskajiem standartiem (sk. 2. panta 4. punktu). ECB apkopo starptautisko investīciju bilanci euro zonai kopumā. Starptautisko investīciju bilances dalījums euro zonai ir parādīts II pielikuma 4. tabulā.
  Starptautisko investīciju bilance rāda finanšu krājumus pārskata perioda beigās, novērtētus beigu posma cenās. Krājumu vērtības izmaiņas var rasties šādu faktoru dēļ. Pirmkārt, daļu no vērtības izmaiņām pārskata periodā rada finanšu darījumi, kas notikuši un reģistrēti maksājumu bilancē. Otrkārt, daļu no vērtības izmaiņām pozīcijās attiecīgā laika posma sākumā un beigās rada izmaiņas parādīto finanšu aktīvu un pasīvu cenās. Treškārt, gadījumā, ja krājumi ir denominēti valūtās, kas nav starptautisko investīciju bilancē izmantotās norēķinu vienības, vērtības ietekmē arī valūtu maiņas kursu izmaiņas pret citām valūtām. Visbeidzot, citas pārmaiņas, kas nav radušās iepriekš minēto faktoru dēļ, uzskata kā attiecināmas uz citām apjoma pārmaiņām perioda laikā.
  Pareiza euro zonas finanšu plūsmu un krājumu saskaņošana prasa nošķirt vērtību pārmaiņas, kas radušās cenu pārmaiņu, maiņas kursu pārmaiņu un citu apjoma pārmaiņu dēļ.
  Starptautisko investīciju bilances piemērošanas jomai jābūt iespējami tuvu maksājumu plūsmas ceturkšņa bilances piemērošanas jomai. Jēdzieni, definīcijas un dalījumi ir atbilstīgi tiem, ko izmanto maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancē.
  Ciktāl iespējams, datiem par starptautisko investīciju bilanci jāsaskan ar citiem statistikas datiem, jo īpaši ar naudas un banku statistiku un nacionālajiem kontiem.
  Attiecībā uz mēneša un ceturkšņa maksājumu bilanci NCB savā starptautisko investīciju bilances statistikā ir jānošķir turējumi attiecībā uz euro zonas dalībvalstīm un visas citas starptautiskās pozīcijas. Portfeļieguldījumu kontos ir jānošķir euro zonas rezidentu izdoto vērtspapīru turējumi un ārpus euro zonas rezidentu izdoto vērtspapīru turējumi. Statistiku par euro zonas portfeļieguldījumu aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos aktīvus vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par euro zonas portfeļieguldījumu pasīviem apkopo, konsolidējot valsts pasīvu kopējo daudzumu un turējumus vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.
  Portfeļieguldījumu aktīvus un pasīvus starptautisko investīciju bilancē apkopo tikai no krājumu datiem.
  NCB (un attiecīgā gadījumā citas kompetentās statistikas iestādes) vāc vismaz datus par ceturkšņa portfeļieguldījumu aktīvu un pasīvu krājumiem, novērtējot katru vērtspapīru atsevišķi, saskaņā ar vienu no modeļiem, kas izklāstīti VI pielikuma tabulā.

  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1174/2011 (2011. gada 16. novembris) par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā (OV L 306, 23.11.2011., 8. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).”;" |
| --- | --- |

b)

ar šādu tekstu aizstāj 3. sadaļu:

“3.   Starptautisko investīciju bilances statistika

Mērķis

Starptautisko investīciju bilance ir monetārajai politikai un valūtas tirgus analīzei vajadzīgs pārskats par euro zonas ārējiem aktīviem un pasīviem kopumā. Tā jo īpaši palīdz novērtēt dalībvalstu aizsargātību pret ārējiem notikumiem un novērot naudas tirgus sektora ārvalstīs turēto likvīdo aktīvu izmaiņas. Šī statistiskā informācija ir būtiska pārējās pasaules konta apkopošanai euro zonas ceturkšņa finanšu kontos. Uz starptautisko investīciju bilances statistiku balstās arī detalizēta valstu ekonomikas monitorēšana, tostarp Eiropas Komisijas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūras (*1) kontekstā.

Prasības

NCB jāsniedz starptautisko investīciju bilances ceturkšņa un gada statistiku par krājumu līmeni perioda beigās un pārvērtēšanu valūtas kursa vai citu cenu pārmaiņu dēļ.

Starptautisko investīciju bilances dati, cik iespējams, atbilst starptautiskajiem standartiem (sk. 2. panta 4. punktu). ECB apkopo starptautisko investīciju bilanci euro zonai kopumā. Starptautisko investīciju bilances dalījums euro zonai ir parādīts II pielikuma 4. tabulā.

Starptautisko investīciju bilance rāda finanšu krājumus pārskata perioda beigās, novērtētus beigu posma cenās. Krājumu vērtības izmaiņas var rasties šādu faktoru dēļ. Pirmkārt, daļu no vērtības izmaiņām pārskata periodā rada finanšu darījumi, kas notikuši un reģistrēti maksājumu bilancē. Otrkārt, daļu no vērtības izmaiņām pozīcijās attiecīgā laika posma sākumā un beigās rada izmaiņas parādīto finanšu aktīvu un pasīvu cenās. Treškārt, gadījumā, ja krājumi ir denominēti valūtās, kas nav starptautisko investīciju bilancē izmantotās norēķinu vienības, vērtības ietekmē arī valūtu maiņas kursu izmaiņas pret citām valūtām. Visbeidzot, citas pārmaiņas, kas nav radušās iepriekš minēto faktoru dēļ, uzskata kā attiecināmas uz citām apjoma pārmaiņām perioda laikā.

Pareiza euro zonas finanšu plūsmu un krājumu saskaņošana prasa nošķirt vērtību pārmaiņas, kas radušās cenu pārmaiņu, maiņas kursu pārmaiņu un citu apjoma pārmaiņu dēļ.

Starptautisko investīciju bilances piemērošanas jomai jābūt iespējami tuvu maksājumu plūsmas ceturkšņa bilances piemērošanas jomai. Jēdzieni, definīcijas un dalījumi ir atbilstīgi tiem, ko izmanto maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancē.

Ciktāl iespējams, datiem par starptautisko investīciju bilanci jāsaskan ar citiem statistikas datiem, jo īpaši ar naudas un banku statistiku un nacionālajiem kontiem.

Attiecībā uz mēneša un ceturkšņa maksājumu bilanci NCB savā starptautisko investīciju bilances statistikā ir jānošķir turējumi attiecībā uz euro zonas dalībvalstīm un visas citas starptautiskās pozīcijas. Portfeļieguldījumu kontos ir jānošķir euro zonas rezidentu izdoto vērtspapīru turējumi un ārpus euro zonas rezidentu izdoto vērtspapīru turējumi. Statistiku par euro zonas portfeļieguldījumu aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos aktīvus vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus euro zonas rezidenti. Statistiku par euro zonas portfeļieguldījumu pasīviem apkopo, konsolidējot valsts pasīvu kopējo daudzumu un turējumus vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies euro zonas rezidenti.

Portfeļieguldījumu aktīvus un pasīvus starptautisko investīciju bilancē apkopo tikai no krājumu datiem.

NCB (un attiecīgā gadījumā citas kompetentās statistikas iestādes) vāc vismaz datus par ceturkšņa portfeļieguldījumu aktīvu un pasīvu krājumiem, novērtējot katru vērtspapīru atsevišķi, saskaņā ar vienu no modeļiem, kas izklāstīti VI pielikuma tabulā.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1174/2011 (2011. gada 16. novembris) par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā (OV L 306, 23.11.2011., 8. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).”;"

| 2) | šādi groza II pielikumu:






  a) | ar šādu tekstu aizstāj 2. tabulu:
  “2. tabula


  Ceturkšņa maksājumu bilance | Kredīts | Debets | Publicējama apakškopa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kredīts | Debets |
| 1. | Tekošais konts (1) |

2)

šādi groza II pielikumu:

a)

ar šādu tekstu aizstāj 2. tabulu:

“2. tabula

Ceturkšņa maksājumu bilance

Kredīts

Debets

Publicējama apakškopa

Kredīts

Debets

1.

Tekošais konts (1)

Geo 4d (2)

Geo 1

Geo 4d

Geo 1

Preces

Geo 4

Geo 4

Geo 4d

Geo 4d

Vispārējās nozīmes preces saskaņā ar maksājumu bilances principu

Geo 3

Geo 3

Geo 1

Geo 1

Preču neto eksports tirdzniecības starpniecības rezultātā

Geo 3

Geo 1

Tirdzniecības starpniecības darījumos iegūtās preces (negatīvais kredīts)

Geo 3

Tirdzniecības starpniecības rezultātā pārdotās preces

Geo 3

Nemonetārais zelts

Geo 3

Geo 3

Ar zīmolradi saistītā kvazitranzīttirdzniecības korekcija

Geo 4

Geo 4

Pakalpojumi

Geo 4

Geo 4

Geo 4d

Geo 4d

Ražošanas pakalpojumi, apstrādājot citiem piederošus izejmateriālus

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Citur neiekļauti apkopes un remonta pakalpojumi

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Pārvadājumi

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Braucieni

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Būvniecība

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Apdrošināšanas un pensiju pakalpojumi

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Finanšu pakalpojumi

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Finanšu pakalpojumi, par kuriem maksā tieši, un citi finanšu pakalpojumi

Geo 3

Geo 3

Netieši novērtētie finanšu starpniecības pakalpojumi (NNFSP)

Geo 3

Geo 3

Citur neiekļauta maksa par intelektuālā īpašuma izmantošanu

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Telesakaru pakalpojumi, datorpakalpojumi un informācijas pakalpojumi

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Citi saimnieciskās darbības pakalpojumi

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Pētniecības un attīstības pakalpojumi

Geo 3

Geo 3

Profesionālie un vadībzinību pakalpojumi

Geo 3

Geo 3

Tehniskie, ar tirdzniecību saistītie un citi saimnieciskās darbības pakalpojumi

Geo 3

Geo 3

Individuālie, kultūras un atpūtas pakalpojumi

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Citur neklasificēti valdības pakalpojumi

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Sākotnējie ienākumi

Geo 4d

Geo 1

Geo 4d

Geo 1

Atlīdzība nodarbinātajiem

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Ieguldījumu ienākumi

Geo 4d

Geo 1

Geo 4d

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2d) (3)

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Tiešās investīcijas

Geo 4d

Geo 4d

Geo 4d

Geo 4d

Pašu kapitāls (dividendes un reinvestētā peļņa)

Geo 4

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Tiešo investīciju uzņēmumos

Geo 3

Geo 3

Tiešajos investoros (reversais ieguldījums)

Geo 3

Geo 3

Saistīto uzņēmumu starpā

Geo 3

Geo 3

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

t. sk. reinvestētā peļņa

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Parāda instrumenti

Geo 4

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Tiešo investīciju uzņēmumos

Geo 3

Geo 3

Tiešajos investoros (reversais ieguldījums)

Geo 3

Geo 3

Saistīto uzņēmumu starpā

Geo 3

Geo 3

t. sk. procenti pirms NNFSP

Geo 3

Geo 3

t. sk. procenti

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Portfeļieguldījumi

Geo 4d

Geo 1

Geo 4d

Geo 1

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu daļas

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Pašu kapitāla vērtspapīri

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Dividendes

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Ieguldījumu fondu daļas

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Dividendes

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Reinvestētā peļņa

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Parāda vērtspapīri

Geo 2

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Īstermiņa

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Procenti

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Ilgtermiņa

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Procenti

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Citi ieguldījumi

Geo 4

Geo 4

Geo 4d

Geo 4d

Izmaksas no kvazikorporāciju ienākumiem

Geo 3

Geo 3

Procenti

Geo 3

Geo 3

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

t. sk. procenti par speciālajām aizņēmuma tiesībām

Geo 1

t. sk. procenti pirms NNFSP

Geo 3

Geo 3

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Ieguldījumu ienākumi, kas saistīti ar polišu turētājiem apdrošināšanā, pensiju shēmās un standartizētajās garantiju shēmās

Geo 3

Geo 3

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Rezerves aktīvi

Geo 3

Geo 1

t. sk. procenti

Geo 3

Citi sākotnējie ienākumi

Geo 4

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Vispārējā valdība

Geo 3

Geo 3

Ražošanas un importa nodokļi

Geo 3, Sav. iest.

Geo 3, Sav. iest.

Nodokļi par precēm

Geo 3, Sav. iest.

Geo 3, Sav. iest.

Citi ražošanas nodokļi

Geo 3, Sav. iest.

Geo 3, Sav. iest.

Subsīdijas

Geo 3, Sav. iest.

Geo 3, Sav. iest.

Subsīdijas par precēm

Geo 3, Sav. iest.

Geo 3, Sav. iest.

Pārējās ražošanas subsīdijas

Geo 3, Sav. iest.

Geo 3, Sav. iest.

Rente

Geo 3

Geo 3

Citi sektori

Geo 3

Geo 3

Ražošanas un importa nodokļi

Geo 3, Sav. iest.

Geo 3, Sav. iest.

Nodokļi par precēm

Geo 3, Sav. iest.

Geo 3, Sav. iest.

Citi ražošanas nodokļi

Geo 3, Sav. iest.

Geo 3, Sav. iest.

Subsīdijas

Geo 3, Sav. iest.

Geo 3, Sav. iest.

Subsīdijas par precēm

Geo 3, Sav. iest.

Geo 3, Sav. iest.

Pārējās ražošanas subsīdijas

Geo 3, Sav. iest.

Geo 3, Sav. iest.

Rente

Geo 3

Geo 3

Otrreizējie ienākumi

Geo 4

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Vispārējā valdība

Geo 3

Geo 3

Geo 1

Geo 1

Kārtējie ienākuma, īpašuma u. c. nodokļi

Geo 3

Sociālās iemaksas

Geo 3

Sociālie pabalsti

Geo 3

Pašreizējā starptautiskā sadarbība

Geo 3, Sav. iest.

Geo 3, Sav. iest.

Dažādi kārtējie pārvedumi

Geo 3

Geo 3

Pievienotās vērtības nodokļa un bruto nacionālā ienākuma pašu resursi

Savienības iestādes

Citi sektori

Geo 3

Geo 3

Geo 1

Geo 1

Kārtējie ienākuma, īpašuma u. c. nodokļi

Geo 3

Sociālās iemaksas

Geo 3

Geo 3

Sociālie pabalsti

Geo 3

Geo 3

Neto nedzīvības apdrošināšanas prēmijas

Geo 3

Geo 3

Nedzīvības apdrošināšanas atlīdzības

Geo 3

Geo 3

Dažādi kārtējie pārvedumi

Geo 3

Geo 3

t. sk. personiskie pārvedumi (starp rezidentu un nerezidentu mājsaimniecībām)

Geo 3

Geo 3

t. sk. strādājošo naudas pārvedumi

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Pensiju tiesību pārmaiņu korekcija

Geo 3

Geo 3

| 2. | Kapitāla konts |
| --- | --- |

2.

Geo 4

Geo 4

Geo 4d

Geo 4d

Neproducēto nefinanšu aktīvu bruto iegāde/atsavināšana

Geo 3

Geo 3

Geo 1

Geo 1

Kapitāla pārvedumi

Geo 3

Geo 3

Geo 1

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 3

Geo 3

Kapitāla nodokļi

Geo 3

Ieguldījumu pārvedumi

Geo 3

Geo 3

Citi kapitāla pārvedumi

Geo 3

Geo 3

t. sk. parādu atlaišana

Geo 3

Geo 3

Citi sektori

Geo 3

Geo 3

Kapitāla nodokļi

Geo 3

Ieguldījumu pārvedumi

Geo 3

Citi kapitāla pārvedumi

Geo 3

Geo 3

t. sk. parādu atlaišana

Geo 3

Geo 3

| | Finanšu aktīvu neto iegāde | Neto radušās saistības | Neto | Publicējama apakškopa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Finanšu aktīvu neto iegāde | Neto radušās saistības | Neto |
| 3. | Finanšu konts |

Finanšu aktīvu neto iegāde

Neto radušās saistības

Neto

Publicējama apakškopa

Finanšu aktīvu neto iegāde

Neto radušās saistības

Neto

3.

Geo 2 (4)

Geo 1

Geo 1

Geo 2 (4)

Geo 1

Geo 1

Tiešās investīcijas

Geo 4d

Geo 4d

Geo 4d

Geo 4d

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2d)

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu daļas

Geo 4

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Tiešo investīciju uzņēmumos

Geo 3

Geo 3

Tiešajos investoros (reversais ieguldījums)

Geo 3

Geo 3

Saistīto uzņēmumu starpā

Geo 3

Geo 3

| a) | Pašu kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

a)

Pašu kapitāla vērtspapīri

Biržā kotētas akcijas

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Biržā nekotētas akcijas un citi kapitāla vērtspapīri

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

| b) | Ieguldījumu fondu daļas |
| --- | --- |

b)

Ieguldījumu fondu daļas

Geo 2

Geo 2

t. sk. reinvestētā peļņa

Geo 1

Geo 1

Parāda instrumenti

Geo 4

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Tiešo investīciju uzņēmumos

Geo 3

Geo 3

Tiešajos investoros (reversais ieguldījums)

Geo 3

Geo 3

Saistīto uzņēmumu starpā

Geo 3

Geo 3

Parāda vērtspapīri

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Kredīti

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Tirdzniecības kredīti un avansi

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Citi parāda instrumenti

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Portfeļieguldījumi

Geo 4d

Geo 1

Geo 4d

Geo 1

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu daļas

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Pašu kapitāla vērtspapīri

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Biržā kotētas akcijas

Geo 2

Geo 1

Biržā nekotētas akcijas

Geo 2

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2d)

Geo 1

Geo 1

Biržā kotētas akcijas

Geo 1

Geo 1

Biržā nekotētas akcijas

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Biržā kotētas akcijas

Geo 2

Biržā nekotētas akcijas

Geo 2

Ieguldījumu fondu daļas

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2d)

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

t. sk. reinvestētā peļņa

Geo 1

Geo 1

Parāda vērtspapīri

Geo 2

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Īstermiņa

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2d)

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Ilgtermiņa

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2d)

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Atvasinātie finanšu instrumenti (izņemot rezerves aktīvus) un darbinieku akciju iespējas līgumi

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Citi ieguldījumi

Geo 4

Geo 4

Geo 4d

Geo 4d

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2r)

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Cits pašu kapitāls

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 3

Nauda un noguldījumi

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

t. sk. euro valūtā

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Īstermiņa

Geo 3

Geo 3

t. sk. Eurosistēmas iekšējās prasības/saistības

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 3

Geo 3

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2r)

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Kredīti

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Īstermiņa

Geo 3, SVF

Geo 3, SVF

Ilgtermiņa

Geo 3, SVF

Geo 3, SVF

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2r)

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Apdrošināšana, pensiju shēmas un standartizētās garantiju shēmas

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 3

Tirdzniecības kredīti un avansi

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Īstermiņa

Geo 3

Geo 3

Ilgtermiņa

Geo 3

Geo 3

t. sk. Nefinanšu sabiedrības

Geo 1

Geo 1

Citas debitoru/kreditoru saistības

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Īstermiņa

Geo 3

Geo 3

Ilgtermiņa

Geo 3

Geo 3

SDR

Geo 1

Geo 1

Rezerves aktīvi

Geo 3

Geo 1

| 4. | Balansposteņi |
| --- | --- |

4.

Preču un pakalpojumu bilance

Geo 4

Geo 4d

Tekošā konta bilance

Geo 1

Geo 1

Neto kreditēšana (+) / neto aizņemšanās (–) (tekošā un kapitāla konta bilance)

Geo 1

Geo 1

Neto kreditēšana (+) / neto aizņemšanās (–) (no finanšu konta)

Geo 1

Geo 1

Neto novirze

Geo 1

Geo 1

| 5. | Papildposteņi |
| --- | --- |

5.

Tiešās investīcijas (paplašinātā virziena princips)

Ārvalstīs

No ārvalstīm

Ārvalstīs

No ārvalstīm

Ieguldījumu ienākumi

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Finanšu darījumi

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

| (1) | Noteiktu posteņu jēdzieni un definīcijas precizēti III pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Noteiktu posteņu jēdzieni un definīcijas precizēti III pielikumā.

| (2) | Prasītie ģeogrāfiskie dalījumi precizēti 7. tabulā. |
| --- | --- |

(2)

Prasītie ģeogrāfiskie dalījumi precizēti 7. tabulā.

| (3) | Prasītie institucionālo sektoru dalījumi precizēti 8. tabulā. |
| --- | --- |

(3)

Prasītie institucionālo sektoru dalījumi precizēti 8. tabulā.

| (4) | Tostarp atvasināto finanšu instrumentu neto darījumi (finanšu aktīvu neto iegāde mīnus neto radušās saistības).”; |
| --- | --- |

(4)

Tostarp atvasināto finanšu instrumentu neto darījumi (finanšu aktīvu neto iegāde mīnus neto radušās saistības).”;

| b) | svītro 2.A tabulu; |
| --- | --- |

b)

svītro 2.A tabulu;

| c) | ar šādu tekstu aizstāj 4. tabulu:
  “4. tabula


  Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance | Aktīvi (/ārvalstīs) | Pasīvi (/no ārvalstīm) | Neto | Publicējama apakškopa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atlikumi |
| Atlikumi | Pārvērtēšana valūtas kursu svārstību dēļ | Pārvērtēšana citu cenu pārmaiņu dēļ | Atlikumi | Pārvērtēšana valūtas kursu svārstību dēļ | Pārvērtēšana citu cenu pārmaiņu dēļ | Pārvērtēšana citu cenu pārmaiņu dēļ | Aktīvi | Pasīvi | Neto |
| 1. | Finanšu konts
   (1) |

c)

ar šādu tekstu aizstāj 4. tabulu:

“4. tabula

Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance

Aktīvi (/ārvalstīs)

Pasīvi (/no ārvalstīm)

Neto

Publicējama apakškopa

Atlikumi

Atlikumi

Pārvērtēšana valūtas kursu svārstību dēļ

Pārvērtēšana citu cenu pārmaiņu dēļ

Atlikumi

Pārvērtēšana valūtas kursu svārstību dēļ

Pārvērtēšana citu cenu pārmaiņu dēļ

Pārvērtēšana citu cenu pārmaiņu dēļ

Aktīvi

Pasīvi

Neto

1.

Geo 2 (2)

Geo 1

Geo2

Geo 1

Geo1 (5)

Tiešās investīcijas

Geo 4d

Geo 4d

Geo 4d

Geo 4d

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2d) (3)

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu daļas

Geo 4

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Tiešo investīciju uzņēmumos

Geo 2

Geo 2

Tiešajos investoros (reversais ieguldījums)

Geo 2

Geo 2

Saistīto uzņēmumu starpā

Geo 2

Geo 2

| a) | Pašu kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

a)

Pašu kapitāla vērtspapīri

Biržā kotētas akcijas

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Biržā nekotētas akcijas un citi kapitāla vērtspapīri

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

| b) | Ieguldījumu fondu daļas |
| --- | --- |

b)

Ieguldījumu fondu daļas

Geo 2

Geo 2

Parāda instrumenti

Geo 4

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Tiešo investīciju uzņēmumos

Geo 2

Geo 2

Tiešajos investoros (reversais ieguldījums)

Geo 2

Geo 2

Saistīto uzņēmumu starpā

Geo 2

Geo 2

Parāda vērtspapīri

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Kredīti

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Tirdzniecības kredīti

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Citi parāda instrumenti

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Portfeļieguldījumi

Geo 4d

Geo 1

Geo 4d

Geo 1

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu daļas

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Denominācijas valūtu dalījumā (Cur 1) (4)

Geo 1

Geo 1

Pašu kapitāla vērtspapīri

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 1

Biržā kotētas akcijas

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Biržā nekotētas akcijas

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2d)

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Biržā kotētas akcijas

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Biržā nekotētas akcijas

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Ieguldījumu fondu daļas

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2d)

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Parāda vērtspapīri

Geo 2

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Īstermiņa

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2d)

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Denominācijas valūtu dalījumā (Cur 1)

Geo 2

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 4

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Ar dzēšanas termiņu līdz 1 gadam (ieskaitot)

Geo 1

Ar dzēšanas termiņu ilgāku par 1 gadu

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2d)

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši emitenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Denominācijas valūtu dalījumā (Cur 1)

Geo 2

Geo 1

Atvasinātie finanšu instrumenti (izņemot rezerves aktīvus) un darbinieku akciju iespējas līgumi

Geo 4

Geo 4

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2r)

Geo 1

Citi ieguldījumi

Geo 4

Geo 4

Geo 4d

Geo 4d

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2d)

Geo 1

Geo 1

Denominācijas valūtu dalījumā (Cur 1)

Geo 1

Geo 1

Cits pašu kapitāls

Geo 1

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2

Geo 2

Nauda un noguldījumi

Geo 4

Geo 2

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Geo 2

t. sk. euro valūtā

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Īstermiņa

Geo 3

Geo 3

t. sk. Eurosistēmas iekšējās prasības/saistības

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 3

Geo 3

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2r)

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Denominācijas valūtu dalījumā (Cur 1)

Geo 1

Geo 1

Kredīti

Geo 4

Geo 2

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Īstermiņa

Geo 3, SVF

Geo 3, SVF

Ilgtermiņa

Geo 3, SVF

Geo 3, SVF

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2r)

Geo 1

Geo 1

Īstermiņa

Geo 1

Geo 1

Ilgtermiņa

Geo 1

Geo 1

Denominācijas valūtu dalījumā (Cur 1)

Geo 1

Geo 1

Apdrošināšana, pensiju shēmas un standartizētās garantiju shēmas

Geo 1

Geo 2

Geo 2

Geo 1

Geo 2

Geo2

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 3

Geo 3

Tirdzniecības kredīti un avansi

Geo 4

Geo 2

Geo 4

Geo 2

Geo 2

Geo 2

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Īstermiņa

Geo 3

Geo 3

Ilgtermiņa

Geo 3

Geo 3

t. sk. nefinanšu sabiedrības

Geo 1

Geo 1

Denominācijas valūtu dalījumā (Cur 1)

Geo 1

Geo 1

Citas debitoru/kreditoru saistības

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Geo 2

Geo 1

Geo 1

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Īstermiņa

Geo 3

Geo 3

Ilgtermiņa

Geo 3

Geo 3

SDR

Geo 1

Geo 1

Geo 1

| 2. | Papildposteņi |
| --- | --- |

2.

Finanšu konts kopā (izņemot rezerves aktīvus, atvasinātos finanšu instrumentus un darbinieku akciju iespējas līgumus)

Denominācijas valūtu dalījumā (Cur 1)

Monetārās finanšu iestādes (MFI)

Geo 1

Geo 1

Vispārējā valdība

Geo 1

Geo 1

Citi sektori

Geo 1

Geo 1

Ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (NTF)

Geo 1

Geo 1

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi

Geo 1

Geo 1

Citas finanšu iestādes

Geo 1

Geo 1

Nefinanšu sabiedrības

Geo 1

Geo 1

Mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (MSABO)

Geo 1

Geo 1

Ārējais parāds

Bruto ārējais parāds

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2d)

Geo 1

Geo 1

Neto ārējais parāds

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2d)

Geo 1

Geo 1

Tiešās investīcijas (paplašinātā virziena princips)

Geo 1

Geo 1

Geo 1

Geo 1

| d) | svītro 4.A tabulu; |
| --- | --- |

d)

svītro 4.A tabulu;

| e) | ar šādu tekstu aizstāj 7. tabulu:
  “7. tabula


  Ģeogrāfiskais dalījums











  Geo 0 | Geo 1 | Geo 2 | Geo 3 | Geo 4 | Geo 4d |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iekšzeme + pārējā pasaule | Pārējā pasaule | Pārējā pasaule | Pārējā pasaule | Pārējā pasaule | Pārējā pasaule |
| Euro zona | Euro zona | Euro zona | Euro zona |
| Ārpus euro zonas | Ārpus euro zonas | Ārpus euro zonas | Ārpus euro zonas |
| | Savienība | Savienība | Savienība |
| | Ārpus Savienības | Ārpus Savienības | Ārpus Savienības |
| | | Atsevišķas Savienības dalībvalstis, ECB un Eiropas Stabilitātes mehānisms (ESM) | G20 valstis (ārpus euro zonas) |
| | | Ārzonu finanšu centri | t. sk. Apvienotā Karaliste |
| | | t. sk. Honkonga | t. sk. Amerikas Savienotās Valstis”; |
| | | Savienības iestādes (izņemot ECB un ESM) | |
| | | t. sk. Eiropas Investīciju banka | |
| | | Starptautiskās organizācijas (izņemot Savienības iestādes) | |
| | | t. sk. SVF | |
| | | G20 valstis (ārpus euro zonas) | |
| | | Argentīna | |
| | | Austrālija | |
| | | Brazīlija | |
| | | Kanāda | |
| | | Ķīna | |
| | | Indija | |
| | | Indonēzija | |
| | | Japāna | |
| | | Meksika | |
| | | Krievija | |
| | | Saūda Arābija | |
| | | Dienvidāfrika | |
| | | Dienvidkoreja | |
| | | Turcija | |
| | | Apvienotā Karaliste | |
| | | Amerikas Savienotās Valstis | |
| | | Norvēģija | |
| | | Šveice | |

e)

ar šādu tekstu aizstāj 7. tabulu:

“7. tabula

Ģeogrāfiskais dalījums

Geo 0

Geo 1

Geo 2

Geo 3

Geo 4

Geo 4d

Iekšzeme + pārējā pasaule

Pārējā pasaule

Pārējā pasaule

Pārējā pasaule

Pārējā pasaule

Pārējā pasaule

Euro zona

Euro zona

Euro zona

Euro zona

Ārpus euro zonas

Ārpus euro zonas

Ārpus euro zonas

Ārpus euro zonas

Savienība

Savienība

Savienība

Ārpus Savienības

Ārpus Savienības

Ārpus Savienības

Atsevišķas Savienības dalībvalstis, ECB un Eiropas Stabilitātes mehānisms (ESM)

G20 valstis (ārpus euro zonas)

Ārzonu finanšu centri

t. sk. Apvienotā Karaliste

t. sk. Honkonga

t. sk. Amerikas Savienotās Valstis”;

Savienības iestādes (izņemot ECB un ESM)

t. sk. Eiropas Investīciju banka

Starptautiskās organizācijas (izņemot Savienības iestādes)

t. sk. SVF

G20 valstis (ārpus euro zonas)

Argentīna

Austrālija

Brazīlija

Kanāda

Ķīna

Indija

Indonēzija

Japāna

Meksika

Krievija

Saūda Arābija

Dienvidāfrika

Dienvidkoreja

Turcija

Apvienotā Karaliste

Amerikas Savienotās Valstis

Norvēģija

Šveice

| f) | ar šādu tekstu aizstāj 8. tabulu:
  “8. tabula


  Sektoru iedalījums









  Sec 1 | Sec 2 | Sec 2d | Sec 2r |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējā ekonomika | Centrālā banka |

f)

ar šādu tekstu aizstāj 8. tabulu:

“8. tabula

Sektoru iedalījums

Sec 1

Sec 2

Sec 2d

Sec 2r

Kopējā ekonomika

Centrālā banka

| | Pārējās MFI | Kredītiestādes un krājaizdevu sabiedrības, izņemot centrālo banku |
| --- | --- | --- |

Pārējās MFI

Kredītiestādes un krājaizdevu sabiedrības, izņemot centrālo banku

| | NTF |
| --- | --- |

NTF

| | Vispārējā valdība |
| --- | --- |

Vispārējā valdība

| | Citi sektori |
| --- | --- |

Citi sektori

Kopējā ekonomika

| | Centrālā banka |
| --- | --- |

Centrālā banka

| | Pārējās MFI | Kredītiestādes un krājaizdevu sabiedrības, izņemot centrālo banku |
| --- | --- | --- |

Pārējās MFI

Kredītiestādes un krājaizdevu sabiedrības, izņemot centrālo banku

| | NTF |
| --- | --- |

NTF

| | Vispārējā valdība |
| --- | --- |

Vispārējā valdība

| | Citi sektori | Ieguldījumu fondi, izņemot NTF |
| --- | --- | --- |

Citi sektori

Ieguldījumu fondi, izņemot NTF

| | Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
| --- | --- |

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi

| | Citas finanšu iestādes |
| --- | --- |

Citas finanšu iestādes

| | Nefinanšu sabiedrības |
| --- | --- |

Nefinanšu sabiedrības

| | Mājsaimniecības un MSABO |
| --- | --- |

Mājsaimniecības un MSABO

Kopējā ekonomika

| | Centrālā banka |
| --- | --- |

Centrālā banka

| | Pārējās MFI |
| --- | --- |

Pārējās MFI

| | Vispārējā valdība |
| --- | --- |

Vispārējā valdība

| | Citi sektori

  t. sk. | Ieguldījumu fondi, izņemot NTF |
| --- | --- | --- |

Citi sektori

t. sk.

Ieguldījumu fondi, izņemot NTF

| | Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
| --- | --- |

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi

| | Citas finanšu iestādes |
| --- | --- |

Citas finanšu iestādes

| | Nefinanšu sabiedrības |
| --- | --- |

Nefinanšu sabiedrības

Kopējā ekonomika

| | Centrālā banka |
| --- | --- |

Centrālā banka

| | Pārējās MFI |
| --- | --- |

Pārējās MFI

| | Vispārējā valdība |
| --- | --- |

Vispārējā valdība

| | Citi sektori”; |
| --- | --- |

Citi sektori”;

| g) | pievieno šādu 9. tabulu:

  “
  9. tabula


  Denominācijas valūtu dalījumi

  Cur 1
  Euro
  ASV dolārs
  Japānas jena
  Citas valūtas” |
| --- | --- |

g)

pievieno šādu 9. tabulu:

“
  9. tabula

Denominācijas valūtu dalījumi

Cur 1

Euro

ASV dolārs

Japānas jena

Citas valūtas”

---

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1174/2011 (2011. gada 16. novembris) par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā (OV L 306, 23.11.2011., 8. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).”;”

---

(1)  Noteiktu posteņu jēdzieni un definīcijas precizēti III pielikumā.

(2)  Prasītie ģeogrāfiskie dalījumi precizēti 7. tabulā.

(3)  Prasītie institucionālo sektoru dalījumi precizēti 8. tabulā.

(4)  Prasītie denominācijas valūtu dalījumi precizēti 9. tabulā.

(5)  Precizējums ir arī pilnīgas prasības daļa.”;

---