# Euroopa Liidu L 290/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 290 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik16. november 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 290

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik16. november 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 9: ühtsed sätted, mis käsitlevad L2-, L4- ja L5-kategooria sõidukite tüübikinnitust mürataseme alusel [2018/1704] | 1 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 63: ühtsed sätted, mis käsitlevad L1-kategooria sõidukite tüübikinnitust mürataseme alusel [2018/1705] | 28 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 90: ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorsõidukite ja nende haagiste piduri asendushõõrdkatete komplektide, trummelpiduri asendushõõrdkatete ning asenduspiduriketaste ja -trumlite tüübikinnitust [2018/1706] | 54 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 92: ühtsed sätted, mis käsitlevad L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite mitteoriginaalosana paigaldatud varusummutisüsteemide (NORESS) tüübikinnitust mürataseme alusel [2018/1707] | 162 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 9: ühtsed sätted, mis käsitlevad L2-, L4- ja L5-kategooria sõidukite tüübikinnitust mürataseme alusel [2018/1704]

2

4

5

1

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 63: ühtsed sätted, mis käsitlevad L1-kategooria sõidukite tüübikinnitust mürataseme alusel [2018/1705]

1

28

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 90: ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorsõidukite ja nende haagiste piduri asendushõõrdkatete komplektide, trummelpiduri asendushõõrdkatete ning asenduspiduriketaste ja -trumlite tüübikinnitust [2018/1706]

54

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 92: ühtsed sätted, mis käsitlevad L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite mitteoriginaalosana paigaldatud varusummutisüsteemide (NORESS) tüübikinnitust mürataseme alusel [2018/1707]

1

2

3

4

5

162

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 16.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 290/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 9: ühtsed sätted, mis käsitlevad L2-, L4- ja L5-kategooria sõidukite tüübikinnitust mürataseme alusel [2018/1704]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

07-seeria muudatuste 3. täiendus – jõustumiskuupäev: 10. oktoober 2017

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märgistus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tehniline kirjeldus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sõidukitüübi või väljalaske- või summutisüsteemi(de) tüübi tüübikinnituse muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimetused ja aadressid |
| --- | --- |

12.

Lisad

| 1. | Teatis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mootorsõidukite tekitatava müra mõõtmise meetodid ja vahendid |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mürataseme piirnormid (uued sõidukid) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Katsekoha tehnilised andmed |
| --- | --- |

5.

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse L2-, L4- ja L5-kategooria (1) sõidukite suhtes seoses müraga.

2

4

5

1

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

2.1.   „Sõiduki tüübikinnitus“– käesoleva eeskirja kohaldamisalasse kuuluva sõidukitüübi tüübikinnitus seoses müraga ja originaalosana paigaldatud väljalaskesüsteemiga, mis moodustab sõidukitüübi eraldi seadmestiku.

„Sõiduki tüübikinnitus“

2.2.   „Sõidukitüüp“– mootorsõidukite kategooria, millesse kuuluvad sõidukid ei erine järgmiste oluliste tunnuste poolest:

„Sõidukitüüp“

| 2.2.1. | kere kuju ja materjal (eriti mootoriruum ja selle helikindlus); |
| --- | --- |

2.2.1.

kere kuju ja materjal (eriti mootoriruum ja selle helikindlus);

| 2.2.2. | sõiduki pikkus ja laius; |
| --- | --- |

2.2.2.

sõiduki pikkus ja laius;

| 2.2.3. | mootori tüüp (otto- või diiselmootor, kolb- või rootormootor, silindrite arv ja maht, karburaatorite või sissepritsesüsteemide arv ja tüüp, suurim kasulik nimivõimsus ja mootori nimipöörlemissagedus).
  Rootormootorite puhul arvestatakse mootori mahuks kahekordne kambri maht; |
| --- | --- |

2.2.3.

mootori tüüp (otto- või diiselmootor, kolb- või rootormootor, silindrite arv ja maht, karburaatorite või sissepritsesüsteemide arv ja tüüp, suurim kasulik nimivõimsus ja mootori nimipöörlemissagedus).

Rootormootorite puhul arvestatakse mootori mahuks kahekordne kambri maht;

| 2.2.4. | elektrimootor hübriidelektrisõiduki puhul; |
| --- | --- |

2.2.4.

elektrimootor hübriidelektrisõiduki puhul;

| 2.2.5. | ülekandeseade, eriti käigukasti käikude arv ja ülekandearvud ning peaülekandearv; |
| --- | --- |

2.2.5.

ülekandeseade, eriti käigukasti käikude arv ja ülekandearvud ning peaülekandearv;

| 2.2.6. | väljalaskesüsteemide arv, tüüp ja paigutus. |
| --- | --- |

2.2.6.

väljalaskesüsteemide arv, tüüp ja paigutus.

2.3.   „Suurim kasulik nimivõimsus“– sisepõlemismootori nimivõimsus, nagu see on määratletud standardis ISO 4106:2012.

„Suurim kasulik nimivõimsus“

Suurima kasuliku nimivõimsuse arvväärtust kilovattides tähistab sümbol Pn.

n

2.4.   „Mootori nimipöörlemissagedus“– mootori pöörlemissagedus, mille juures mootor saavutab tootja märgitud suurima kasuliku nimivõimsuse (2).

„Mootori nimipöörlemissagedus“

2

Mootori nimipöörlemissagedust (min– 1) tähistab sümbol nrated.

– 1

rated

2.5.   „Väljalaske- või summutisüsteem(id)“– mootorsõiduki ja väljalaskesüsteemi tekitatud müra vähendamiseks vajalike komponentide terviklik komplekt.

„Väljalaske- või summutisüsteem(id)“

2.6.   „Originaalosana paigaldatud väljalaske- või summutisüsteem“– seda tüüpi süsteem, mis on sõidukile paigaldatud tüübikinnituse andmise või laiendamise ajal. See võib olla osa originaalvarustusest või varuosa.

„Originaalosana paigaldatud väljalaske- või summutisüsteem“

2.7.   „Eri tüüpi väljalaske- või summutisüsteemid“– süsteemid, mis erinevad üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

„Eri tüüpi väljalaske- või summutisüsteemid“

| 2.7.1. | nende komponentidel on erinevad kaubanimed või kaubamärgid; |
| --- | --- |

2.7.1.

nende komponentidel on erinevad kaubanimed või kaubamärgid;

| 2.7.2. | komponentide koostismaterjalide omadused või komponentide kuju või suurus on erinevad; |
| --- | --- |

2.7.2.

komponentide koostismaterjalide omadused või komponentide kuju või suurus on erinevad;

| 2.7.3. | vähemalt ühe komponendi tööpõhimõte on erinev; |
| --- | --- |

2.7.3.

vähemalt ühe komponendi tööpõhimõte on erinev;

| 2.7.4. | komponendid on monteeritud erinevalt. |
| --- | --- |

2.7.4.

komponendid on monteeritud erinevalt.

2.8.   „Väljalaske- või summutisüsteemi komponent“– üks koostisosadest, mis kokku moodustavad väljalaske- või summutisüsteemi (3).

„Väljalaske- või summutisüsteemi komponent“

3

Kui mootor on varustatud sisselaskeseadmega (õhufiltri ja/või sisselaskemüra summutiga, mis on vajalik, et tagada vastavus mürataseme piirnormidele), tuleb nimetatud seadet käsitada väljalaskesüsteemiga võrdse tähtsusega komponendina ning see peab olema kantud punktis 3.2.2 osutatud loetellu ja kandma punktis 4.1 ettenähtud märgistust.

2.9.   „Võrdlusmass“– tavakasutuseks ettevalmistatud ja allpool loetletud varustusega sõiduki mass:

„Võrdlusmass“

| a) | kogu elektrisüsteem, sealhulgas tootja tarnitud valgustus- ja signaalseadmed; |
| --- | --- |

a)

kogu elektrisüsteem, sealhulgas tootja tarnitud valgustus- ja signaalseadmed;

| b) | kõik õigusnormidega ette nähtud seadmed ja varustus, mida arvestatakse sõiduki kuivmassi arvutamisel; |
| --- | --- |

b)

kõik õigusnormidega ette nähtud seadmed ja varustus, mida arvestatakse sõiduki kuivmassi arvutamisel;

| c) | kõik sõiduki mis tahes osa nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud vedelikud, kusjuures kütusepaak peab olema täidetud vähemalt 90 % ulatuses tootja poolt ettenähtud mahutavusest; |
| --- | --- |

c)

kõik sõiduki mis tahes osa nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud vedelikud, kusjuures kütusepaak peab olema täidetud vähemalt 90 % ulatuses tootja poolt ettenähtud mahutavusest;

| d) | lisavarustus, mida tootja tavaliselt tarnib lisaks tavakasutuseks vajalikule varustusele (tööriistakomplekt, pakiraam(id), tuuleklaas(id), kaitsevahendid jne); |
| --- | --- |

d)

lisavarustus, mida tootja tavaliselt tarnib lisaks tavakasutuseks vajalikule varustusele (tööriistakomplekt, pakiraam(id), tuuleklaas(id), kaitsevahendid jne);

| e) | vajaduse korral jõuaku mass. |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral jõuaku mass.

Võrdlusmassi kilogrammides tähistab sümbol mref.

ref

Märkus

Märkus

| 1. | Kütuse ja õli segul töötavate sõidukite puhul kehtib alljärgnev.






  1.1. | Kui kütus ja õli on eelnevalt segatud, hõlmab sõna „kütus“ ka kütuse ja õli sellist segu. |
| --- | --- | --- |

1.

Kütuse ja õli segul töötavate sõidukite puhul kehtib alljärgnev.

1.1.

Kui kütus ja õli on eelnevalt segatud, hõlmab sõna „kütus“ ka kütuse ja õli sellist segu.

| 1.2. | Kui kütust ja õli doseeritakse eraldi, tähistatakse sõnaga „kütus“ ainult bensiini. Sellisel juhul on õli juba hõlmatud käesoleva punkti alapunktiga c. |
| --- | --- |

1.2.

Kui kütust ja õli doseeritakse eraldi, tähistatakse sõnaga „kütus“ ainult bensiini. Sellisel juhul on õli juba hõlmatud käesoleva punkti alapunktiga c.

2.10.   „Katsemass“– võrdlusmass, millele on liidetud juhi ja katsevarustuse mass.

„Katsemass“

Sõiduki juhi ja katsevarustuse mass kokku ei tohi olla suurem kui 90 kg ega väiksem kui 70 kg. Kui 70 kg alampiiri ei saavutata, paigaldatakse sõidukile lisaraskused.

Katsemassi kilogrammides tähistab sümbol mt.

t

2.11.   „Sõiduki maksimumkiirus“– sõiduki suurim valmistajakiirus mõõdetuna L2-kategooria sõidukite puhul standardi ISO 7116:2011 kohaselt ja L4- ja L5-kategooria sõidukite puhul standardi ISO 7117:2010 kohaselt.

„Sõiduki maksimumkiirus“

2

4

5

Sõiduki maksimumkiirust (km/h) tähistab sümbol vmax.

max

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Sõiduki tüübikinnitustaotluse seoses sõiduki müratasemega esitab sõidukitootja või tema volitatud esindaja.

3.2.   Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjad:

| 3.2.1. | sõidukitüübi kirjeldus lähtuvalt punktis 2.2 nimetatud andmetest. Märkida tuleb mootori- ja sõidukitüübi kindlaksmääramist võimaldavad numbrid ja/või tähised; |
| --- | --- |

3.2.1.

sõidukitüübi kirjeldus lähtuvalt punktis 2.2 nimetatud andmetest. Märkida tuleb mootori- ja sõidukitüübi kindlaksmääramist võimaldavad numbrid ja/või tähised;

| 3.2.2. | väljalaske- või summutisüsteemi nõuetekohaselt identifitseeritud komponentide loetelu; |
| --- | --- |

3.2.2.

väljalaske- või summutisüsteemi nõuetekohaselt identifitseeritud komponentide loetelu;

| 3.2.3. | kogu väljalaske- või summutisüsteemi joonis koos viitega selle asukohale sõidukis; |
| --- | --- |

3.2.3.

kogu väljalaske- või summutisüsteemi joonis koos viitega selle asukohale sõidukis;

| 3.2.4. | iga komponendi üksikasjalik joonis selle hõlpsaks ülesleidmiseks ja tuvastamiseks ning kasutatud materjalide tehniline kirjeldus; |
| --- | --- |

3.2.4.

iga komponendi üksikasjalik joonis selle hõlpsaks ülesleidmiseks ja tuvastamiseks ning kasutatud materjalide tehniline kirjeldus;

3.3.   Tüübikinnituskatseid tegeva tehnilise teenistuse taotluse korral esitab sõidukitootja lisaks väljalaske- või summutisüsteemi näidise.

3.4.   Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse sõiduk, mille tüüp vastab tüübikinnituse saamiseks esitatule.

4.   MÄRGISTUS

4.1.   Väljalaske- või summutisüsteemi komponendid peavad kandma vähemalt järgmisi tunnusmärke:

| 4.1.1. | väljalaske- või summutisüsteemi ja selle komponentide tootja kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

4.1.1.

väljalaske- või summutisüsteemi ja selle komponentide tootja kaubanimi või kaubamärk;

| 4.1.2. | tootja esitatud kaubanduslik kirjeldus; |
| --- | --- |

4.1.2.

tootja esitatud kaubanduslik kirjeldus;

| 4.1.3. | osade tunnusnumbrid; |
| --- | --- |

4.1.3.

osade tunnusnumbrid;

| 4.1.4. | kõigi originaalsummutite puhul E-täht, millele järgneb komponendi tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4). |
| --- | --- |

4.1.4.

kõigi originaalsummutite puhul E-täht, millele järgneb komponendi tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4).

4

| 4.1.5. | Kõigil originaalvaruosadena tarnitavate väljalaske- või summutisüsteemide pakenditel peab olema selgesti loetav kiri „originaalosa“ ning osa mark ja tüüp koos tähisega „E“ ja viitega päritoluriigile. |
| --- | --- |

4.1.5.

Kõigil originaalvaruosadena tarnitavate väljalaske- või summutisüsteemide pakenditel peab olema selgesti loetav kiri „originaalosa“ ning osa mark ja tüüp koos tähisega „E“ ja viitega päritoluriigile.

| 4.1.6. | Selline märgistus peab olema kustumatu ja selgesti loetav ning nähtav sõidukile paigaldatult. |
| --- | --- |

4.1.6.

Selline märgistus peab olema kustumatu ja selgesti loetav ning nähtav sõidukile paigaldatult.

5.   TÜÜBIKINNITUS

5.1.   Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punktide 6 ja 7 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

5.2.   Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praeguse versiooni puhul 07, tulenevalt 07-seeria muudatustest, mis jõustusid 3. novembril 2013) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teist tüüpi väljalaske- või summutisüsteemiga varustatud samale sõidukitüübile või teisele sõidukitüübile.

5.3.   Teade käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil ning taotleja poolt tüübikinnituse saamiseks väljalaske- või summutisüsteemi kohta esitatud joonistel, mille formaat ei tohi olla suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis ja vastavas mõõtkavas.

5.4.   Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

| 5.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, (4) ning |
| --- | --- |

5.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber, (4) ning

4

| 5.4.2. | punktis 5.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

5.4.2.

punktis 5.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber.

5.5.   Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme muu 1958. aasta kokkuleppele lisatud eeskirja alusel, ei ole punktis 5.4.1 sätestatud tähist vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised punktis 5.4.1 sätestatud tähisest paremale veergudesse.

5.6.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

5.7.   Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadi lähedusse või selle peale.

5.8.   Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

6.   TEHNILINE KIRJELDUS

6.1.   Üldnõuded

6.1.1.   Sõiduk, selle mootor ja väljalaske- või summutisüsteem peavad olema projekteeritud, ehitatud ja monteeritud nii, et tavakasutuses sõiduk vastaks sellele mõjuvast vibratsioonist hoolimata käesoleva eeskirja sätetele.

6.1.2.   Väljalaske- või summutisüsteem peab olema projekteeritud, ehitatud ja monteeritud nii, et see oleks piisavalt korrosioonikindel.

6.1.3.   Järgmine teave esitatakse mootorsõidukil kergesti juurdepääsetavas, kuid mitte tingimata koheselt nähtavas kohas:

| a) | tootja nimi; |
| --- | --- |

a)

tootja nimi;

| b) | mootori sihtpöörlemissagedus ja seisva sõidukiga tehtud katse lõpptulemus vastavalt 3. lisa punktis 3.1.4 kirjeldatule. |
| --- | --- |

b)

mootori sihtpöörlemissagedus ja seisva sõidukiga tehtud katse lõpptulemus vastavalt 3. lisa punktis 3.1.4 kirjeldatule.

6.2.   Mürataseme suhtes kehtiv tehniline kirjeldus

6.2.1.   Mõõtmismeetodid

6.2.1.1.   Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübi mürataset mõõdetakse käesoleva eeskirja 3. lisas kirjeldatud meetodi(te)l sõiduki liikudes ja seistes; (5) sõiduki puhul, millel on elektrimootor või mille sisepõlemismootor sõiduki seistes ei tööta, mõõdetakse mürataset ainult sõiduki liikudes.

5

Kui sõiduk on varustatud tarkvaraprogrammide või režiimidega, mida kasutaja saab valida ja mis mõjutavad sõiduki mürataset, peavad kõik need režiimid olema kooskõlas käesoleva punkti nõuetega. Katsetamisel lähtutakse kõige halvemast stsenaariumist.

Hübriidelektrisõidukite puhul tuleb katsed teha kaks korda järgmistel tingimustel.

| a) | Tingimus A: akud on maksimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim elektrit tarbiv hübriidrežiim. |
| --- | --- |

a)

Tingimus A: akud on maksimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim elektrit tarbiv hübriidrežiim.

| b) | Tingimus B: akud on minimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim kütust tarbiv hübriidrežiim. |
| --- | --- |

b)

Tingimus B: akud on minimaalselt laetud; kui sõidukil on rohkem kui üks hübriidrežiim, valitakse katseks enim kütust tarbiv hübriidrežiim.

Lõpptulemus on tingimustel A ja B sooritatud katsete tulemustest suurim.

6.2.1.2.   Punkti 6.2.1.1 sätete kohaselt mõõdetud väärtus(ed) tuleb kanda katsearuandesse ja vormile, mille näidis on esitatud käesoleva eeskirja 1. lisas.

6.2.1.3.   Käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 3.1 kirjeldatud meetodil kindlaks määratud müratase liikuva sõiduki puhul ei tohi ületada (uutele sõidukitele ja uutele väljalaske- või summutisüsteemidele) käesoleva eeskirja 4. lisas sätestatud piirnorme vastavalt sõiduki kategooriale.

6.3.   Täiendavad nõuded

6.3.1.   Rikkumiskaitse sätted

Kõik väljalaske- või summutisüsteemid peavad olema ehitatud viisil, mis ei võimalda eemaldada tõkesteid, väljalaskekoonuseid ega muid osi, mille esmane funktsioon on summuti-/paisumiskambrite osana toimimine. Kui sellise osa paigaldamine on vältimatu, peab selle kinnitamise viis olema selline, mis ei soodusta eemaldamist (nt tavapäraste keermestatud kinnitustega), ja see osa peab olema kinnitatud nii, et eemaldamine põhjustab koostele püsivat/parandamatut kahju.

6.3.2.   Mitmerežiimilised väljalaske- või summutisüsteemid

Mitme käsitsi või elektrooniliselt reguleeritava ja juhi poolt valitava töörežiimiga väljalaske- või summutisüsteemid peavad kõigil töörežiimidel vastama kõigile nõuetele. Registreerida tuleb müratase, mis tekib kõrgeima müratasemega töörežiimil.

6.3.3.   Katkestusseadmete kasutamise keeld

Sõidukitootja ei tohi üksnes käesolevas eeskirjas sätestatud müranõuete täitmise eesmärgil tahtlikult muuta, kohandada ega kasutusele võtta ühtki seadet või menetlust, mis ei saa olema kasutusel tavapärasel sõitmisel.

7.   SÕIDUKITÜÜBI VÕI VÄLJALASKE- VÕI SUMMUTISÜSTEEMI(DE) TÜÜBI TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

7.1.   Sõidukitüübi või väljalaske- või summutisüsteemi mis tahes muutmisest antakse teada tüübikinnitusasutusele, kes andis sõidukitüübile tüübikinnituse. Sellisel juhul võib kõnealune asutus:

| 7.1.1. | leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust, või |
| --- | --- |

7.1.1.

leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust, või

| 7.1.2. | nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

7.1.2.

nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

7.2.   Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.3 kindlaks määratud korras.

7.3.   Tüübikinnitusasutus, mis annab välja tüübikinnituse laienduse, määrab sellisele laiendusele seerianumbri ning teatab sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

8.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitega ja vastama järgmistele nõuetele.

8.1.   Iga sõiduk, millele on kinnitatud käesoleva eeskirja sätetele vastav tüübikinnitusmärk, peab vastama tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, olema varustatud samade väljalaske- või summutisüsteemi(de)ga nagu tüübikinnituse andmise ajal ning vastama punkti 6 nõuetele.

8.2.   Punktis 8.1 kirjeldatud vastavuse kontrollimiseks võetakse tootmisseeriast käesolevas eeskirjas nõutavat tüübikinnitusmärki kandev sõiduk. Toodangut käsitatakse käesoleva eeskirja nõuetele vastavana, kui 3. lisas kirjeldatud meetodil mõõdetud müratase ei ületa tüübikinnituse andmise ajal mõõdetud väärtust enam kui 3 dB(A) võrra ning punktis 6.2.1.3 sätestatud piirnorme rohkem kui 1 dB(A) võrra.

9.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

9.1.   Sõidukile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib kehtetuks tunnistada, kui punktis 8 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui sõiduk ei läbi punktis 8.2 ettenähtud katseid.

9.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübi või väljalaske- või summutisüsteemi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Pärast sellekohase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat vormi.

11.   ÜLEMINEKUSÄTTED

11.1.   Alates 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 07-seeria muudatustega.

11.2.   24 kuud pärast 07-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui sõidukitüüp vastab 07-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

11.3.   Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatustele vastava tüübikinnituse laiendamisest.

11.4.   24 kuu jooksul pärast käesoleva eeskirja 07-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva ei tohi käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda riiklike või piirkondlike tüübikinnituste andmisest sõidukile, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaselt.

11.5.   24 kuud pärast käesoleva eeskirja 07-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisel tunnustama sõidukitüüpi, mis on saanud käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatustele vastava tüübikinnituse.

11.6.   Olenemata eespool esitatud üleminekusätetest, ei ole kokkuleppeosalised, kes hakkavad kohaldama käesolevat eeskirja pärast viimase seeria muudatuste jõustumiskuupäeva, kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja mis tahes varasema seeria muudatuste kohaseid tüübikinnitusi ning on kohustatud tunnustama vaid 07-seeria muudatustele vastavat tüübikinnitust.

11.7.   Alates 07-seeria muudatuste 1. täienduse ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja 07-seeria muudatuste 1. täienduse alusel.

11.8.   60 kuud pärast käesoleva eeskirja 07-seeria muudatuste 1. täienduse jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised anda tüübikinnitusi vaid siis, kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab 07-seeria muudatuste 1. täiendusega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

12.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, punkt 2).

1

(2)  Kui suurim kasulik nimivõimsus saavutatakse mitmel eri pöörlemissagedusel, on mootori nimipöörlemissagedus käesolevas eeskirjas mootori suurim pöörlemissagedus, mille juures saavutatakse suurim kasulik nimivõimsus.

2

(3)  Nende komponentide hulka kuuluvad eelkõige väljalaskekollektor, väljalasketorustik, paisumiskamber, summuti jne. Kui mootori sisselaskesüsteemil on õhufilter, mis on vajalik vastavuse tagamiseks mürataseme piirnormidega, tuleb nimetatud filtrit käsitada väljalaske- või summutisüsteemi komponendina ja see peab kandma punktides 3.2.2 ja 4.1 ettenähtud märgistust.

3

(4)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4).

4

(5)  Seisval sõidukil tehakse katse, et saada võrdlusväärtus seda meetodit kasutavate ametiasutuste jaoks kasutusel olevate sõidukite kontrollimiseks.

5

---

1. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Välja andnud: ametiasutuse nimi

milles käsitletakse sõidukitüübi (2): tüübikinnituse andmist,

tüübikinnituse laiendamist,

tüübikinnituse andmata jätmist,

tüübikinnituse tühistamist või

tootmise lõpetamist

seoses müraga eeskirja nr 9 kohaselt

Tüübikinnituse nr Laienduse nr

1. Sõiduki kaubanimi või kaubamärk:

2. Sõiduki tüüp:

2.1. Variant/variandid (vajaduse korral)

2.2. Versioon(id) (vajaduse korral)

3. Tootja nimi ja aadress:

4. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress:

5. Sisepõlemismootor

5.1. Mootori valmistaja

5.2. Mootori tüüp

5.3. Mootori liik: nt ottomootor, diiselmootor jne (3)

5.4. Tsüklid: kahetaktiline või neljataktiline (kui on kohaldatav) (2)

5.5. Mootori töömaht (kui on kohaldatav): cm3

5.6. Suurim kasulik nimivõimsus (mõõtmismeetod): kW

5.7. Mootori nimipöörlemissagedus min–1

6. Elektrimootor (kui on kohaldatav)

6.1. Mark

6.2. Tüüp

7. Jõuülekanne

7.1. Mark

7.2. Tüüp (käsikäigukast, automaatkäigukast, variaatorkäigukast)

7.3. Käikude arv:

7.4. Kasutatud käikude arv:

7.5. Peaülekandearv(ud):

8. Rehvitüüp ja rehvi mõõtmed (telgede kaupa):

9. Lubatud täismass koos poolhaagisega (kui on kohaldatav): kg

10. Originaalosana paigaldatud väljalaskesüsteemi lühikirjeldus:

11. Originaalosana paigaldatud väljalaskesüsteemi(de) tüüp/tüübid:

12. Sisselaskesüsteemi tüüp (kui see on vajalik mürataseme piirnormi järgimiseks):

13. Sõidukite koormustingimused katse ajal:

14. Katse seisva sõidukiga: mikrofoni asukoht ja suund (vt skeemid käesoleva eeskirja 3. lisa liites):

15. Müratasemed

15.1. Liikuv sõiduk dB(A)

15.2. Sõiduki ühtlasel kiirusel (enne kiirendust) km/h

15.3. Seisev sõiduk dB(A)

15.4. Mootori pöörlemissagedusel min–1

16. Võrdlusandmed kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse kohta

16.1. Käik (i) käsikäigukastiga sõidukitel:

16.2. Sõiduki kiirus käigul (i) kiirendusperioodi alguses (keskmiselt 3 katset): km/h

16.3. Mürarõhutase L(i): dB(A)

17. Sõiduk on esitatud tüübikinnituse saamiseks:

18. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:

19. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande kuupäev

20. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande number:

21. Tüübikinnitus antud/laiendatud/andmata jäetud/tühistatud (2)

22. Tüübikinnitusmärgi asukoht sõidukil:

23. Koht:

24. Kuupäev:

25. Allkiri:

26. Käesolevale teatisele on lisatud järgmised eespool esitatud tüübikinnitusnumbriga dokumendid:

a) mootori ja väljalaske- või summutisüsteemi joonised, skeemid ja plaanid;

b) mootori ja väljalaske- või summutisüsteemi fotod;

c) väljalaske- või summutisüsteemi kuuluvate ja nõuetekohaselt identifitseeritud komponentide loetelu.

(1) Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt eeskirja sätteid tüübikinnituse kohta).

(2) Mittevajalik maha tõmmata.

(3) Mittestandardse mootori kasutamise korral tuleb see ära märkida.

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

Näidis A

(Vt käesoleva eeskirja punkt 5.4)

Image 3

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on seoses müraga saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirja nr 9 alusel tüübikinnitusnumbri 072439 all. Tüübikinnituse number näitab, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirjale nr 9, mida on muudetud 07-seeria muudatustega.

Näidis B

(Vt käesoleva eeskirja punkt 5.5)

Image 4

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirjade nr 9 ja nr 33 alusel (1). Tüübikinnituse numbrid näitavad, et kuupäevadel, mil vastavad tüübikinnitused anti, hõlmas eeskiri nr 9 07- seeria muudatusi ja eeskiri nr 33 oli oma esialgsel kujul.

---

(1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

3. LISA

L2-, L4- JA L5-KATEGOORIA SÕIDUKITE TEKITATAVA MÜRA MÕÕTMISE MEETODID JA VAHENDID

1.   MÕÕTEVAHENDID

1.1.   Üldteave

Mürarõhutaseme mõõtmiseks kasutatav seade peab olema müramõõtur või samaväärne mõõtesüsteem, mis vastab 1. klassi seadmetele kehtestatud nõuetele (sealhulgas soovitatav tuulevari, kui seda kasutatakse). Neid nõudeid kirjeldatakse standardis IEC 61672-1:2013. Mõõtmistel tuleb kasutada müramõõturi ajakarakteristikut F ja A-sageduskorrektsiooni, mida on samuti kirjeldatud standardis IEC 61672-1:2013. Kui kasutatakse A-sageduskorrektsiooniga mürarõhutaseme perioodilise seirega süsteemi, tuleb lugemid võtta intervalliga mitte üle 30 ms. Mõõtevahendeid tuleb hooldada ja kalibreerida nende tootja juhiste kohaselt.

1.2.   Kalibreerimine

Iga mõõteseansi alguses ja lõpus kontrollitakse kogu akustilist mõõtesüsteemi akustilise kalibreerimisseadmega, mis vastab standardi IEC 60942:2003 kohaselt 1. klassi kalibreerimisseadmetele seatud nõuetele. Ühegi lisareguleerimiseta ei tohi lugemite erinevus olla suurem kui 0,5 dB(A). Kui see väärtus on suurem, tuleb pärast eelmiste rahuldavate tulemuste saamist võetud näidud kõrvale jätta.

1.3.   Nõuetele vastavus

Helikalibraatori vastavust standardi IEC 60942:2003 nõuetele kontrollitakse kord aastas. Seadmesüsteemi vastavust standardi IEC 61672-1:2013 nõuetele kontrollitakse vähemalt iga kahe aasta järel. Kõik vastavuskatsed korraldab laboratoorium, mis on volitatud tegema kalibreerimistöid asjakohaseid standardeid järgides.

1.4.   Kiiruse mõõtmise seadmed

Mootori pöörlemissagedust mõõdetakse ± 2 % või suurema täpsusega seadmega mootori pöörlemissagedustel, mis on vastavateks mõõtmisteks ette nähtud.

Kui kasutatakse pidevmõõteseadmeid, tuleb sõiduki maanteesõidu kiirust mõõta seadmete abil, mille täpsus jääb ± 0,5 km/h piiresse. Kui katsetamisel kasutatakse sõltumatuid sõiduki kiiruse mõõtmisi, peab mõõteseadmete täpsus jääma ± 0,2 km/h piiresse (1).

1.5.   Meteoroloogilised mõõteseadmed

Katse ajal keskkonnatingimuste seireks kasutatavad meteoroloogilised mõõteseadmed peavad vastama vähemalt järgmistele täpsusnõuetele:

| | temperatuuri mõõteseadme puhul ± 1 °C; |
| --- | --- |

temperatuuri mõõteseadme puhul ± 1 °C;

| | tuule kiiruse mõõtmise seadme puhul ± 1,0 m/s; |
| --- | --- |

tuule kiiruse mõõtmise seadme puhul ± 1,0 m/s;

| | õhurõhu mõõteseadme puhul ± 5 hPa; |
| --- | --- |

õhurõhu mõõteseadme puhul ± 5 hPa;

| | suhtelise õhuniiskuse mõõtmise seadme puhul ± 5 %. |
| --- | --- |

suhtelise õhuniiskuse mõõtmise seadme puhul ± 5 %.

2.   MÕÕTMISTINGIMUSED

2.1.   Katsekoht, ilmastikutingimused ja taustmüra korrektsioon

2.1.1.   Katsekoht

Katsekoht peab olema suhteliselt tasase katsealaga ümbritsetud keskne kiirenduslõik. Katserada peab olema tasane; katseraja pind peab olema kuiv ja konstrueeritud selliselt, et rehvimüra oleks väike.

Katsekohas peab kiirenduslõigu keskele paigutatud heliallika ja mikrofoni vahele jääva vaba helivälja muutumine jääma ± 1 dB(A) piiresse. See tingimus loetakse täidetuks juhul, kui kiirenduslõigu keskpunkti läheduses ei paikne 50 meetri raadiuses suuri heli peegeldavaid objekte, nagu näiteks tarad, kaljud, sillad või hooned. Katseraja pind peab vastama käesoleva eeskirja 5. lisas esitatud nõuetele.

Mikrofoni läheduses ei tohi olla takistusi, mis võivad mõjutada helivälja, ja ükski inimene ei tohi seista mikrofoni ja heliallika vahel. Mõõtmisi tegev vaatleja peab paiknema nii, et ta ei mõjutaks mõõteseadme lugemit.

Katseraja pind peab vastama käesoleva eeskirja 5. lisa või standardi ISO 10844:2014 nõuetele. Pärast käesoleva eeskirja punktis 11.8 nimetatud perioodi lõppu järgitakse üksnes standardit ISO 10844:2014.

2.1.2.   Ilmastikutingimused ja taustmüra korrektsioon

Mõõtmisi ei tehta halbades ilmastikuoludes. Katseid ei tehta, kui müra mõõtmise ajal ületab tuule kiirus (sh puhanguline) 5 m/s.

Mõõtmiseks peab A-sageduskorrektsiooniga müratase, mis pärineb muudest müraallikatest peale katsesõiduki ja tuule tekitatud müra, olema vähemalt 10 dB(A) võrra sõiduki tekitatud müratasemest väiksem. Mikrofonile võib olla paigaldatud sobiv tuulevari tingimusel, et võetakse arvesse selle mõju mikrofoni tundlikkusele ja suunakarakteristikutele.

Kui keskkonnamüra ja mõõdetud müratasemete erinevus on vahemikus 10–15 dB(A), tuleb katsetulemuse arvutamisel müratasememõõturi lugemist lahutada vastav parandus, nagu on ette nähtud tabelis 1.

Tabel 1

Katse ajal mõõdetud väärtuste suhtes kohaldatav korrektsioon

| Tausta mürarõhutaseme ja mõõdetud mürarõhutaseme erinevus (dB) | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | > 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korrektsioon (dB(A)) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

Tausta mürarõhutaseme ja mõõdetud mürarõhutaseme erinevus (dB)

10

11

12

13

14

> 15

Korrektsioon (dB(A))

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

2.2.   Sõiduki seisund

2.2.1.   Üldtingimused

Sõiduk peab olema sõiduki tootja kindlaksmääratud varustusega.

Enne mõõtmist tuleb mootor viia tavapärasesse töökorda järgmiste parameetrite poolest:

| — | temperatuur; |
| --- | --- |

—

temperatuur;

| — | seaded; |
| --- | --- |

—

seaded;

| — | kütus; |
| --- | --- |

—

kütus;

| — | süüteküünlad, karburaator(id) jms (vastavalt olukorrale). |
| --- | --- |

—

süüteküünlad, karburaator(id) jms (vastavalt olukorrale).

Kui sõidukil on automaatse käitusmehhanismiga ventilaatorid, ei tohi kõnealust süsteemi mõõtmiste ajal reguleerida.

Kui sõiduk on varustatud seadmetega, mis ei ole selle edasiliikumiseks vajalikud, kuid mida kasutatakse sõiduki harilikul maanteekasutusel, peavad need seadmed töötama tootja tehnilise kirjelduse kohaselt.

Sõidukitel, millel on rohkem kui üks veoratas, võib kasutada ainult tavaliseks maanteesõiduks ettenähtud ajamit. Kui sõiduk on varustatud haagise või poolhaagisega, tuleb see katse ajaks eemaldada.

2.2.2.   Sõiduki katsemass

Sõidukit katsetatakse katsemassiga, mis vastab käesoleva eeskirja punktile 2.10.

2.2.3.   Rehvide valik ja seisund

Rehvid peavad olema sõidukile sobivad ja täidetud sõiduki tootja poolt sõiduki katsemassi jaoks soovitatud rõhuni.

Rehvid valib sõiduki tootja ning need peavad vastama ühele sõiduki tootja poolt sõidukile määratud rehvimõõdule ja -tüübile. Minimaalne rehvimustri sügavus peab olema vähemalt 80 % uue rehvi mustri sügavusest.

3.   MÕÕTMISMEETODID

3.1.   Liikuva sõiduki müra mõõtmine

3.1.1.   Katse ettevalmistamine ja mikrofonide asendid

3.1.1.1.   Katsekorraldust on kujutatud joonisel 1.

Katserajal märgitakse maha kaks joont AA′ ja BB′, mis on paralleelsed mikrofoni joonega PP′ ning on sellest vastavalt 10 meetrit eespool ja 10 meetrit tagapool.

3.1.1.2.   Mikrofonide asukohtade kaugus joonest CC′ mikrofoni joonel PP′, mis on risti katserajal asuva võrdlusjoonega CC′ (vt joonis 1), peab olema 7,5 ± 0,05 m.

Mikrofonid peavad asuma 1,2 ± 0,02 m kõrgusel maapinnast. Võrdlustelg vaba helivälja tingimuste jaoks (vt IEC 61672-1:2013) peab olema horisontaalne ja asetsema sõiduki liikumisteega CC′ risti.

3.1.2.   Kiirenduskatse tegemine, sõiduki lähenemiskiirus ja käiguvalik

3.1.2.1.   Kiirenduskatse tegemine

Sõiduk peab lähenema joonele AA′ sõiduki ühtlasel algkiirusel vAA′, nagu allpool sätestatud. Kui sõiduki esipind jõuab jooneni AA′, avatakse seguklapp täielikult nii kiiresti kui võimalik ja hoitakse selles asendis, kuni sõiduki tagapind jõuab jooneni BB′; seejärel seatakse seguklapp võimalikult kiiresti tagasi tühikäigu asendisse. Sõiduki kiirust hetkel, mil sõiduki tagapind ületab joone BB′, tähistatakse vBB′.

Kiirustele vAA′ ja vBB′ vastavad mootori pöörlemissagedused teatava katsetingimuse puhul on nAA′ ja nBB′.

Kahest lahutamatust osast koosnevate liigendatud sõidukite puhul, mida loetakse üheks sõidukiks, ei võeta joone BB′ ületamise aja määramisel arvesse nimetatud poolhaagist.

Sõidukit juhitakse kõikide mõõtmiste puhul katserajal sirgjooneliselt nii, et sõiduki keskpikitasapind oleks joonele CC′ võimalikult lähedal.

Joonis 1

Liikuvate sõidukite mõõtmisasendid

Image 5

3.1.2.2.   Sõiduki lähenemiskiiruse ja käiguvaliku määramine

3.1.2.2.1.   Käigukastita sõiduk

Sõiduk läheneb joonele AA′ ühtlasel kiirusel vAA′, mis vastab 75 %-le mootori nimipöörlemissagedusest (min– 1) käesoleva eeskirja punkti 2.4 kohaselt või 75 %-le mootori suurimast pöörlemissagedusest, mida regulaator võimaldab, või on 50 km/h, sõltuvalt sellest, milline kiirus on madalaim.

3.1.2.2.2.   Käsikäigukastiga, automaatkäigukastiga või variaatorkäigukastiga sõidukid, mida katsetatakse fikseeritud ülekandearvudega

Kui sõiduk on varustatud kaherežiimilise käigukastiga (nt madal ja kõrge režiim), siis valitakse katseks hariliku maanteekasutuse režiim.

Kui sõiduk on varustatud käigukastiga, millel on kaks, kolm või neli edasikäiku või sama arv fikseeritud käike automaatkäigukasti või variaatorkäigukasti puhul, siis kasutatakse teist käiku. Kui käigukastil on rohkem kui neli edasikäiku või sama arv fikseeritud käike automaatkäigukasti või variaatorkäigukasti puhul, siis kasutatakse kolmandat käiku.

Sõiduk läheneb joonele AA′ ühtlasel kiirusel vAA′, mis vastab 75 %-le mootori nimipöörlemissagedusest käesoleva eeskirja punkti 2.4 kohaselt või 75 %-le mootori suurimast pöörlemissagedusest, mida regulaator võimaldab, või on 50 km/h, sõltuvalt sellest, milline kiirus on madalaim.

Kui eespool kirjeldatud menetlust järgides on mootori pöörlemissagedus nBB′ hetkel, mil sõiduki tagapind ületab joone BB′, käesoleva eeskirja punktis 2.4 määratletud nimipöörlemissagedusest suurem, tuleks teise või kolmanda käigu asemel kasutada esimest kõrgemat (või fikseeritud) käiku, mis tagab, et mootori nimipöörlemissagedust kuni mõõtmisala jooneni BB′ enam ei ületata.

Täiendavaid võimendussuhtarve (kiirkäike) ei rakendata.

3.1.2.2.3.   Automaatkäigukastiga, kohastuva ülekandega või variaatorkäigukastiga sõidukid, mida katsetatakse fikseerimata ülekandearvudega

Kasutatakse käigukangi asendit, mis on ette nähtud täieliku automaatsõidu jaoks.

Mitme täisautomaatse töörežiimi (nt öko- või sportrežiimi) olemasolul valitakse režiim, mille puhul on sõiduki keskmine kiirendus joonest AA′ jooneni BB′ kõige suurem.

Katse võib seejärel hõlmata käigu vahetamist allapoole ja suuremat kiirendust. Käigu vahetamine ülespoole ja väiksem kiirendus ei ole lubatud. Igal juhul tuleb vältida käigu vahetamist sellisele käigule, mida konkreetsetele tingimustele vastavas linnaliikluses tavaliselt ei kasutata.

Seega on lubatud paigaldada ja kasutada elektroonilisi või mehaanilisi seadmeid, sealhulgas muuta käigukangi asendeid, et vältida käigu allavahetumist ülekandearvule, mida konkreetsetes katsetingimustes linnaliikluses tavaliselt ei kasutata. Selliste seadmete funktsiooni tuleb kirjeldada teatise vormil.

Sõiduk peab lähenema joonele AA′ ühtlasel kiirusel vAA′, mis on 50 km/h või 75 % sõiduki maksimumkiirusest vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.11, olenevalt sellest, kumb on väiksem.

3.1.3.   Mürataseme kindlaksmääramine

Sõiduki kummalgi küljel registreeritud maksimaalset mürataset vähendatakse 1 dB(A) võrra, et võtta arvesse mõõtmise ebatäpsust, ning see ümardatakse matemaatiliselt lähima esimese kümnendkohani (nt 78,45 märgitakse 78,5 ja 78,44 märgitakse 78,4). Need väärtused moodustavad mõõtmistulemused.

Kui tippväärtuse ja üldise mürataseme vahel registreeritakse ebanormaalne erinevus, on mõõtmistulemused kehtetud.

Sõiduki kummalgi küljel tehakse vähemalt kaks mõõtmist.

Mõõtmised loetakse kehtivateks, kui sõiduki samal küljel tehtud kahe järjestikuse mõõtmise tulemuste erinevus ei ole suurem kui 2 dB(A).

Justeerimise eesmärgil võib teha eelmõõtmisi, kuid mõõtmistulemuste kindlaksmääramisel neid arvesse ei võeta.

3.1.4.   Lõpliku katsetulemuse arvutamine

Lõplik katsetulemus on nelja katsetulemuse keskmine ümardatuna lähima täisarvulise detsibellini. Kui kümnendkohta tähistav number on 0 kuni 4, ümardatakse tulemus allapoole, kui 5 kuni 9, siis ülespoole.

Hübriidelektrisõidukite puhul on lõpptulemus tingimustel A ja B sooritatud katsete tulemustest suurim, nagu kirjeldatud käesoleva eeskirja punktis 6.2.1.1.

3.2.   Seisva sõiduki mürataseme mõõtmine (kasutusel olevate sõidukite katsetamiseks)

3.2.1.   Mürarõhutase väljalaskesüsteemi väljalaskeava juures

Selleks et lihtsustada kasutusel olevate sõidukite edasist katsetamist, mõõdetakse mürarõhutaset väljalaske- või summutisüsteemi väljalaskeava juures kooskõlas allpool esitatud nõuetega ning mõõtmistulemus märgitakse katsearuandesse, mis koostatakse käesoleva eeskirja 1. lisas osutatud dokumendi väljastamiseks.

3.2.2.   Mõõteriistad

Mõõtmised tehakse täppismüramõõturiga käesoleva lisa punkti 1 kohaselt.

3.2.3.   Mõõtmistingimused

3.2.3.1.   Sõiduki seisund

Enne mõõtmist tuleb sõiduki mootor viia tavapärase töötemperatuurini. Kui sõidukil on automaatventilaatorid, siis mürataseme mõõtmise ajal nende seadeid ei muudeta.

Mõõtmiste ajal peab käigukang olema neutraalasendis. Kui ülekannet ei ole võimalik lahti ühendada, peaks sõiduki veoratas töötama ilma koormuseta, näiteks nii, et sõiduk paikneb kanduril või rullikutel.

3.2.3.2.   Katsekoht

Katsekohana võib kasutada mis tahes kohta, kus ei ole suuri akustilisi häiringuid. Sobivad on betooni, asfaldi või mõne muu kõva materjaliga kaetud tasased pinnad, mis peegeldavad hästi heli; katseid ei tohi teha tihendatud pinnasteedel. Katsekoht peab olema kujult ristkülik, mille küljed jäävad sõiduki välisservast (v.a juhtraud) vähemalt 3 meetri kaugusele. Selle ristküliku piires ei tohi olla märkimisväärseid takistusi, näiteks inimesi peale vaatleja ja sõidukijuhi.

Sõiduk peab asetsema eespool nimetatud ristküliku piirides nii, et mõõtemikrofon jääb võimalikest äärekividest vähemalt ühe meetri kaugusele.

3.2.3.3.   Muu

Mõõteseadme lugemid, mis on tingitud ümbritseva keskkonna mürast ja tuulemürast, peavad olema mõõdetavast müratasemest vähemalt 10 dB(A) võrra väiksemad. Mikrofonile võib olla paigaldatud sobiv tuulevari tingimusel, et arvesse võetakse selle mõju mikrofoni tundlikkusele.

3.2.4.   Mõõtmismeetod

3.2.4.1.   Mõõtmiste arv

Igas mõõtepunktis tehakse vähemalt kolm mõõtmist. Mõõtmised loetakse kehtivateks üksnes juhul, kui kolme järjestikuse mõõtmise tulemuste erinevus ei ole suurem kui 2 dB(A).

3.2.4.2.   Mikrofoni asukoht (vt joonis 2)

Mikrofon peab asuma joonisel 3 näidatud väljalasketoru võrdluspunktist 0,5 ± 0,01 m kaugusel ja väljalasketoru otsa vooteljega samasuunalise vertikaaltasapinna suhtes 45° ± 5° nurga all. Mikrofon peab paiknema võrdluspunktiga ühel kõrgusel, kuid mitte madalamal kui 0,2 m kõrgusel maapinnast. Mikrofoni võrdlustelg peab asuma maapinnaga paralleelsel tasapinnal ja olema suunatud väljalaskeava otsas asuva võrdluspunkti poole.

Joonis 2

Mikrofonide asendid seisva sõiduki tekitatava müra mõõtmiseks

Väljalaskeava võrdluspunkti kõrgus

Joonis 3

Joonis 3

Võrdluspunkt

Võrdluspunkt

| | Selgitus:








  T | = | pealtvaade |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | külgvaade |
| 1 | = | võrdluspunkt |
| 2 | = | katseraja pind |
| A | = | nurkühendusega toru |
| B | = | alla painutatud toru |
| C | = | sirge toru |
| D | = | vertikaalne toru |

Image 7

Selgitus:

Selgitus:

T

=

pealtvaade

S

=

külgvaade

1

=

võrdluspunkt

2

=

katseraja pind

A

=

nurkühendusega toru

B

=

alla painutatud toru

C

=

sirge toru

D

=

vertikaalne toru

Võrdluspunkt peab olema kõrgeim punkt, mis vastab järgmistele tingimustele:

| a) | võrdluspunkt peab olema väljalasketoru otsas; |
| --- | --- |

a)

võrdluspunkt peab olema väljalasketoru otsas;

| b) | võrdluspunkt peab asuma väljalaskeava keskme ning väljalasketoru otsa vooteljega samasuunalisel vertikaaltasapinnal. |
| --- | --- |

b)

võrdluspunkt peab asuma väljalaskeava keskme ning väljalasketoru otsa vooteljega samasuunalisel vertikaaltasapinnal.

Kui mikrofoni saab seada kahte asukohta, tuleb kasutada kohta, mis asub sõiduki pikikeskjoonest külje suunas kõige kaugemal.

Kui väljalasketoru vootelg on sõiduki pikikeskjoone suhtes 90 ± 5° nurga all, tuleb mikrofon asetada kohta, mis asub mootorist kõige kaugemal.

Kui sõidukil on kaks või enam üksteisest vähem kui 0,3 m kaugusel asuvat ja sama summutiga ühendatud väljalaskeava, tehakse ainult üks mõõtmine. Mikrofoni paigutamisel lähtutakse sellest väljalaskeavast, mis asub sõiduki pikikeskjoonest kõige kaugemal, või kui sellist väljalaskeava ei ole, siis maapinnast kõige kõrgemal asuvast väljalaskeavast.

Sõidukite puhul, mille heitgaasisüsteemil on väljalaskeavad, mis asuvad üksteisest kaugemal kui 0,3 m, tehakse üks mõõtmine iga väljalaskeava kohta, lähtudes põhimõttest, nagu see oleks sõiduki ainus väljalaskeava, ning märkmeid tehakse suurima mürarõhutaseme kohta.

Tee ääres kontrollimise eesmärgil võib võrdluspunkti viia sõiduki kere välispinnale.

Mitme väljalaskeavaga sõidukite puhul registreeritakse selle väljalaskeava mürarõhutase, mille keskmine mürarõhutase on kõige kõrgem.

3.2.4.3.   Katsetingimused

Mootori pöörlemissagedust tuleb hoida püsivana ühel järgmistest väärtustest:

| | 50 % väärtusest nrated, kui nrated on suurem kui 5 000 min– 1 |
| --- | --- |

50 % väärtusest nrated, kui nrated on suurem kui 5 000 min– 1

rated

rated

– 1

| | 75 % väärtusest nrated, kui nrated ei ole suurem kui 5 000 min– 1 |
| --- | --- |

75 % väärtusest nrated, kui nrated ei ole suurem kui 5 000 min– 1

rated

rated

– 1

kus nrated on mootori nimipöörlemissagedus käesoleva eeskirja punkti 2.4 määratluse kohaselt.

rated

Kui on tegemist sõidukiga, mis ei suuda seisva sõidukiga tehtava katse ajal saavutada eespool kirjeldatud mootori sihtpöörlemissagedust, kasutatakse mootori sihtpöörlemissageduse asemel 95 % suurimast mootori pöörlemissagedusest, mida on võimalik saavutada seisva sõidukiga tehtava katse ajal.

Mootori pöörlemissagedust suurendatakse järk-järgult tühikäigukiiruselt mootori sihtpöörlemissageduseni ja hoitakse seda püsivana ± 5 % lubatud hälbe piires. Seejärel suletakse seguklapp järsult ja mootori pöörlemissagedus langeb tagasi tühikäigusagedusele. Mürarõhutaset tuleb mõõta perioodi vältel, mis hõlmab mootori ühtlase pöörlemissageduse hoidmist 1 sekundi vältel ja kogu aeglustusperioodi. Katseväärtuseks loetakse müramõõturi maksimaalne lugem.

Mõõtmine loetakse kehtivaks ainult juhul, kui katsel saavutatud mootori pöörlemissagedus vähemalt 1 sekundi vältel ei erine mootori sihtpöörlemissagedusest rohkem kui ± 5 % võrra.

3.2.4.4.   Mõõtmised tehakse eespool kirjeldatud mikrofoni asukohas (asukohtades). Katse ajal kindlaks tehtud A-sageduskorrektsiooniga maksimaalne mürarõhutase ümardatakse esimese kümnendkohani (nt 92,45 asemel märgitakse 92,5 ja 92,44 asemel märgitakse 92,4).

Katset korratakse, kuni iga väljalaskeava kohta saadakse kolm järjestikust mõõtmistulemust, mis ei erine üksteisest rohkem kui 2,0 dB(A) võrra.

Konkreetse väljalaskeava kohta käiv katsetulemus on kolme kehtiva mõõtmistulemuse aritmeetiline keskmine, mis on matemaatiliselt ümardatud lähima täisarvuni (nt 92,5 asemel märgitakse 93, samas 92,4 asemel märgitakse 92).

3.2.4.5.   Mitmerežiimiline väljalaskesüsteem

3.2.4.5.1.   Sõidukeid, mis on varustatud mitmerežiimilise käsitsi reguleeritava väljalaskesüsteemiga, katsetatakse kõikides režiimides.

3.2.4.5.2.   Mitmerežiimilise ja käsitsi reguleeritava väljalaskesüsteemiga varustatud sõidukite puhul registreeritakse mürarõhutase selle režiimi juures, mille keskmine mürarõhutase on kõige kõrgem.

4.   LIIKUVA SÕIDUKI MÜRATASE (ANDMED, MILLE EESMÄRK ON HÕLBUSTADA KASUTUSEL OLEVA SÕIDUKI KATSETAMIST)

4.1.   Iga kokkuleppeosaline võib kindlaks määrata menetlused kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse katsetamiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse mis tahes lahknevusi tüübikinnituse ajal kohaldatud katsetingimustest.

4.2.   Kasutusel olevate sõidukite vastavuskatsete hõlbustamiseks kasutatakse liikuvate mootorsõidukite puhul järgmist 3. lisa punkti 1 kohaselt tehtud mürarõhutaseme mõõtmistega seotud teavet kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse võrdlusandmetena:

| a) | käik (i) või fikseerimata ülekandearvudega katsetatud sõidukite puhul katseks valitud käigukangi asend; |
| --- | --- |

a)

käik (i) või fikseerimata ülekandearvudega katsetatud sõidukite puhul katseks valitud käigukangi asend;

| b) | sõiduki kiirus vAA′ (km/h) täisgaasiga kiirenduse alguses käigul (i) tehtava katse puhul ning |
| --- | --- |

b)

sõiduki kiirus vAA′ (km/h) täisgaasiga kiirenduse alguses käigul (i) tehtava katse puhul ning

AA′

| c) | lõplik katsetulemus (dB(A)), mis on määratud vastavalt käesoleva lisa punktile 3.1.4. |
| --- | --- |

c)

lõplik katsetulemus (dB(A)), mis on määratud vastavalt käesoleva lisa punktile 3.1.4.

4.3.   Võrdlusandmed kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse kohta kantakse 1. lisa kohasele teatisevormile.

5.   ORIGINAALOSANA PAIGALDATUD VÄLJALASKE- VÕI SUMMUTISÜSTEEM

5.1.   Absorbeerivaid kiudmaterjale sisaldavatele summutitele esitatavad nõuded

5.1.1.   Müra summutav kiudmaterjal ei tohi sisaldada asbesti ning seda võib kasutada summutisüsteemide ehituses üksnes juhul, kui sobivate vahenditega on tagatud, et kiudmaterjal püsib paigal summutisüsteemi kogu kasutamise ajal ning et asjaomane väljalaske- või summutisüsteem vastab punkti 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4 või 5.1.5 nõuetele.

5.1.2.   Pärast kiudmaterjali eemaldamist peab müratase vastama käesoleva eeskirja punktis 6.2.1.3 esitatud nõuetele.

5.1.3.   Heli summutavat kiudmaterjali ei tohi paigaldada summuti nendesse osadesse, mida läbib heitgaas, ja kiudmaterjal peab vastama järgmistele nõuetele:

| 5.1.3.1. | materjali tuleb kuumutada neli tundi ahjus temperatuuril 650 ± 5 °C, ilma et kiudude keskmine pikkus, läbimõõt või mahumass väheneks; |
| --- | --- |

5.1.3.1.

materjali tuleb kuumutada neli tundi ahjus temperatuuril 650 ± 5 °C, ilma et kiudude keskmine pikkus, läbimõõt või mahumass väheneks;

| 5.1.3.2. | pärast tunniajalist kuumutamist ahjus temperatuuril 650 ± 5 °C peab vähemalt 98 % materjalist jääma sõelale, mille ava suurus on 250 μm, vastates standardi ISO 2559:2011 kohase katsetamise korral standardi ISO 3310/1:2000 nõuetele; |
| --- | --- |

5.1.3.2.

pärast tunniajalist kuumutamist ahjus temperatuuril 650 ± 5 °C peab vähemalt 98 % materjalist jääma sõelale, mille ava suurus on 250 μm, vastates standardi ISO 2559:2011 kohase katsetamise korral standardi ISO 3310/1:2000 nõuetele;

| 5.1.3.3. | materjali kaalukadu ei tohi ületada 10,5 % pärast 24-tunnist leotamist temperatuuril 90 ± 5 °C järgmise koostisega sünteetilises kondensaadis:







  1 N vesinikbromiidhape (HBr) | : | 10 ml; |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 N väävelhape (H2SO4) | : | 10 ml; |

5.1.3.3.

materjali kaalukadu ei tohi ületada 10,5 % pärast 24-tunnist leotamist temperatuuril 90 ± 5 °C järgmise koostisega sünteetilises kondensaadis:

1 N vesinikbromiidhape (HBr)

:

10 ml;

1 N väävelhape (H2SO4)

2

4

:

10 ml;

destilleeritud vesi, kuni saavutatakse maht 1 000 ml.

Märkus. Materjali tuleb pesta destilleeritud vees ja enne kaalumist kuivatada ühe tunni jooksul temperatuuril 105 °C.

Märkus.

5.1.4.   Enne süsteemi katsetamist vastavalt punktile 3 tuleb see seada tavapärasesse töökorda ühel järgmistest meetoditest.

5.1.4.1.   Konditsioneerimine kestva maanteesõiduga

5.1.4.1.1.   Sõiduki mootori töömahust olenevalt on konditsioneerimiseks läbitavad minimaalsed vahemaad järgmised:

| Sõidukikategooria vastavalt mootori töömahule (cm3) | Vahemaa (km) |
| --- | --- |
| 1. | ≤ 250 |

Sõidukikategooria vastavalt mootori töömahule (cm3)

3

Vahemaa (km)

1.

≤ 250

4 000

| 2. | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2.

> 250 ≤ 500

6 000

| 3. | > 500 |
| --- | --- |

3.

> 500

8 000

5.1.4.1.2.   50 ± 10 % sellest konditsioneerimistsüklist moodustab linnasõit ja ülejäänud osa moodustavad suurel kiirusel läbitavad pikad vahemaad; pideva maanteesõidu võib asendada vastava katserajal läbitava programmiga.

5.1.4.1.3.   Nimetatud kaht kiirusrežiimi tuleb vaheldumisi kasutada vähemalt kuus korda.

5.1.4.1.4.   Täismahus katseprogramm peab sisaldama vähemalt kümmet vähemalt kolmetunnist pausi, et reprodutseerida jahtumise ja kondenseerumise mõju.

5.1.4.2.   Konditsioneerimine pulsatsiooniga

5.1.4.2.1.   Väljalaskesüsteem või selle komponendid tuleb paigaldada sõidukile või mootorile.

Esimesel juhul paigutatakse sõiduk rulldünamomeetrile. Teisel juhul paigutatakse mootor katsestendile.

Katseseade, mille üksikasjalik skeem on esitatud joonisel 4, paigaldatakse väljalaskesüsteemi väljalaskeavale. Kasutada võib ka muid seadmeid, millega saadakse samaväärsed tulemused.

Joonis 4

Joonis 4

Pulsatsiooni teel konditsioneerimise katseseade

Pulsatsiooni teel konditsioneerimise katseseade

valikuline

valikuline

| 1. | Sisselasketoru äärik või katsetatava väljalaskesüsteemi tagaosa külge ühendatav muhv |
| --- | --- |
| 2. | Käsitsi juhitav reguleerimisklapp. |
| 3. | Maksimaalselt 40 l mahuga kompensatsiooniballoon, mille täitmise aeg on vähemalt üks sekund |
| 4. | Rõhulüliti tööpiirkonnaga 5–250 kPa |
| 5. | Viitlüliti |
| 6. | Impulsiloendur |
| 7. | Kiirklapp, näiteks 60 mm läbimõõduga mootorpiduriklapp, mida juhib 120 N läbilaskevõimega pneumosilinder rõhuga 400 kPa. Reageerimisaeg ei tohi avamisel ega sulgemisel ületada 0,5 sekundit. |
| 8. | Heitgaaside väljutamine |
| 9. | Voolik |
| 10. | Rõhumõõtur |

1.

Sisselasketoru äärik või katsetatava väljalaskesüsteemi tagaosa külge ühendatav muhv

2.

Käsitsi juhitav reguleerimisklapp.

3.

Maksimaalselt 40 l mahuga kompensatsiooniballoon, mille täitmise aeg on vähemalt üks sekund

4.

Rõhulüliti tööpiirkonnaga 5–250 kPa

5.

Viitlüliti

6.

Impulsiloendur

7.

Kiirklapp, näiteks 60 mm läbimõõduga mootorpiduriklapp, mida juhib 120 N läbilaskevõimega pneumosilinder rõhuga 400 kPa. Reageerimisaeg ei tohi avamisel ega sulgemisel ületada 0,5 sekundit.

8.

Heitgaaside väljutamine

9.

Voolik

10.

Rõhumõõtur

5.1.4.2.2.   Katsevarustust tuleb reguleerida nii, et kiirklapp kordamööda katkestab ja taastab heitgaasivoolu 2 500 korda.

5.1.4.2.3.   Klapp peab avanema, kui sisselaskeäärikust voolusuunas vähemalt 100 mm kaugusel mõõdetud heitgaasi vasturõhk saavutab väärtuse vahemikus 35–40 kPa. Kui niisuguse taseme saavutamine on mootori parameetritest tulenevalt võimatu, peab klapp avanema, kui gaasi vasturõhk saavutab taseme, mis vastab 90 protsendile enne mootori seiskumist mõõdetavast maksimaalsest väärtusest. Klapp peab sulguma, kui rõhk ei erine avatud klapiga saavutatavast stabiilsest väärtusest rohkem kui 10 %.

5.1.4.2.4.   Viitlüliti tuleb seada heitgaasi voolamise kestusele, mis arvutatakse vastavalt punktis 5.1.4.2.3 esitatud nõuetele.

5.1.4.2.5.   Mootori pöörlemissagedus peab olema 75 % käesoleva eeskirja punktis 2.4 määratletud nimipöörlemissagedusest.

5.1.4.2.6.   Dünamomeetri abil registreeritav võimsus peab olema 50 % täielikult avatud seguklapi puhul saavutatavast võimsusest mõõdetuna 75 %-ga mootori nimipöörlemissagedusest vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.4.

5.1.4.2.7.   Katse ajal peavad kõik tühjendusavad olema suletud.

5.1.4.2.8.   Kogu katse ei tohi kesta kauem kui 48 tundi. Vajaduse korral tuleb iga tunni järel näha ette üks jahtumisperiood.

5.1.4.3.   Katsestendil konditsioneerimine

5.1.4.3.1.   Väljalaskesüsteem tuleb paigaldada mootorile, mis on representatiivne sõidukile paigaldatud mootoritüübi suhtes, mille jaoks süsteem on konstrueeritud, ja paigutada katsestendile.

5.1.4.3.2.   Konditsioneerimine koosneb sellisest arvust katsestenditsüklitest, mis on ette nähtud sellisele sõiduki mootorivõimsuse kategooriale, mille jaoks väljalaskesüsteem on konstrueeritud. Tsüklite arv iga sõidukikategooria puhul on järgmine.

| Sõidukikategooria vastavalt mootori töömahule (cm3) | Tsüklite arv |
| --- | --- |
| 1. | ≤ 250 |

Sõidukikategooria vastavalt mootori töömahule (cm3)

3

Tsüklite arv

1.

≤ 250

6

| 2. | > 250 ≤ 500 |
| --- | --- |

2.

> 250 ≤ 500

9

| 3. | > 500 |
| --- | --- |

3.

> 500

12

5.1.4.3.3.   Igale katsestenditsüklile peab jahutamise ja kondenseerumise mõju reprodutseerimiseks järgnema vähemalt kuue tunni pikkune vaheaeg.

5.1.4.3.4.   Iga katsestenditsükkel koosneb kuuest etapist. Mootori töötingimused ja iga etapi kestus on järgmised.

| Etapp | Tingimused | Etapi kestus |
| --- | --- | --- |
| Mootorid töömahuga alla 250 cm3 | Mootorid töömahuga 250 cm3 või rohkem |
| | | (min) | (min) |
| 1 | Tühikäik | 6 | 6 |
| 2 | 25 % koormus 75 % nrated juures | 40 | 50 |
| 3 | 50 % koormus 75 % nrated juures | 40 | 50 |
| 4 | 100 % koormus 75 % nrated juures | 30 | 10 |
| 5 | 50 % koormus 100 % nrated juures | 12 | 12 |
| 6 | 25 % koormus 100 % nrated juures | 22 | 22 |
| | Summaarne aeg | 2 h 30 min | 2 h 30 min |

Etapp

Tingimused

Etapi kestus

Mootorid töömahuga alla 250 cm3

3

Mootorid töömahuga 250 cm3 või rohkem

3

(min)

(min)

1

Tühikäik

6

6

2

25 % koormus 75 % nrated juures

rated

40

50

3

50 % koormus 75 % nrated juures

rated

40

50

4

100 % koormus 75 % nrated juures

rated

30

10

5

50 % koormus 100 % nrated juures

rated

12

12

6

25 % koormus 100 % nrated juures

rated

22

22

Summaarne aeg

2 h 30 min

2 h 30 min

5.1.4.3.5.   Niisuguse konditsioneerimismenetluse ajal võib tootja nõudmisel mootorit ja summutit jahutada, et heitgaasi väljalaskeavast mitte kaugemal kui 100 mm asuvas punktis mõõdetud temperatuur ei oleks kõrgem temperatuurist, mis mõõdetakse siis, kui sõiduk sõidab kiirusel 110 km/h või kui kõrgeimal käigul on mootori pöörlemissagedus 75 % käesoleva eeskirja punktis 2.4 sätestatud mootori nimipöörlemissagedusest. Mootori pöörlemissagedus ja/või sõiduki kiirus määratakse kindlaks lubatud hälbega ± 3 %.

5.1.5.   Heitgaasid ei ole kokkupuutes kiudmaterjalidega ja kiudmaterjale ei mõjuta rõhumuutused.

5.2.   Skeem ja märgistus

5.2.1.   Summuti skeem ja mõõtmeid sisaldav läbilõikejoonis lisatakse käesoleva eeskirja 1. lisas osutatud dokumendile.

5.2.2.   Kõik originaalsummutid peavad kandma vähemalt järgmist märgistust:

| a) | E-täht ja tüübikinnituse andnud riigile viitav tunnusnumber; |
| --- | --- |

a)

E-täht ja tüübikinnituse andnud riigile viitav tunnusnumber;

| b) | sõiduki tootja nimi või kaubamärk ning |
| --- | --- |

b)

sõiduki tootja nimi või kaubamärk ning

| c) | mark ja identifitseerimiseks vajalik osanumber. |
| --- | --- |

c)

mark ja identifitseerimiseks vajalik osanumber.

Märgistus peab olema loetav ja püsiv ning oma paigaldusasendis nähtav.

5.2.3.   Kõigil originaalvaruosadena tarnitavate väljalaske- või summutisüsteemide pakenditel peab olema selgesti loetav kiri „originaalosa“ ning osa mark ja tüüp koos tähisega „E“ ja viitega päritoluriigile.

5.3.   Sisselaskesummutid

Kui mootori sisselaskesüsteem tuleb lubatud mürataseme saavutamiseks varustada õhufiltri ja/või sisselaskesummutiga, käsitatakse nimetatud filtrit ja/või summutit summuti osana, mille suhtes kehtivad samuti punktides 5.1 ja 5.2 esitatud nõuded.

---

(1)  Sõltumatute kiirusemõõtmistega on tegemist juhul, kui vAA′ ja vBB′ väärtusi mõõdavad kaks või enam eraldi seadet. Pidevmõõteseadme, näiteks radari puhul saab kogu vajaliku teabe kiiruse kohta määrata kindlaks ühe seadme abil.

1

AA′

BB′

---

4. LISA

MÜRATASEME PIIRNORMID (UUED SÕIDUKID)

| Sõidukikategooria | Maksimaalne müratase (dB(A)) |
| --- | --- |
| L2 | 76 |
| L4 | 80 |
| L5 | 80 |

Sõidukikategooria

Maksimaalne müratase (dB(A))

L2

76

L4

80

L5

80

---

5. LISA

KATSERAJA TEHNILISED NÕUDED
   (1)

1.   SISSEJUHATUS

Käesolevas lisas kirjeldatakse katseraja füüsikalisi omadusi ja katseraja pinda. Need tehnilised tingimused põhinevad eristandardil (2) ning kirjeldavad nõutavaid füüsikalisi omadusi, samuti nende omaduste katsemeetodeid.

2.   KATSEPINNALE ESITATAVAD NÕUDED

Pinda peetakse sellele standardile vastavaks, kui pinna tekstuuri ja poorsust või helineeldumistegurit on mõõdetud ning on leitud, et täidetud on kõik punktide 2.1–2.4 nõuded, ning kui ehituslikud nõuded (punkt 3.2) on täidetud.

2.1.   Jäävpoorsus

Katseraja katte segu jäävpoorsus VC ei tohi olla üle 8 %. Mõõtmisprotseduuri kohta vt punkt 4.1.

2.2.   Helineeldumistegur

Kui pind ei vasta jäävpoorsuse nõudele, on pind vastuvõetav ainult siis, kui selle helineeldumistegur α ≤ 0,10. Mõõtmisprotseduuri kohta vt punkt 4.2. Punkti 2.1 ja käesoleva punkti nõuded on täidetud ka juhul, kui on mõõdetud üksnes helineeldumistegurit ning leitud, et α ≤ 0,10.

Märkus. Kõige olulisem näitaja on helineeldumistegur, kuigi jäävpoorsus on teedeinseneridele rohkem tuntud. Heli neeldumist tuleb siiski mõõta vaid juhul, kui pind ei vasta poorsuse nõudele. See tuleneb sellest, et poorsus on nii mõõtmiste kui ka vastavuse mõttes suhteliselt ebamäärane ja mõni pind võidakse seejuures ekslikult tagasi lükata, kui lähtutakse üksnes poorsuse mõõtmisest.

2.3.   Tekstuuri sügavus

Mahumeetodiga (vt punkt 4.3) mõõdetud tekstuuri sügavus (TD) peab olema:

TD ≥ 0,4 mm

2.4.   Pinna homogeensus

Tuleb kasutada kõiki otstarbekaid võimalusi, et tagada, et pind oleks kogu katsealal võimalikult homogeenne. See kehtib struktuuri ja poorsuse kohta, kuid lisaks tuleb arvestada, et kui tihendamine on mõnes kohas efektiivsem kui teises, võib katte struktuur olla erinev ja seega võib tekkida ebatasasusi põhjustav ebaühtlus.

2.5.   Katseperiood

Selleks et teha kindlaks, kas pind vastab jätkuvalt käesolevas standardis kehtestatud tekstuuri ja poorsuse või heli neeldumise nõuetele, tuleb pinda perioodiliselt kontrollida järgmiste ajavahemike tagant:

| a) | jäävpoorsuse või heli neeldumise määramiseks:
  kui pind on uus; kui pind vastab uuena nõuetele, ei nõuta edasist perioodilist kontrollimist; |
| --- | --- |

a)

jäävpoorsuse või heli neeldumise määramiseks:

kui pind on uus; kui pind vastab uuena nõuetele, ei nõuta edasist perioodilist kontrollimist;

| b) | tekstuuri sügavuse (TD) kontrollimiseks:
  kui pind on uus; kui mürataseme katsed algavad (NB! mitte varem kui neli nädalat pärast mahapanekut); seejärel iga 12 kuu järel. |
| --- | --- |

b)

tekstuuri sügavuse (TD) kontrollimiseks:

kui pind on uus; kui mürataseme katsed algavad (NB! mitte varem kui neli nädalat pärast mahapanekut); seejärel iga 12 kuu järel.

3.   KATSEPINNA PROJEKTEERIMINE

3.1.   Ala

Katseraja projekteerimisel kehtib miinimumnõue, et katserajal liikuvate sõidukite poolt kasutatav ala oleks kaetud spetsiaalse kattematerjaliga ning et seal oleks ohutuks ja praktiliseks sõitmiseks piisavalt ruumi. Seetõttu peab raja laius olema vähemalt 3 meetrit ning rada ulatuma mõlemast otsast üle joonte AA′ ja BB′ vähemalt 10 meetrit. Joonisel 1 on näidatud sobiva katsekoha plaan ja väikseim ala, mis tuleb katta masinaga laotatud ja tihendatud ettenähtud katsepinna materjaliga. Vastavalt 3. lisa punktile 3.1.1.1 tuleb mõõtmised teha sõiduki mõlemal küljel. Selleks võib kasutada kas kahte mikrofoni (üks kummalgi pool rada) ja sõita ühes suunas või ühte mikrofoni ainult ühel pool rada, aga sõita sõidukiga kahes suunas. Viimase meetodi kasutamise korral ei kohaldata pinnakattega seotud nõudeid raja selle poole suhtes, kus ei ole mikrofoni.

Joonis 1

Miinimumnõuded katsepinna ala suhtes. Varjutatud ala kannab nimetust „Katseala“.

Tähis-tus

Mikrofon (kõrgus 1,2 m)

Katsepinna vähim suurus, s.t katseala

Mõõtmed (m)

Raja keskjoon

MÄRKUS – Selles raadiuses ei tohi olla suuri heli peegeldavaid objekte.

3.2.   Pinna projekteerimine ja ettevalmistamine

3.2.1.   Projekteerimise põhinõuded Katsepind peab vastama neljale projekteerimisnõudele:

| 3.2.1.1. | see koosneb tihedast asfaltbetoonist; |
| --- | --- |

3.2.1.1.

see koosneb tihedast asfaltbetoonist;

| 3.2.1.2. | killustikuosade maksimaalne suurus on 8 mm (koos lubatud hälbega 6,3–10 mm); |
| --- | --- |

3.2.1.2.

killustikuosade maksimaalne suurus on 8 mm (koos lubatud hälbega 6,3–10 mm);

| 3.2.1.3. | kulumiskihi paksus on ≥ 30 mm; |
| --- | --- |

3.2.1.3.

kulumiskihi paksus on ≥ 30 mm;

| 3.2.1.4. | sideaineks on otsese penetratsiooniga modifitseerimata bituumen. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

sideaineks on otsese penetratsiooniga modifitseerimata bituumen.

3.2.2.   Projekteerimisjuhised

Juhisena pinna projekteerijale on joonisel 2 näidatud soovitatavate omadustega täitematerjali sõelkõver. Lisaks on tabelis 1 mõned juhised soovitud tekstuuri ja vastupidavuse saavutamiseks. Sõelkõver vastab järgmisele valemile:

P (% ülesõit) = 100 · (d/dmax)1/2

max

1/2

kus:

| d | = | sõela nelinurkse ava mõõt (mm); |
| --- | --- | --- |
| dmax | = | 8 mm peakõveral; |
| dmax | = | 10 mm mõõtevahemiku alumisel kõveral; |
| dmax | = | 6,3 mm mõõtevahemiku ülemisel kõveral. |

d

=

sõela nelinurkse ava mõõt (mm);

dmax

max

=

8 mm peakõveral;

dmax

max

=

10 mm mõõtevahemiku alumisel kõveral;

dmax

max

=

6,3 mm mõõtevahemiku ülemisel kõveral.

Joonis 2

Joonis 2

Asfaldisegu täitematerjali sõelkõver koos lubatud hälvetega

Asfaldisegu täitematerjali sõelkõver koos lubatud hälvetega

Läbimise % (massist)

Sõela ava (mm)

Peale selle antakse järgmised soovitused:

| a) | liiva fraktsioon (0,063 mm < sõela nelinurkse ava mõõt < 2 mm) tohib sisaldada mitte rohkem kui 55 % looduslikku ja vähemalt 45 % purustatud liiva; |
| --- | --- |

a)

liiva fraktsioon (0,063 mm < sõela nelinurkse ava mõõt < 2 mm) tohib sisaldada mitte rohkem kui 55 % looduslikku ja vähemalt 45 % purustatud liiva;

| b) | kandev kiht ja aluskiht peavad tagama teedeehituse parimatele tavadele vastava stabiilsuse ja tasasuse; |
| --- | --- |

b)

kandev kiht ja aluskiht peavad tagama teedeehituse parimatele tavadele vastava stabiilsuse ja tasasuse;

| c) | killustik peab olema purustatud (100 % purustatud tahkudega) ja valmistatud suure purunemiskindlusega materjalist; |
| --- | --- |

c)

killustik peab olema purustatud (100 % purustatud tahkudega) ja valmistatud suure purunemiskindlusega materjalist;

| d) | segus kasutatav killustik peab olema pestud; |
| --- | --- |

d)

segus kasutatav killustik peab olema pestud;

| e) | pinnale ei puistata täiendavat killustikku; |
| --- | --- |

e)

pinnale ei puistata täiendavat killustikku;

| f) | sideaine kõvadus sõltuvalt riigi kliimatingimustest väljendatuna PEN ühikutes on 40–60, 60–80 või isegi 80–100. Reeglina tuleb kasutada võimalikult kõva sideainet, kui see sobib kokku tavapraktikaga; |
| --- | --- |

f)

sideaine kõvadus sõltuvalt riigi kliimatingimustest väljendatuna PEN ühikutes on 40–60, 60–80 või isegi 80–100. Reeglina tuleb kasutada võimalikult kõva sideainet, kui see sobib kokku tavapraktikaga;

| g) | segu rullimiseelne temperatuur valitakse selliselt, et järgneva rullimisega saavutatakse nõutav poorsus. Et suurendada punktides 2.1–2.4 esitatud tehniliste tingimuste täitmise tõenäosust, tuleb tihedus tagada mitte ainult asjakohase segamistemperatuuri valikuga, vaid ka sobiva ülesõitude arvu ja tihendussõiduki valikuga. |
| --- | --- |

g)

segu rullimiseelne temperatuur valitakse selliselt, et järgneva rullimisega saavutatakse nõutav poorsus. Et suurendada punktides 2.1–2.4 esitatud tehniliste tingimuste täitmise tõenäosust, tuleb tihedus tagada mitte ainult asjakohase segamistemperatuuri valikuga, vaid ka sobiva ülesõitude arvu ja tihendussõiduki valikuga.

Tabel 1

Tabel 1

Projekteerimisjuhised

Projekteerimisjuhised

| | Sihtväärtused | Lubatud hälbed |
| --- | --- | --- |
| protsenti segu üldmassist | protsenti täitematerjalist |
| Killustiku mass, sõela nelinurkse ava mõõt (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Liiva mass 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Mineraalpulbri mass SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 2 |
| Sideaine (bituumeni) mass | 5,8 % | Puudub | ± 0,5 |
| Suurim killusuurus | | 8 mm | 6,3–10 |
| Sideaine kõvadus | (vt punkti 3.2.2 alapunkt f) | — |
| Lihvitud kivi osakaal (PSV) | | > 50 | — |
| Tihedus Marshalli tiheduse suhtes | | 98 % | — |

Sihtväärtused

Lubatud hälbed

protsenti segu üldmassist

protsenti täitematerjalist

Killustiku mass, sõela nelinurkse ava mõõt (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Liiva mass 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Mineraalpulbri mass SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 2

Sideaine (bituumeni) mass

5,8 %

Puudub

± 0,5

Suurim killusuurus

8 mm

6,3–10

Sideaine kõvadus

(vt punkti 3.2.2 alapunkt f)

—

Lihvitud kivi osakaal (PSV)

> 50

—

Tihedus Marshalli tiheduse suhtes

98 %

—

4.   KATSEMEETOD

4.1.   Jäävpoorsuse mõõtmine

Selle mõõtmise jaoks tuleb võtta puurkehad vähemalt neljast katseraja eri kohast, mis jaotuvad katserajal ühtlaste vahedega joonte AA′ ja BB′ vahel (vt joonis 1). Selleks et vältida ebaühtlust ja ebatasasusi rattajälgedes, tuleb puurkehad võtta mitte rattajälgedest, vaid nende lähedalt. Kaks puurkeha (minimaalselt) puuritakse rattajälgede lähedalt ning üks puurkeha (minimaalselt) puuritakse rattajälgede ja iga mikrofoni asukoha vahekauguse keskpaiga lähedalt.

Kui esineb kahtlusi, et homogeensuse nõue (vt punkt 2.4) ei ole täidetud, võetakse puurkehasid rohkematest katseraja kohtadest. Määratakse iga puurkeha jäävpoorsus, seejärel arvutatakse kõigi proovide keskmine väärtus ja seda võrreldakse punkti 2.1 nõuetega. Lisaks ei tohi ühegi puurkeha poorsus olla üle 10 %. Katseala pinna ehitajale tuleb teatada probleemidest, mis võivad tuleneda katseala soojendamisest torude või elektrijuhtmetega, ja sellelt alalt tuleb võtta puurkehi. Selliste paigaldiste asukoht tuleb hoolikalt planeerida, pidades silmas tulevasi puurkehade puurimise kohti. Soovitatav on jätta mõned asukohad (mõõtmetega ligikaudu 200 mm × 300 mm), kus ei ole juhtmeid ega torusid või kus need asuvad piisavalt sügaval, et pinnakihist puurkehade võtmine neid ei kahjustaks.

4.2.   Helineeldumistegur

Helineeldumistegurit mõõdetakse tavaolukorras impedantstoru meetodil, kasutades menetlust, mis on määratletud standardis ISO/DIS 10534 „Akustika. Helineeldumisteguri ja impedantsi määramine torumeetodil“.

Katsenäidiste suhtes tuleb järgida samasuguseid nõudeid nagu jäävpoorsuse suhtes (vt punkt 4.1).

Heli neeldumist mõõdetakse vahemikus 400–800 Hz ja vahemikus 800 – 1 600 Hz (vähemalt 1/3 oktaavribade keskmistel sagedustel) ning tehakse kindlaks mõlema sagedusala suurimad väärtused.

Seejärel leitakse lõpptulemuse saamiseks kõikide puurkehade puhul saadud väärtuste keskmine.

4.3.   Makrotekstuuri mahtmõõtmine

Selle standardi kohaselt tehakse tekstuuri sügavuse mõõtmised vähemalt 10 kohas, mis on ühtlaselt jaotatud piki katseriba rattajälgi, ja nende keskmist väärtust võrreldakse ettenähtud miinimumsügavusega. Menetluse kirjelduse kohta vt standard ISO 10844:1994.

5.   AJALINE PÜSIVUS JA KORRASHOID

5.1.   Aja mõju

Sarnaselt muude pindadega võib eeldada, et 6–12 kuu jooksul pärast rajamist võib katsepinnal mõõdetud rehvi ja teepinna kontaktist tulenev müratase pisut suureneda.

Pind saavutab oma nõutavad omadused mitte varem kui neli nädalat pärast rajamist.

Pinnakatte pikaajaline püsivus oleneb peamiselt sellest, kuidas pinnal liikuvad sõidukid seda silendavad ja tihendavad. Seda tuleb perioodiliselt kontrollida punktis 2.5 ette nähtud korras.

5.2.   Pinna korrashoid

Pinnalt peab olema eemaldatud lahtine praht ja tolm, mis võivad oluliselt vähendada tekstuuri tegelikku sügavust. Karmide talveoludega riikides kasutatakse mõnikord jää sulatamiseks soola. Sool võib pinda ajutiselt või isegi püsivalt muuta ja müra suurendada, mistõttu ei ole seda soovitatav kasutada.

5.3.   Katseala ülepindamine

Kui katserada on tarvis üle pinnata, ei ole see tavaliselt vajalik mujal kui ainult katseribal (joonisel 1 märgitud 3 m laiune ala), kus sõidukid sõidavad, eeldusel et katseribast väljapoole jääv katseala vastas mõõtmisel jäävpoorsuse või heli neeldumise nõuetele.

6.   KATSEPINNA JA SELLEL TEHTUD KATSETE DOKUMENTEERIMINE

6.1.   Katsepinna dokumenteerimine

Katsepinda kirjeldavas dokumendis esitatakse järgmised andmed:

| 6.1.1. | katseraja asukoht; |
| --- | --- |

6.1.1.

katseraja asukoht;

| 6.1.2. | sideaine tüüp, sideaine kõvadus, täitematerjali tüüp, betooni suurim teoreetiline tihedus (DR), kulumiskihi paksus ja katserajalt võetud puurkehadest määratud sõelkõver; |
| --- | --- |

6.1.2.

sideaine tüüp, sideaine kõvadus, täitematerjali tüüp, betooni suurim teoreetiline tihedus (DR), kulumiskihi paksus ja katserajalt võetud puurkehadest määratud sõelkõver;

R

| 6.1.3. | tihendamise meetod (nt rulli tüüp, rulli mass, ülesõitude arv); |
| --- | --- |

6.1.3.

tihendamise meetod (nt rulli tüüp, rulli mass, ülesõitude arv);

| 6.1.4. | segu temperatuur, välisõhu temperatuur ja tuule kiirus pinnakatte paigaldamise ajal; |
| --- | --- |

6.1.4.

segu temperatuur, välisõhu temperatuur ja tuule kiirus pinnakatte paigaldamise ajal;

| 6.1.5. | pinna laotamise kuupäev ja töövõtja nimi; |
| --- | --- |

6.1.5.

pinna laotamise kuupäev ja töövõtja nimi;

| 6.1.6. | kõikide või vähemalt viimase katse tulemused, sealhulgas järgmised andmed:






  6.1.6.1. | jäävpoorsus iga puurkeha kohta; |
| --- | --- | --- |

6.1.6.

kõikide või vähemalt viimase katse tulemused, sealhulgas järgmised andmed:

6.1.6.1.

jäävpoorsus iga puurkeha kohta;

| 6.1.6.2. | asukohad katsealal, kust võeti puurkehad poorsuse mõõtmiseks; |
| --- | --- |

6.1.6.2.

asukohad katsealal, kust võeti puurkehad poorsuse mõõtmiseks;

| 6.1.6.3. | iga puurkeha helineeldumistegur (kui mõõdeti). Tulemused esitatakse nii iga puurkeha kui ka iga sagedusala kohta, samuti esitatakse üldine keskmine väärtus; |
| --- | --- |

6.1.6.3.

iga puurkeha helineeldumistegur (kui mõõdeti). Tulemused esitatakse nii iga puurkeha kui ka iga sagedusala kohta, samuti esitatakse üldine keskmine väärtus;

| 6.1.6.4. | asukohad katsealal, kust võeti puurkehad neeldumise mõõtmiseks; |
| --- | --- |

6.1.6.4.

asukohad katsealal, kust võeti puurkehad neeldumise mõõtmiseks;

| 6.1.6.5. | tekstuuri sügavus koos katsete arvu ja standardhälbega; |
| --- | --- |

6.1.6.5.

tekstuuri sügavus koos katsete arvu ja standardhälbega;

| 6.1.6.6. | punktide 6.1.6.1 ja 6.1.6.2 kohaselt katsete eest vastutav asutus ja kasutatud seadmete liik; |
| --- | --- |

6.1.6.6.

punktide 6.1.6.1 ja 6.1.6.2 kohaselt katsete eest vastutav asutus ja kasutatud seadmete liik;

| 6.1.6.7. | katse(te) kuupäev(ad) ja puurkehade katserajalt võtmise kuupäev. |
| --- | --- |

6.1.6.7.

katse(te) kuupäev(ad) ja puurkehade katserajalt võtmise kuupäev.

6.2.   Sõiduki mürataseme mõõtmiseks pinnal tehtud katsete dokumenteerimine

Sõiduki mürataseme mõõtmise katset või katseid kirjeldavas dokumendis märgitakse, kas selle standardi kõik nõuded olid täidetud või mitte. Osutatakse punkti 6.1 kohaselt koostatud dokumendile, milles kirjeldatakse seda tõendavaid tulemusi.

---

(1)  Käesolevas lisas esitatud katsekoha tehnilised andmed kehtivad kuni käesoleva eeskirja punktis 11.8 nimetatud perioodi lõpuni.

1

(2)  Standard ISO 10844:1994.

2

---

| 16.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 290/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 290/28

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis järgmisel aadressil:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 63: ühtsed sätted, mis käsitlevad L1-kategooria sõidukite tüübikinnitust mürataseme alusel [2018/1705]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

02-seeria muudatuste 4. täiendus – jõustumiskuupäev: 29. detsember 2018

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märgistus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tehniline kirjeldus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sõiduki või väljalaske- või summutisüsteemi(de) tüübi tüübikinnituse muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tootmise nõuetele vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

12.

Lisad

| 1. | Teatis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

2.

| 3. | L1-kategooria sõidukite tekitatava müra mõõtmise meetodid ja vahendid |
| --- | --- |

3.

1

| 4. | Mürataseme piirnormid (uued sõidukid) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Katseraja tehnilised nõuded |
| --- | --- |

5.

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse L1-kategooria (1) sõidukite suhtes mürataseme alusel. Täiselektrisõidukid, sealhulgas elektrilise abimootoriga sõidukid käesoleva eeskirja kohaldamisalasse ei kuulu.

1

1

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | „Sõiduki tüübikinnitus“ – sõidukitüübi tüübikinnitus mürataseme alusel ja originaalosana paigaldatud väljalaskesüsteemiga, mis moodustab kaherattalise sõidukitüübi eraldi seadmestiku. |
| --- | --- |

2.1.

„Sõiduki tüübikinnitus“ – sõidukitüübi tüübikinnitus mürataseme alusel ja originaalosana paigaldatud väljalaskesüsteemiga, mis moodustab kaherattalise sõidukitüübi eraldi seadmestiku.

| 2.2. | „Sõidukitüüp“ – sõidukikategooria, millesse kuuluvad sõidukid ei erine järgmiste oluliste tunnuste poolest:






  2.2.1. | mootori tüüp (kahe- või neljataktiline, kolb- või rootormootor, silindrite arv ja maht, karburaatorite või sissepritsesüsteemide arv ja tüüp, klappide paigutus, maksimaalne kasulik nimivõimsus ja mootori nimipöörlemissagedus).
  Rootormootorite puhul arvestatakse mootori mahuks kahekordne kambri maht; |
| --- | --- | --- |

2.2.

„Sõidukitüüp“ – sõidukikategooria, millesse kuuluvad sõidukid ei erine järgmiste oluliste tunnuste poolest:

2.2.1.

mootori tüüp (kahe- või neljataktiline, kolb- või rootormootor, silindrite arv ja maht, karburaatorite või sissepritsesüsteemide arv ja tüüp, klappide paigutus, maksimaalne kasulik nimivõimsus ja mootori nimipöörlemissagedus).

Rootormootorite puhul arvestatakse mootori mahuks kahekordne kambri maht;

| 2.2.2. | ülekandeseade, eriti käigukasti käikude arv ja ülekandearvud ning peaülekandearv; |
| --- | --- |

2.2.2.

ülekandeseade, eriti käigukasti käikude arv ja ülekandearvud ning peaülekandearv;

| 2.2.3. | väljalaskesüsteemide arv, tüüp ja paigutus. |
| --- | --- |

2.2.3.

väljalaskesüsteemide arv, tüüp ja paigutus.

| 2.3. | „Väljalaske- või summutisüsteem“ – sõiduki mootori ja väljalaskesüsteemi tekitatud müra vähendamiseks vajalike komponentide terviklik komplekt. |
| --- | --- |

2.3.

„Väljalaske- või summutisüsteem“ – sõiduki mootori ja väljalaskesüsteemi tekitatud müra vähendamiseks vajalike komponentide terviklik komplekt.

| 2.4. | „Originaalosana paigaldatud väljalaske- või summutisüsteem“ – seda tüüpi süsteem, mis on sõidukile paigaldatud tüübikinnituse andmise või laiendamise ajal. See võib olla originaalvarustus või varuosa. |
| --- | --- |

2.4.

„Originaalosana paigaldatud väljalaske- või summutisüsteem“ – seda tüüpi süsteem, mis on sõidukile paigaldatud tüübikinnituse andmise või laiendamise ajal. See võib olla originaalvarustus või varuosa.

| 2.5. | „Mitteoriginaalosana paigaldatud väljalaske- või summutisüsteem“ – väljalaske- või summutisüsteem, mis erineb oma tüübilt süsteemist, mis on sõidukile paigaldatud tüübikinnituse andmise või laiendamise ajal. Niisugust väljalaske- või summutisüsteemi tohib kasutada ainult asendussüsteemina. |
| --- | --- |

2.5.

„Mitteoriginaalosana paigaldatud väljalaske- või summutisüsteem“ – väljalaske- või summutisüsteem, mis erineb oma tüübilt süsteemist, mis on sõidukile paigaldatud tüübikinnituse andmise või laiendamise ajal. Niisugust väljalaske- või summutisüsteemi tohib kasutada ainult asendussüsteemina.

| 2.6. | „Suurim kasulik nimivõimsus“
  Sisepõlemismootoriga sõidukitel tähendab „suurim kasulik nimivõimsus“ mootori nimivõimsust, nagu see on määratletud standardis ISO 4106:2012.
  Suurima kasuliku nimivõimsuse arvulist väärtust kilovattides tähistab sümbol Pn. |
| --- | --- |

2.6.

„Suurim kasulik nimivõimsus“

Sisepõlemismootoriga sõidukitel tähendab „suurim kasulik nimivõimsus“ mootori nimivõimsust, nagu see on määratletud standardis ISO 4106:2012.

Suurima kasuliku nimivõimsuse arvulist väärtust kilovattides tähistab sümbol Pn.

n

| 2.7. | „Mootori nimipöörlemissagedus“ – mootori pöörlemissagedus, mille juures mootor saavutab tootja märgitud suurima kasuliku nimivõimsuse (2).
  Mootori nimipöörlemissagedust (min– 1) tähistab sümbol nrated. |
| --- | --- |

2.7.

„Mootori nimipöörlemissagedus“ – mootori pöörlemissagedus, mille juures mootor saavutab tootja märgitud suurima kasuliku nimivõimsuse (2).

2

Mootori nimipöörlemissagedust (min– 1) tähistab sümbol nrated.

– 1

rated

| 2.8. | „Eri tüüpi summutisüsteemid“ – summutisüsteemid, mis erinevad üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:






  2.8.1. | nende komponentidel on erinevad kaubanimed või kaubamärgid; |
| --- | --- | --- |

2.8.

„Eri tüüpi summutisüsteemid“ – summutisüsteemid, mis erinevad üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

2.8.1.

nende komponentidel on erinevad kaubanimed või kaubamärgid;

| 2.8.2. | komponentide koostismaterjalide omadused või komponentide kuju või suurus on erinevad; |
| --- | --- |

2.8.2.

komponentide koostismaterjalide omadused või komponentide kuju või suurus on erinevad;

| 2.8.3. | vähemalt ühe komponendi tööpõhimõte on erinev; |
| --- | --- |

2.8.3.

vähemalt ühe komponendi tööpõhimõte on erinev;

| 2.8.4. | komponendid on monteeritud erinevalt. |
| --- | --- |

2.8.4.

komponendid on monteeritud erinevalt.

| 2.9. | „Väljalaskesüsteemi osa“ – üksikosa, mis koos teiste komponentidega moodustab väljalaskesüsteemi (näiteks väljalasketorustik või summuti) ja sisselaskesüsteemi (õhufilter), kui see on olemas.
  Kui mootor on varustatud sisselaskeseadmega (õhufiltri ja/või sisselaskemüra summutiga, mis on vajalik vastavuse tagamiseks mürataseme piirnormidega), tuleb nimetatud seadet käsitada väljalaskesüsteemiga võrdse tähtsusega komponendina ning see peab olema kantud punktis 3.2.2 osutatud loetellu ja kandma punktis 4.1 ettenähtud märgistust. |
| --- | --- |

2.9.

„Väljalaskesüsteemi osa“ – üksikosa, mis koos teiste komponentidega moodustab väljalaskesüsteemi (näiteks väljalasketorustik või summuti) ja sisselaskesüsteemi (õhufilter), kui see on olemas.

Kui mootor on varustatud sisselaskeseadmega (õhufiltri ja/või sisselaskemüra summutiga, mis on vajalik vastavuse tagamiseks mürataseme piirnormidega), tuleb nimetatud seadet käsitada väljalaskesüsteemiga võrdse tähtsusega komponendina ning see peab olema kantud punktis 3.2.2 osutatud loetellu ja kandma punktis 4.1 ettenähtud märgistust.

| 2.10. | Võrdlusmass






  2.10.1. | L1-kategooria sõiduki võrdlusmassi kindlakstegemiseks mõõdetakse tavapäraseks kasutuseks valmis koormamata sõiduki mass, mille hulka kuuluvad:






  a) | vedelikud; |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.

Võrdlusmass

2.10.1.

L1-kategooria sõiduki võrdlusmassi kindlakstegemiseks mõõdetakse tavapäraseks kasutuseks valmis koormamata sõiduki mass, mille hulka kuuluvad:

1

a)

vedelikud;

| b) | standardvarustus vastavalt tootja andmetele; |
| --- | --- |

b)

standardvarustus vastavalt tootja andmetele;

| c) | vähemalt 90 %ni täidetud kütusepaagis või -paakides olev kütus.
  Käesolevas punktis kasutatakse järgmisi mõisteid.






  i) | kui sõiduk töötab vedelkütusel, käsitatakse seda kütusena; |
| --- | --- | --- |

c)

vähemalt 90 %ni täidetud kütusepaagis või -paakides olev kütus.

Käesolevas punktis kasutatakse järgmisi mõisteid.

i)

kui sõiduk töötab vedelkütusel, käsitatakse seda kütusena;

| ii) | kui sõiduk töötab vedelkütuse ja õli segul:






  a) | kui sõiduki käitamiseks kasutatav kütus ja määrdeõli on eelnevalt kokku segatud, käsitatakse seda valmissegu kütusena; |
| --- | --- | --- |

ii)

kui sõiduk töötab vedelkütuse ja õli segul:

a)

kui sõiduki käitamiseks kasutatav kütus ja määrdeõli on eelnevalt kokku segatud, käsitatakse seda valmissegu kütusena;

| b) | kui sõiduki käitamiseks kasutatava kütuse ja määrdeõli paagid on eraldatud, käsitatakse kütusena üksnes sõiduki käitamiseks kasutatavat kütust või |
| --- | --- |

b)

kui sõiduki käitamiseks kasutatava kütuse ja määrdeõli paagid on eraldatud, käsitatakse kütusena üksnes sõiduki käitamiseks kasutatavat kütust või

| iii) | kui sõiduk töötab gaaskütusel, veeldatud gaaskütusel või suruõhul, võidakse lugeda gaaskütuse paagis või paakides oleva kütuse massiks 0 kg; |
| --- | --- |

iii)

kui sõiduk töötab gaaskütusel, veeldatud gaaskütusel või suruõhul, võidakse lugeda gaaskütuse paagis või paakides oleva kütuse massiks 0 kg;

| d) | kere, kabiin ja uksed; |
| --- | --- |

d)

kere, kabiin ja uksed;

| e) | klaasid, haakeseadis, tagavararattad ja tööriistad. |
| --- | --- |

e)

klaasid, haakeseadis, tagavararattad ja tööriistad.

| 2.10.2. | L-kategooria sõiduki võrdlusmassi hulka ei kuulu:






  a) | lastiplatvormi piirkonda paigaldatud masinad või seadmed; |
| --- | --- | --- |

2.10.2.

L-kategooria sõiduki võrdlusmassi hulka ei kuulu:

a)

lastiplatvormi piirkonda paigaldatud masinad või seadmed;

| b) | ühe-, kahe- või mitmekütuseliste sõidukite puhul gaaskütusesüsteem ning gaaskütuse mahutid ning |
| --- | --- |

b)

ühe-, kahe- või mitmekütuseliste sõidukite puhul gaaskütusesüsteem ning gaaskütuse mahutid ning

| c) | suruõhumootori puhul suruõhumahutid. |
| --- | --- |

c)

suruõhumootori puhul suruõhumahutid.

| 2.11. | Katsemass
  Katsemass on võrdlusmass, millele on liidetud juhi ja katsevarustuse mass.
  Sõiduki juhi ja katsevarustuse mass kokku ei tohi olla suurem kui 90 kg ega väiksem kui 70 kg. Kui 70 kg alampiiri ei saavutata, paigaldatakse sõidukile lisaraskused. |
| --- | --- |

2.11.

Katsemass

Katsemass on võrdlusmass, millele on liidetud juhi ja katsevarustuse mass.

Sõiduki juhi ja katsevarustuse mass kokku ei tohi olla suurem kui 90 kg ega väiksem kui 70 kg. Kui 70 kg alampiiri ei saavutata, paigaldatakse sõidukile lisaraskused.

| 2.12. | Sõiduki suurim kiirus
  Sõiduki suurim kiirus on sõiduki suurim valmistajakiirus mõõdetuna standardi ISO 7116:2011 kohaselt. |
| --- | --- |

2.12.

Sõiduki suurim kiirus

Sõiduki suurim kiirus on sõiduki suurim valmistajakiirus mõõdetuna standardi ISO 7116:2011 kohaselt.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Sõidukitüübi tüübikinnitustaotluse seoses sõiduki müratasemega esitab sõidukitootja või tema volitatud esindaja.

3.2.   Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:

| 3.2.1. | sõidukitüübi kirjeldus lähtuvalt punktis 2.2 nimetatud andmetest. Märkida tuleb mootori- ja sõidukitüübi kindlaksmääramist võimaldavad numbrid ja/või tähised; |
| --- | --- |

3.2.1.

sõidukitüübi kirjeldus lähtuvalt punktis 2.2 nimetatud andmetest. Märkida tuleb mootori- ja sõidukitüübi kindlaksmääramist võimaldavad numbrid ja/või tähised;

| 3.2.2. | väljalaske- või summutisüsteemi nõuetekohaselt identifitseeritud komponentide loetelu; |
| --- | --- |

3.2.2.

väljalaske- või summutisüsteemi nõuetekohaselt identifitseeritud komponentide loetelu;

| 3.2.3. | kogu väljalaske- või summutisüsteemi joonis koos viitega selle asukohale sõidukis; |
| --- | --- |

3.2.3.

kogu väljalaske- või summutisüsteemi joonis koos viitega selle asukohale sõidukis;

| 3.2.4. | iga komponendi üksikasjalik joonis selle hõlpsaks ülesleidmiseks ja tuvastamiseks ning kasutatud materjalide tehniline kirjeldus; |
| --- | --- |

3.2.4.

iga komponendi üksikasjalik joonis selle hõlpsaks ülesleidmiseks ja tuvastamiseks ning kasutatud materjalide tehniline kirjeldus;

3.3.   Tüübikinnituskatseid tegeva tehnilise teenistuse taotluse korral esitab sõidukitootja lisaks väljalaske- või summutisüsteemi näidise.

3.4.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse sõiduk, mille tüüp vastab tüübikinnituse saamiseks esitatule.

4.   MÄRGISTUS

4.1.   Väljalaske- või summutisüsteemi komponendid peavad kandma vähemalt järgmisi tunnusmärke:

| 4.1.1. | väljalaske- või summutisüsteemi ja selle komponentide tootja kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

4.1.1.

väljalaske- või summutisüsteemi ja selle komponentide tootja kaubanimi või kaubamärk;

| 4.1.2. | tootja esitatud kaubanduslik kirjeldus; |
| --- | --- |

4.1.2.

tootja esitatud kaubanduslik kirjeldus;

| 4.1.3. | osade tunnusnumbrid ning |
| --- | --- |

4.1.3.

osade tunnusnumbrid ning

| 4.1.4. | kõigi originaalsummutite puhul E-täht, millele järgneb komponendi tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber; |
| --- | --- |

4.1.4.

kõigi originaalsummutite puhul E-täht, millele järgneb komponendi tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber;

| 4.1.5. | kõigil originaalvaruosadena tarnitavate väljalaske- või summutisüsteemide pakenditel peab olema selgesti loetav kiri „originaalosa“ ning osa mark ja tüüp koos E-tähega ja viitega päritoluriigile; |
| --- | --- |

4.1.5.

kõigil originaalvaruosadena tarnitavate väljalaske- või summutisüsteemide pakenditel peab olema selgesti loetav kiri „originaalosa“ ning osa mark ja tüüp koos E-tähega ja viitega päritoluriigile;

| 4.1.6. | selline märgistus peab olema kustumatu ja selgesti loetav ning nähtav sõidukile paigaldatult. |
| --- | --- |

4.1.6.

selline märgistus peab olema kustumatu ja selgesti loetav ning nähtav sõidukile paigaldatult.

5.   TÜÜBIKINNITUS

5.1.   Kui käesoleva eeskirja punkti 3 kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab punktide 6 ja 7 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus mürataseme alusel.

5.2.   Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat (praegu 02). Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teist tüüpi väljalaske- või summutisüsteemiga varustatud samale sõidukitüübile või teisele sõidukitüübile.

5.3.   Teade käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil ning taotleja poolt tüübikinnituse saamiseks väljalaske- või summutisüsteemi kohta esitatud joonistel, mille formaat ei tohi olla suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis ja vastavas mõõtkavas.

5.4.   Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

| 5.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3); |
| --- | --- |

5.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3);

3

| 5.4.2. | punktis 5.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

5.4.2.

punktis 5.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber.

5.5.   Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse kokkuleppele lisatud ühe või mitme eeskirja alusel, ei ole punktis 5.4.1 sätestatud tähist vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised punktis 5.4.1 sätestatud tähisest paremale veergudesse.

5.6.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

5.7.   Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadi lähedusse või selle peale.

5.8.   Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

6.   TEHNILINE KIRJELDUS

6.1.   Üldnõuded

6.1.1.   Sõiduk, selle mootor ja väljalaske- või summutisüsteem peavad olema projekteeritud, ehitatud ja monteeritud nii, et tavakasutuses sõiduk vastaks sellele mõjuvast vibratsioonist hoolimata käesoleva eeskirja sätetele.

6.1.2.   Väljalaske- või summutisüsteem peab olema projekteeritud, ehitatud ja monteeritud nii, et see oleks piisavalt korrosioonikindel.

6.1.3.   Järgmine teave esitatakse sõidukil kergesti juurdepääsetavas, kuid mitte tingimata koheselt nähtavas kohas:

| a) | tootja nimi; |
| --- | --- |

a)

tootja nimi;

| b) | mootori sihtpöörlemissagedus ja seisva sõidukiga tehtud katse lõpptulemus vastavalt käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 3.2 kirjeldusele. |
| --- | --- |

b)

mootori sihtpöörlemissagedus ja seisva sõidukiga tehtud katse lõpptulemus vastavalt käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 3.2 kirjeldusele.

6.2.   Mürataseme suhtes kehtiv tehniline kirjeldus

6.2.1.   Mõõtmismeetodid

6.2.1.1.   Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübi mürataset mõõdetakse käesoleva eeskirja 3. lisas kirjeldatud meetodi(te)l sõiduki liikudes ja seistes (4). Sõiduki puhul, mille sisepõlemismootor sõiduki seistes ei tööta, mõõdetakse mürataset ainult sõiduki liikudes.

4

6.2.1.2.   Punkti 6.2.1.1 sätete kohaselt mõõdetud väärtus(ed) tuleb kanda katsearuandesse ja vormile, mille näidis on esitatud käesoleva eeskirja 1. lisas.

6.2.1.3.   Käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 3.1 kirjeldatud meetodil mõõdetud müratase liikuva sõiduki puhul ei tohi ületada (uutele sõidukitele ja uutele väljalaske- või summutisüsteemidele) käesoleva eeskirja 4. lisas sätestatud piirnorme vastavalt sõiduki kategooriale.

6.3.   Täiendavad nõuded

6.3.1.   Rikkumiskaitse sätted

Kõik väljalaske- või summutisüsteemid peavad olema ehitatud viisil, mis ei võimalda eemaldada tõkesteid, väljalaskekoonuseid ega muid osi, mille esmane funktsioon on summuti-/paisumiskambrite osana toimimine. Kui sellise osa paigaldamine on vältimatu, peab selle kinnitamise viis olema selline, mis ei soodusta eemaldamist (nt tavapäraste keermestatud kinnitustega), ja see osa peab olema kinnitatud nii, et eemaldamine põhjustab koostele püsivat/parandamatut kahju.

6.3.2.   Mitmerežiimilised väljalaske- või summutisüsteemid

Mitme käsitsi või elektrooniliselt reguleeritava ja juhi valitava töörežiimiga väljalaske- või summutisüsteemid peavad kõigil töörežiimidel vastama kõigile nõuetele. Registreerida tuleb müratase, mis tekib kõrgeima müratasemega töörežiimil.

6.3.3.   Katkestusseadmete kasutamise keeld

Sõidukitootja ei tohi üksnes käesolevas eeskirjas sätestatud müranõuete täitmise eesmärgil tahtlikult muuta, kohandada ega kasutusele võtta ühtki seadet või menetlust, mis ei saa olema kasutusel tavapärasel sõitmisel.

7.   SÕIDUKITÜÜBI VÕI VÄLJALASKE- VÕI SUMMUTISÜSTEEMI(DE) TÜÜBI TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

7.1.   Sõidukitüübi või väljalaske- või summutisüsteemi mis tahes muutmisest antakse teada tüübikinnitusasutusele, kes andis sõidukitüübile tüübikinnituse. Sellisel juhul võib kõnealune asutus:

| 7.1.1. | leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust, või |
| --- | --- |

7.1.1.

leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust, või

| 7.1.2. | nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

7.1.2.

nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

7.2.   Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.3 kindlaks määratud korras.

7.3.   Tüübikinnituse laienduse välja andnud tüübikinnitusasutus määrab sellisele laiendusele seerianumbri ning teatab sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

8.   TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

Tootmise nõuetele vastavuse järelevalvemenetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitega ja vastama järgmistele nõuetele.

8.1.   Iga sõiduk, millele on kinnitatud käesoleva eeskirja sätetele vastav tüübikinnitusmärk, peab vastama tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, olema varustatud samade väljalaske- või summutisüsteemiga nagu tüübikinnituse andmise ajal ning vastama punkti 6 nõuetele.

8.2.   Punktis 8.1 kirjeldatud vastavuse kontrollimiseks võetakse tootmisseeriast käesolevas eeskirjas nõutavat tüübikinnitusmärki kandev sõiduk. Toodang loetakse käesoleva eeskirja nõuetele vastavaks, kui käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 3.1 kirjeldatud meetodil mõõdetud müratase ei ületa tüübikinnituse andmise ajal mõõdetud väärtust enam kui 3 dB(A) võrra ning käesoleva eeskirja 4. lisas sätestatud piirnorme rohkem kui 1 dB(A) võrra.

9.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

9.1.   Sõidukile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib kehtetuks tunnistada, kui punktis 8.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui sõiduk ei läbi punktis 8.2 ettenähtud katseid.

9.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

10.   ÜLEMINEKUSÄTTED

10.1.   Alates 02-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

10.2.   24 kuud pärast 02-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui sõidukitüüp vastab 02-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

10.3.   Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatustele vastava tüübikinnituse laiendamisest.

10.4.   24 kuu jooksul pärast käesoleva eeskirja 02-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva ei tohi käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda riiklike või piirkondlike tüübikinnituste andmisest sõidukile, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaselt.

10.5.   24 kuud pärast käesoleva eeskirja 02-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisel tunnustama sõidukitüüpi, mis on saanud käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatustele vastava tüübikinnituse.

10.6.   Olenemata eespool esitatud üleminekusätetest, ei ole kokkuleppeosalised, kes hakkavad kohaldama käesolevat eeskirja pärast viimase seeria muudatuste jõustumiskuupäeva, kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja mis tahes varasema seeria muudatuste kohaseid tüübikinnitusi ning on kohustatud tunnustama vaid 02-seeria muudatustele vastavat tüübikinnitust.

10.7.   Alates 02-seeria muudatuste 1. täienduse ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja 02-seeria muudatuste 1. täienduse alusel.

10.8.   60 kuud pärast käesoleva eeskirja 02-seeria muudatuste 1. täienduse jõustumiskuupäeva, võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised anda tüübikinnitusi vaid siis, kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab 02-seeria muudatuste 1. täiendusega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

11.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele, kes omakorda teatab viivitamata teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

12.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, punkt 2), www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Kui suurim kasulik nimivõimsus saavutatakse mitmel eri pöörlemissagedusel, on mootori nimipöörlemissagedus käesolevas eeskirjas mootori suurim pöörlemissagedus, mille juures saavutatakse suurim kasulik nimivõimsus.

2

(3)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4) 3. lisas, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

(4)  Seisval sõidukil tehakse katse, et saada võrdlusväärtus seda meetodit kasutavate ametiasutuste jaoks kasutusel olevate sõidukite kontrollimiseks.

4

---

1. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Välja andnud: ametiasutuse nimi

milles käsitletakse sõidukitüübi (2): tüübikinnituse andmist,

tüübikinnituse laiendamist,

tüübikinnituse andmata jätmist,

tüübikinnituse tühistamist või

tootmise lõpetamist

mürataseme alusel eeskirja nr 63 kohaselt

Tüübikinnituse nr Laienduse nr

1. Sõiduki kaubanimi või kaubamärk

2. Sõiduki tüüp

3. Variant/variandid (vajaduse korral):

4. Versioon(id) (vajaduse korral):

5. Tootja nimi ja aadress:

6. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress:

7. Originaalosana paigaldatud väljalaskesüsteemi(de) tüüp/tüübid:

8. Sisselaskeseadme tüüp (kui see on vajalik mürataseme piirnormi järgimiseks):

9. Mootori tüüp: (3)

10. Tsüklid: kahetaktiline või neljataktiline (kui on kohaldatav) (2)

11. Silindrimaht: cm3

11.1. Silindri läbimõõt: mm

11.2. Kolvi käik: mm

12. Suurim kasulik nimivõimsus (mõõtmismeetod): kW

13. Mootori nimipöörlemissagedus, mille juures mootor saavutab maksimaalse võimsuse: min– 1

14. Jõuülekanne:

14.1. Mark

14.2. Tüüp (käsikäigukast, automaatkäigukast, variaatorkäigukast)

14.3. Käikude arv:

14.4. Kasutatud käikude arv:

14.5. Peaülekandearv(ud):

15. Rehvitüüp ja rehvide mõõtmed:

16. Suurim lubatud brutomass: kg

17. Sõiduki suurim valmistajakiirus (määrab tootja): km/h

18. Katse seisva sõidukiga: mikrofoni asukoht ja suund (vt skeemid käesoleva eeskirja 3. lisas)

19. Müratasemed

Liikuv sõiduk: dB(A)

Sõiduki lähenemiskiirus (joonele AA'): km/h

Mootori pöörlemissagedus: min– 1

Seisev sõiduk: dB(A)

Mootori pöörlemissagedusel: min– 1

20. Võrdlusandmed kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse kohta

20.1. Käik (i) käsikäigukastiga sõidukitel:

20.2. Sõiduki kiirus käigul (i) kiirendusperioodi alguses (keskmiselt 3 katset): km/h

20.3. Mürarõhutase Lwot(i): dB(A)

21. Sõiduk on esitatud tüübikinnituse saamiseks:

22. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:

23. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande kuupäev

24. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande number:

25. Tüübikinnitus antud/andmata jäetud/laiendatud/tühistatud (2)

26. Tüübikinnitusmärgi asukoht sõidukil:

27. Koht:

28. Kuupäev:

29. Allkiri:

30. Käesolevale teatisele on lisatud järgmised eespool esitatud tüübikinnitusnumbriga dokumendid:

a) mootori ja väljalaske- või summutisüsteemi joonised, skeemid ja plaanid;

b) mootori ja väljalaske- või summutisüsteemi fotod;

c) väljalaske- või summutisüsteemi kuuluvate ja nõuetekohaselt identifitseeritud komponentide loetelu.

(1) Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt eeskirja sätteid tüübikinnituse kohta).

(2) Mittevajalik maha tõmmata.

(3) Mittestandardse mootori kasutamise korral tuleb see ära märkida.

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

Näidis A

(Vt käesoleva eeskirja punkt 5.4)

Image 13

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on mürataseme alusel saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirja nr 63 alusel tüübikinnitusnumbri 022439 all. Tüübikinnituse number näitab, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirjale nr 63, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

Näidis B

(Vt käesoleva eeskirja punkt 5.5)

Image 14

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirjade nr 63 ja nr 33 alusel (1). Tüübikinnituse numbrid näitavad, et kuupäevadel, mil vastavad tüübikinnitused anti, hõlmas eeskiri nr 63 02-seeria muudatusi ja eeskiri nr 33 oli muudetud 01-seeria muudatustega.

---

(1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

3. LISA

L1-KATEGOORIA SÕIDUKITE TEKITATAVA MÜRA MÕÕTMISE MEETODID JA MÕÕTERIISTAD

1.   MÕÕTEVAHENDID

1.1.   Akustilised mõõtmised

1.1.1.   Üldteave

Mürarõhutaseme mõõtmiseks kasutatav seade peab olema müramõõtur või samaväärne mõõtesüsteem, mis vastab 1. klassi seadmetele kehtestatud nõuetele (sealhulgas soovitatav tuulevari, kui seda kasutatakse). Neid nõudeid kirjeldatakse standardis IEC 61672-1:2013. Mõõtmistel tuleb kasutada müramõõturi ajakarakteristikut F ja A-sageduskorrektsiooni, mida on samuti kirjeldatud standardis IEC 61672-1:2013. Kui kasutatakse A-sageduskorrektsiooniga mürarõhutaseme perioodilise seirega süsteemi, tuleb lugemid võtta intervalliga mitte üle 30 ms. Mõõtevahendeid tuleb hooldada ja kalibreerida nende tootja juhiste kohaselt.

1.1.2.   Kalibreerimine

Iga mõõteseansi alguses ja lõpus kontrollitakse kogu akustilist mõõtesüsteemi akustilise kalibreerimisseadmega, mis vastab standardi IEC 60942:2003 kohaselt 1. klassi kalibreerimisseadmetele seatud nõuetele. Ühegi lisareguleerimiseta ei tohi lugemite erinevus olla suurem kui 0,5 dB(A). Kui see väärtus on suurem, tuleb pärast eelmiste rahuldavate tulemuste saamist võetud näidud kõrvale jätta.

1.1.3.   Nõuetele vastavus

Helikalibraatori vastavust standardi IEC 60942:2003 nõuetele kontrollitakse kord aastas. Seadmesüsteemi vastavust standardi IEC 61672-1:2013 nõuetele kontrollitakse vähemalt iga kahe aasta järel. Kõik vastavuskatsed korraldab laboratoorium, mis on volitatud tegema kalibreerimistöid asjakohaseid standardeid järgides.

1.2.   Kiiruse mõõtmise seadmed

Mootori pöörlemissagedust mõõdetakse ± 2 % või suurema täpsusega seadmega mootori pöörlemissagedustel, mis on vastavateks mõõtmisteks ette nähtud.

Kui kasutatakse pidevmõõteseadmeid, tuleb sõiduki maanteesõidu kiirust mõõta seadmete abil, mille täpsus jääb ± 0,5 km/h piiresse. Kui katsetamisel kasutatakse sõltumatuid sõiduki kiiruse mõõtmisi, peab mõõteseadmete täpsus jääma ± 0,2 km/h piiresse (1).

1.3.   Meteoroloogilised mõõteseadmed

Katse ajal keskkonnatingimuste seireks kasutatavad meteoroloogilised mõõteseadmed peavad vastama vähemalt järgmistele täpsusnõuetele:

| | temperatuuri mõõteseadme puhul ± 1 °C; |
| --- | --- |

temperatuuri mõõteseadme puhul ± 1 °C;

| | tuule kiiruse mõõtmise seadme puhul ± 1,0 m/s; |
| --- | --- |

tuule kiiruse mõõtmise seadme puhul ± 1,0 m/s;

| | õhurõhu mõõteseadme puhul ± 5 hPa; |
| --- | --- |

õhurõhu mõõteseadme puhul ± 5 hPa;

| | suhtelise õhuniiskuse mõõtmise seadme puhul ± 5 %. |
| --- | --- |

suhtelise õhuniiskuse mõõtmise seadme puhul ± 5 %.

2.   MÕÕTMISTINGIMUSED

2.1.   Katsekoht, ilmastikutingimused ja taustmüra korrektsioon

2.1.1.   Katsekoht

Katsekoht peab olema suhteliselt tasase katsealaga ümbritsetud keskne kiirenduslõik. Katserada peab olema tasane; katseraja pind peab olema kuiv ja konstrueeritud selliselt, et rehvimüra oleks väike.

Katsekohas peab kiirenduslõigu keskele paigutatud heliallika ja mikrofoni vahele jääva vaba helivälja muutumine jääma ± 1 dB(A) piiresse. See tingimus loetakse täidetuks juhul, kui kiirenduslõigu keskpunkti läheduses ei paikne 50 meetri raadiuses suuri heli peegeldavaid objekte, nagu näiteks hekid, kaljud, sillad või hooned.

Mikrofoni läheduses ei tohi olla takistusi, mis võivad mõjutada helivälja, ja ükski inimene ei tohi seista mikrofoni ja heliallika vahel. Mõõtmisi tegev vaatleja peab paiknema nii, et ta ei mõjutaks mõõteseadme lugemit.

Katseraja pind peab vastama käesoleva eeskirja 5. lisa või standardi ISO 10844:2014 nõuetele. Pärast käesoleva eeskirja punktis 10.8 nimetatud perioodi lõppu järgitakse üksnes standardit ISO 10844:2014.

2.1.2.   Ilmastikutingimused ja taustmüra korrektsioon

Mõõtmisi ei tehta halbades ilmastikuoludes. Katseid ei tehta, kui müra mõõtmise ajal ületab tuule kiirus (sh puhanguline) 5 m/s.

Mõõtmiseks peab A-sageduskorrektsiooniga müratase, mis pärineb muudest müraallikatest peale katsesõiduki ja tuule tekitatud müra, olema vähemalt 10 dB(A) võrra sõiduki tekitatud müratasemest väiksem. Mikrofonile võib olla paigaldatud sobiv tuulevari tingimusel, et arvesse võetakse selle mõju mikrofoni tundlikkusele ja suunakarakteristikutele.

Kui keskkonnamüra ja mõõdetud müratasemete erinevus on vahemikus 10–15 dB(A), tuleb katsetulemuse arvutamisel müratasememõõturi lugemist lahutada vastav parandus, nagu on ette nähtud tabelis 1.

Tabel 1

Katse ajal mõõdetud väärtuste suhtes kohaldatav korrektsioon

| Tausta mürarõhutaseme ja mõõdetud mürarõhutaseme erinevus (dB) | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | ≥ 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korrektsioon (dB(A)) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

Tausta mürarõhutaseme ja mõõdetud mürarõhutaseme erinevus (dB)

10

11

12

13

14

≥ 15

Korrektsioon (dB(A))

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

2.2.   Sõiduki seisund

2.2.1.   Üldtingimused

Enne mõõtmist tuleb mootor viia tavapärasesse töökorda järgmiste parameetrite poolest:

| — | temperatuur; |
| --- | --- |

—

temperatuur;

| — | seaded; |
| --- | --- |

—

seaded;

| — | kütus; |
| --- | --- |

—

kütus;

| — | süüteküünlad, karburaator(id) jms (vastavalt olukorrale). |
| --- | --- |

—

süüteküünlad, karburaator(id) jms (vastavalt olukorrale).

Kui sõidukil on automaatse käitusmehhanismiga ventilaatorid, ei tohi kõnealust süsteemi mõõtmiste ajal reguleerida.

Kui sõiduk on varustatud seadmetega, mis ei ole selle edasiliikumiseks vajalikud, kuid mida kasutatakse sõiduki harilikul maanteekasutusel, peavad need seadmed töötama tootja tehnilise kirjelduse kohaselt.

Suruõhumootorite puhul tuleb tavapärase töökorra parameetrid, mis ei kuulu eespool käesolevas punktis nimetatute hulka, tootja ja tüübikinnitusasutuse vahel kokku leppida ja need lisatakse käesoleva eeskirja kohasele tootja tüübikinnitustaotlusele.

2.2.2.   Katsemass ja rehvi valik

2.2.2.1.   Sõidukit katsetatakse katsemassiga, mis vastab käesoleva eeskirja punktile 2.9.

2.2.2.2.   Rehvide valik ja seisund

Rehvid peavad olema sõidukile sobivad ja täidetud sõiduki tootja poolt sõiduki katsemassi jaoks soovitatud rõhuni.

Rehvid valib sõiduki tootja ning need peavad vastama ühele sõiduki tootja poolt sõidukile määratud rehvimõõdule ja -tüübile. Minimaalne rehvimustri sügavus peab olema vähemalt 80 % uue rehvi mustri sügavusest.

3.   KATSEMEETODID

3.1.   Liikuva sõiduki müra mõõtmine

3.1.1.   Katse ettevalmistamine ja mikrofonide asukohad

3.1.1.1.   Katsekorraldust on kujutatud joonisel 1.

Joonis 1

Liikuvate sõidukite mõõtmisasendid

Image 15

Katserajal märgitakse maha kaks joont AA′ ja BB′, mis on paralleelsed mikrofoni joonega PP′ ning on sellest vastavalt 10 meetrit eespool ja 10 meetrit tagapool.

3.1.1.2.   Mikrofonide asukohtade kaugus joonest CC′ mikrofoni joonel PP′, mis on risti katserajal asuva võrdlusjoonega CC′ (vt joonis 1), peab olema 7,5 ± 0,05 m.

Mikrofonid peavad asuma 1,2 ± 0,02 m kõrgusel maapinnast. Võrdlustelg vaba välja tingimuste jaoks (vt IEC 61672-1:2013) peab olema horisontaalne ja asetsema sõiduki liikumisteega CC′ risti.

3.1.2.   Kiirenduskatse tegemine, sõiduki lähenemiskiirus ja käiguvalik

3.1.2.1.   Kiirenduskatse tegemine

Sõiduk peab lähenema joonele AA′ ühtlasel algkiirusel vAA′, nagu allpool sätestatud. Kui sõiduki esipind jõuab jooneni AA′, avatakse gaasipedaal täisgaasile nii kiiresti kui võimalik ja hoitakse selles asendis, kuni sõiduki tagapind jõuab jooneni BB′; seejärel viiakse gaasipedaal võimalikult kiiresti tagasi tühikäigu asendisse.

Sõidukit juhitakse kõikide mõõtmiste puhul katserajal sirgjooneliselt nii, et sõiduki keskpikitasapind oleks joonele CC′ võimalikult lähedal.

3.1.2.2.   Sõiduki lähenemiskiirus

Sõiduk läheneb joonele AA′ ühtlasel kiirusel, mis võrdub sõiduki suurima kiirusega käesoleva eeskirja punkti 2.12 kohaselt, tingimusel et suurim kiirus on kuni 30 km/h. Kui sõiduki suurim kiirus on üle 30 km/h, siis läheneb sõiduk joonele AA′ ühtlasel kiirusel 30 km/h.

3.1.2.3.   Käiguvalik

Kui sõiduk on varustatud käsikäigukastiga, siis valitakse kõrgeim käik, mis võimaldab ületada joone AA′ mootori pöörlemissagedusel, mis moodustab vähemalt 50 % mootori nimipöörlemissagedusest käesoleva eeskirja punkti 2.7 kohaselt.

Kui sõiduk on varustatud automaatkäigukastiga, sõidetakse sõidukiga punktis 3.1.2.2 nimetatud kiirusel.

3.1.3.   Mürataseme kindlaksmääramine

Sõiduki kummalgi küljel registreeritud maksimaalset mürataset vähendatakse 1 dB(A) võrra, et võtta arvesse mõõtmise ebatäpsust, ning see ümardatakse matemaatiliselt lähima esimese kümnendkohani (nt 68,45 märgitakse 68,5 ja 68,44 märgitakse 68,4). Need väärtused moodustavad mõõtmistulemused.

Kui tippväärtuse ja üldise mürataseme vahel registreeritakse ebanormaalne erinevus, on mõõtmistulemused kehtetud.

Sõiduki mõlemal küljel tehakse vähemalt kaks kehtivat mõõtmist.

Mõõtmised loetakse kehtivateks, kui sõiduki samal küljel tehtud kahe järjestikuse mõõtmise tulemuste erinevus ei ole suurem kui 2 dB(A).

Justeerimise eesmärgil võib teha eelmõõtmisi, kuid mõõtmistulemuste kindlaksmääramisel neid arvesse ei võeta.

3.1.4.   Lõpliku katsetulemuse arvutamine

Lõplik katsetulemus on nelja katsetulemuse keskmine ümardatuna lähima täisarvulise detsibellini. Kui kümnendkohta tähistav number on 0 kuni 4, ümardatakse tulemus allapoole, kui 5 kuni 9, siis ülespoole.

3.2.   Seisva sõiduki mürataseme mõõtmine (kasutusel olevate sõidukite katsetamise tingimused ja mõõtmismeetod).

Selleks et lihtsustada kasutusel olevate sõidukite edasist katsetamist, mõõdetakse mürarõhutaset väljalaske- või summutisüsteemi väljalaskeava juures kooskõlas allpool esitatud nõuetega ning lugem märgitakse katsearuandesse, mis koostatakse käesoleva eeskirja 1. lisas osutatud dokumendi väljastamiseks.

Mõõtmised tehakse täppismüramõõturiga käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 1 kohaselt.

3.2.1.   Katsekoht ja keskkonnatingimused

3.2.1.1.   Mõõtmised tehakse seisva sõidukiga alal, kus ei ole märkimisväärseid helivälja moonutavaid takistusi.

3.2.1.2.   Katsekohaks sobib iga avatud ala, kui selleks on betooni, asfaldi või mõne muu kõva materjaliga kaetud tasane pind (v.a tihendatud või muu pinnastee), mis peegeldab hästi heli ning millesse mahub ristkülik, mille küljed jäävad sõiduki välisservast vähemalt 3 meetri kaugusele ja mille sees ei ole märgatavaid takistusi; sõidukit ei tohi väljalaskesüsteemi müra mõõtmisel asetada vähem kui 1 meetri kaugusele teekatte servast.

3.2.1.3.   Mõõtmisalal ei tohi viibida kedagi peale vaatleja ja juhi, kelle kohalviibimine ei tohi mõjutada mõõteriista näitu.

3.2.2.   Häiremüra ja tuuleinterferents

Keskkonnamüra tase igas mõõtmispunktis peab olema vähemalt 10 dB(A) madalam kui katsete ajal samades punktides mõõdetud tasemed.

3.2.3.   Mõõtmismeetod

3.2.3.1.   Mõõtmiste laad ja arv

A-sageduskorrektsiooniga detsibellides (dB(A)) väljendatavat maksimaalset mürataset mõõdetakse punktis 3.2.3.3.2.1 sätestatud töötamisaja jooksul.

Igas mõõtepunktis tehakse vähemalt kolm mõõtmist.

3.2.3.2.   Sõiduki paigutus ja ettevalmistamine

Enne mõõtmisi tuleb sõiduki mootor viia tavapärase töötemperatuurini, kui tegemist on sisepõlemismootoriga, või tavapärasesse töökorda, kui tegemist on suruõhumootoriga. Kui sõidukil on automaatventilaatorid, siis mürataseme mõõtmise ajal nende seadeid ei muudeta.

Mõõtmiste ajal peab käigukang olema neutraalasendis. Kui ülekannet ei ole võimalik lahti ühendada, peaks sõiduki veoratas töötama ilma koormuseta, näiteks nii, et sõiduk paikneb stendil.

3.2.3.3.   Müra mõõtmine heitgaasisüsteemi läheduses

3.2.3.3.1.   Mikrofoni asukoht (vt joonis 2)

Mikrofon peab asuma joonisel 3 näidatud väljalasketoru võrdluspunktist 0,5 ± 0,01 m kaugusel ja väljalasketoru otsa vooteljega samasuunalise vertikaaltasapinna suhtes 45° ± 5° nurga all. Mikrofon peab paiknema võrdluspunktiga ühel kõrgusel, kuid mitte madalamal kui 0,2 m kõrgusel maapinnast. Mikrofoni võrdlustelg peab asuma maapinnaga paralleelsel tasapinnal ja olema suunatud väljalaskeava otsas asuva võrdluspunkti poole.

Võrdluspunkt peab olema kõrgeim punkt, mis vastab järgmistele tingimustele:

| a) | võrdluspunkt peab olema väljalasketoru otsas; |
| --- | --- |

a)

võrdluspunkt peab olema väljalasketoru otsas;

| b) | võrdluspunkt peab asuma väljalaskeava keskme ning väljalasketoru otsa vooteljega samasuunalisel vertikaaltasapinnal. |
| --- | --- |

b)

võrdluspunkt peab asuma väljalaskeava keskme ning väljalasketoru otsa vooteljega samasuunalisel vertikaaltasapinnal.

Kui mikrofoni saab seada kahte asukohta, tuleb kasutada kohta, mis asub sõiduki pikikeskjoonest külje suunas kõige kaugemal. Kui väljalasketoru vootelg on sõiduki pikikeskjoone suhtes 90 ± 5° nurga all, tuleb mikrofon asetada kohta, mis asub mootorist kõige kaugemal.

Kui sõidukil on kaks või enam üksteisest vähem kui 0,3 m kaugusel asuvat ja sama summutiga ühendatud väljalaskeava, tehakse ainult üks mõõtmine.

Mikrofoni paigutamisel lähtutakse sellest väljalaskeavast, mis asub sõiduki pikikeskjoonest kõige kaugemal, või kui sellist väljalaskeava ei ole, siis maapinnast kõige kõrgemal asuvast väljalaskeavast.

Sõidukite puhul, mille heitgaasisüsteemil on väljalaskeavad, mis asuvad üksteisest kaugemal kui 0,3 m, tehakse üks mõõtmine iga väljalaskeava kohta, lähtudes põhimõttest, nagu see oleks sõiduki ainus väljalaskeava, ning märkmeid tehakse suurima mürarõhutaseme kohta. Tee ääres kontrollimise eesmärgil võib võrdluspunkti viia sõiduki kere välispinnale.

Joonis 2

Mõõtmisasendid seisva sõiduki tekitatava müra mõõtmiseks

Image 16

Mõõtmed meetrites, kui ei ole sätestatud teisiti.

Joonis 3

Võrdluspunkt

| | Selgitus:








  T | = | pealtvaade |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | külgvaade |
| 1 | = | võrdluspunkt |
| 2 | = | katseraja pind |
| A | = | nurkühendusega toru |
| B | = | alla painutatud toru |
| C | = | sirge toru |
| D | = | vertikaalne toru |

Image 17

Selgitus:

T

=

pealtvaade

S

=

külgvaade

1

=

võrdluspunkt

2

=

katseraja pind

A

=

nurkühendusega toru

B

=

alla painutatud toru

C

=

sirge toru

D

=

vertikaalne toru

3.2.3.3.2.   Mootori töötingimused

3.2.3.3.2.1.   Mootori pöörlemissagedust tuleb hoida püsivana ühel järgmistest väärtustest:

| | 50 % väärtusest nrated, kui nrated on suurem kui 5 000 min– 1 |
| --- | --- |

50 % väärtusest nrated, kui nrated on suurem kui 5 000 min– 1

| | 75 % väärtusest nrated, kui nrated ei ole suurem kui 5 000 min– 1 |
| --- | --- |

75 % väärtusest nrated, kui nrated ei ole suurem kui 5 000 min– 1

kus nrated on mootori nimipöörlemissagedus käesoleva eeskirja punkti 2.7 määratluse kohaselt.

Kui on tegemist sõidukiga, mis ei suuda seisva sõidukiga tehtava katse ajal saavutada eespool kirjeldatud mootori sihtpöörlemissagedust, kasutatakse mootori sihtpöörlemissageduse asemel 95 % suurimast mootori pöörlemissagedusest, mida on võimalik saavutada seisva sõidukiga tehtava katse ajal.

3.2.3.3.2.2.   Mootori pöörlemissagedust suurendatakse järk-järgult tühikäigukiiruselt mootori sihtpöörlemissageduseni ja hoitakse seda püsivana ± 5 % lubatud hälbe piires. Seejärel vabastatakse gaasipedaal järsult ja mootori pöörlemissagedus langeb tagasi tühikäigusagedusele. Mürarõhutaset tuleb mõõta perioodi vältel, mis hõlmab mootori ühtlase pöörlemissageduse hoidmist 1 sekundi vältel ja kogu aeglustusperioodi. Katseväärtuseks loetakse müramõõturi maksimaalne lugem.

Mõõtmine loetakse kehtivaks ainult juhul, kui katsel saavutatud mootori pöörlemissagedus vähemalt 1 sekundi vältel ei erine mootori sihtpöörlemissagedusest rohkem kui ± 5 % võrra.

3.2.3.3.2.3.   Mitmerežiimiline väljalaskesüsteem

Sõidukeid, mis on varustatud mitmerežiimilise käsitsi või elektrooniliselt reguleeritava väljalaskesüsteemiga, katsetatakse kõikides režiimides.

3.2.3.3.3.   Tulemus

3.2.3.3.3.1.   Mõõtmised tehakse eespool kirjeldatud mikrofoni asukohas (asukohtades). Katse ajal kindlaks tehtud A-sageduskorrektsiooniga maksimaalne mürarõhutase ümardatakse esimese kümnendkohani (nt 92,45 asemel märgitakse 92,5 ja 92,44 asemel märgitakse 92,4). Katset korratakse, kuni iga väljalaskeava kohta saadakse kolm järjestikust mõõtmistulemust, mis ei erine üksteisest rohkem kui 2,0 dB(A) võrra.

Konkreetse väljalaskeava kohta käiv katsetulemus on kolme kehtiva mõõtmistulemuse aritmeetiline keskmine, mis on matemaatiliselt ümardatud lähima täisarvuni (nt 92,5 asemel märgitakse 93, samas 92,4 asemel märgitakse 92).

3.2.3.3.3.2.   Mitme väljalaskeavaga sõidukite puhul registreeritakse selle väljalaskeava mürarõhutase, mille keskmine mürarõhutase on kõige kõrgem.

3.2.3.3.3.3.   Mitmerežiimilise ja käsitsi või elektrooniliselt reguleeritava väljalaskesüsteemiga varustatud sõidukite puhul registreeritakse mürarõhutase selle režiimi juures, mille keskmine mürarõhutase on kõige kõrgem.

4.   LIIKUVA SÕIDUKI MÜRATASE (ANDMED, MILLE EESMÄRK ON HÕLBUSTADA KASUTUSEL OLEVA SÕIDUKI KATSETAMIST)

4.1.   Iga kokkuleppeosaline võib kindlaks määrata menetlused kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse katsetamiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse mis tahes lahknevusi tüübikinnituse ajal kohaldatud katsetingimustest.

4.2.   Kasutusel olevate sõidukite vastavuskatsete hõlbustamiseks kasutatakse liikuvate mootorsõidukite puhul järgmist 3. lisa punkti 3.1 kohaselt tehtud mürarõhutaseme mõõtmistega seotud teavet kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse võrdlusandmetena:

| a) | käik (i) või fikseerimata ülekandearvudega katsetatud sõidukite puhul katseks valitud käigukangi asend; |
| --- | --- |

a)

käik (i) või fikseerimata ülekandearvudega katsetatud sõidukite puhul katseks valitud käigukangi asend;

| b) | sõiduki kiirus vAA′ (km/h) maksimumkiirusega tehtava või kiirenduskatse alguses käigul (i), kui gaasipedaal on täielikult alla vajutatud; ning |
| --- | --- |

b)

sõiduki kiirus vAA′ (km/h) maksimumkiirusega tehtava või kiirenduskatse alguses käigul (i), kui gaasipedaal on täielikult alla vajutatud; ning

| c) | lõplik katsetulemus (dB(A)), mis on määratud vastavalt käesoleva lisa punktile 3.1.4. |
| --- | --- |

c)

lõplik katsetulemus (dB(A)), mis on määratud vastavalt käesoleva lisa punktile 3.1.4.

4.3.   Võrdlusandmed kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse kohta kantakse 1. lisa kohasele teatisevormile.

5.   ORIGINAALOSANA PAIGALDATUD VÄLJALASKE- VÕI SUMMUTISÜSTEEM

5.1.   Absorbeerivaid kiudmaterjale sisaldavatele summutitele esitatavad nõuded

5.1.1.   Müra summutav kiudmaterjal ei tohi sisaldada asbesti ning seda võib kasutada summutite ehituses üksnes juhul, kui sobivate vahenditega on tagatud, et kiudmaterjal püsib paigal summuti kogu kasutamise ajal ning vastab punkti 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4 või 5.1.5 nõuetele.

5.1.2.   Pärast kiudmaterjali eemaldamist peab müratase vastama käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud nõuetele.

5.1.3.   Heli summutavat kiudmaterjali ei tohi paigaldada summuti nendesse osadesse, mida läbib heitgaas, ja kiudmaterjal peab vastama järgmistele nõuetele:

| 5.1.3.1. | materjali tuleb kuumutada neli tundi ahjus temperatuuril 650 ± 5 °C, ilma et kiudude keskmine pikkus, läbimõõt või mahumass väheneks; |
| --- | --- |

5.1.3.1.

materjali tuleb kuumutada neli tundi ahjus temperatuuril 650 ± 5 °C, ilma et kiudude keskmine pikkus, läbimõõt või mahumass väheneks;

| 5.1.3.2. | pärast tunniajalist kuumutamist ahjus temperatuuril 650 ± 5 °C peab vähemalt 98 % materjalist jääma sõelale, mille ava suurus on 250 μm, vastates standardi ISO 2559:2011 kohase katsetamise korral standardi ISO 3310/1:2000 nõuetele; |
| --- | --- |

5.1.3.2.

pärast tunniajalist kuumutamist ahjus temperatuuril 650 ± 5 °C peab vähemalt 98 % materjalist jääma sõelale, mille ava suurus on 250 μm, vastates standardi ISO 2559:2011 kohase katsetamise korral standardi ISO 3310/1:2000 nõuetele;

| 5.1.3.3. | materjali kaalukadu ei tohi ületada 10,5 % pärast 24-tunnist leotamist temperatuuril 90 ± 5 °C järgmise koostisega sünteetilises kondensaadis: | 1 N vesinikbromiidhape (HBr): 10 ml; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.3.

materjali kaalukadu ei tohi ületada 10,5 % pärast 24-tunnist leotamist temperatuuril 90 ± 5 °C järgmise koostisega sünteetilises kondensaadis:

1 N vesinikbromiidhape (HBr): 10 ml;

| | 1 N väävelhape (H2SO4): 10 ml; |
| --- | --- |

1 N väävelhape (H2SO4): 10 ml;

| | destilleeritud vesi, kuni saavutatakse maht 1 000 ml. |
| --- | --- |

destilleeritud vesi, kuni saavutatakse maht 1 000 ml.

Materjali tuleb pesta destilleeritud vees ja enne kaalumist kuivatada ühe tunni jooksul temperatuuril 105 °C.

5.1.4.   Enne süsteemi katsetamist vastavalt käesoleva lisa punktile 3.1 tuleb see seada tavapärasesse töökorda ühel järgmistest meetoditest.

| 5.1.4.1. | Konditsioneerimine kestva maanteesõiduga






  5.1.4.1.1. | Konditsioneerimise ajal läbitav teepikkus peab olema vähemalt 2 000 km. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.1.

Konditsioneerimine kestva maanteesõiduga

5.1.4.1.1.

Konditsioneerimise ajal läbitav teepikkus peab olema vähemalt 2 000 km.

| 5.1.4.1.2. | 50 ± 10 % sellest konditsioneerimistsüklist moodustab linnasõit ja ülejäänud osa moodustavad pikad vahemaad; pideva maanteesõidu võib asendada vastava katserajal läbitava programmiga. |
| --- | --- |

5.1.4.1.2.

50 ± 10 % sellest konditsioneerimistsüklist moodustab linnasõit ja ülejäänud osa moodustavad pikad vahemaad; pideva maanteesõidu võib asendada vastava katserajal läbitava programmiga.

| 5.1.4.1.3. | Nimetatud kaht kiirusrežiimi tuleb vaheldumisi kasutada vähemalt kuus korda. |
| --- | --- |

5.1.4.1.3.

Nimetatud kaht kiirusrežiimi tuleb vaheldumisi kasutada vähemalt kuus korda.

| 5.1.4.1.4. | Täismahus katseprogramm peab sisaldama vähemalt kümmet vähemalt kolmetunnist pausi, et reprodutseerida jahtumise ja kondenseerumise mõju. |
| --- | --- |

5.1.4.1.4.

Täismahus katseprogramm peab sisaldama vähemalt kümmet vähemalt kolmetunnist pausi, et reprodutseerida jahtumise ja kondenseerumise mõju.

| 5.1.4.2. | Konditsioneerimine pulsatsiooniga






  5.1.4.2.1. | Väljalaskesüsteem või selle komponendid tuleb paigaldada sõidukile või mootorile.
  Esimesel juhul paigutatakse sõiduk rulldünamomeetrile. Teisel juhul paigutatakse mootor katsestendile.
  Katseseade, mille üksikasjalik skeem on esitatud joonisel 4, paigaldatakse väljalaskesüsteemi väljalaskeavale. Kasutada võib ka muid seadmeid, millega saadakse samaväärsed tulemused. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.2.

Konditsioneerimine pulsatsiooniga

5.1.4.2.1.

Väljalaskesüsteem või selle komponendid tuleb paigaldada sõidukile või mootorile.

Esimesel juhul paigutatakse sõiduk rulldünamomeetrile. Teisel juhul paigutatakse mootor katsestendile.

Katseseade, mille üksikasjalik skeem on esitatud joonisel 4, paigaldatakse väljalaskesüsteemi väljalaskeavale. Kasutada võib ka muid seadmeid, millega saadakse samaväärsed tulemused.

| 5.1.4.2.2. | Katsevarustust tuleb reguleerida nii, et kiirklapp kordamööda katkestab ja taastab heitgaasivoolu 2 500 korda.

  Joonis 4


  Pulsatsiooni teel konditsioneerimise katseseade




  valikuline
  valikuline






  1. | Sisselasketoru äärik või katsetatava väljalaskesüsteemi tagaosa külge ühendatav muhv |
| --- | --- | --- |
| 2. | Käsitsi juhitav reguleerimisklapp. |
| 3. | Maksimaalselt 40 l mahuga kompensatsiooniballoon, mille täitmise aeg on vähemalt üks sekund |
| 4. | Rõhulüliti tööpiirkonnaga 5–250 kPa |
| 5. | Viitlüliti |
| 6. | Impulsiloendur |
| 7. | Kiirklapp, nagu 60 mm läbimõõduga mootorpiduriklapp, mida juhib 120 N läbilaskevõimega pneumosilinder rõhuga 400 kPa Reageerimisaeg ei tohi avamisel ega sulgemisel ületada 0,5 sekundit. |
| 8. | Heitgaaside väljutamine |
| 9. | Voolik |
| 10. | Rõhumõõtur |

5.1.4.2.2.

Katsevarustust tuleb reguleerida nii, et kiirklapp kordamööda katkestab ja taastab heitgaasivoolu 2 500 korda.

Joonis 4

Pulsatsiooni teel konditsioneerimise katseseade

valikuline

valikuline

1.

Sisselasketoru äärik või katsetatava väljalaskesüsteemi tagaosa külge ühendatav muhv

2.

Käsitsi juhitav reguleerimisklapp.

3.

Maksimaalselt 40 l mahuga kompensatsiooniballoon, mille täitmise aeg on vähemalt üks sekund

4.

Rõhulüliti tööpiirkonnaga 5–250 kPa

5.

Viitlüliti

6.

Impulsiloendur

7.

Kiirklapp, nagu 60 mm läbimõõduga mootorpiduriklapp, mida juhib 120 N läbilaskevõimega pneumosilinder rõhuga 400 kPa Reageerimisaeg ei tohi avamisel ega sulgemisel ületada 0,5 sekundit.

8.

Heitgaaside väljutamine

9.

Voolik

10.

Rõhumõõtur

| 5.1.4.2.3. | Klapp peab avanema, kui sisselaskeäärikust voolusuunas vähemalt 100 mm kaugusel mõõdetud heitgaasi vasturõhk saavutab väärtuse vahemikus 35–40 kPa. Kui niisuguse taseme saavutamine on mootori parameetritest tulenevalt võimatu, peab klapp avanema, kui gaasi vasturõhk saavutab taseme, mis vastab 90 protsendile enne mootori seiskumist mõõdetavast maksimaalsest väärtusest. Klapp peab sulguma, kui rõhk ei erine avatud klapiga saavutatavast stabiilsest väärtusest rohkem kui 10 %. |
| --- | --- |

5.1.4.2.3.

Klapp peab avanema, kui sisselaskeäärikust voolusuunas vähemalt 100 mm kaugusel mõõdetud heitgaasi vasturõhk saavutab väärtuse vahemikus 35–40 kPa. Kui niisuguse taseme saavutamine on mootori parameetritest tulenevalt võimatu, peab klapp avanema, kui gaasi vasturõhk saavutab taseme, mis vastab 90 protsendile enne mootori seiskumist mõõdetavast maksimaalsest väärtusest. Klapp peab sulguma, kui rõhk ei erine avatud klapiga saavutatavast stabiilsest väärtusest rohkem kui 10 %.

| 5.1.4.2.4. | Viitlüliti tuleb seada heitgaasi voolamise kestusele, mis arvutatakse vastavalt punktis 5.1.4.2.3 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

5.1.4.2.4.

Viitlüliti tuleb seada heitgaasi voolamise kestusele, mis arvutatakse vastavalt punktis 5.1.4.2.3 esitatud nõuetele.

| 5.1.4.2.5. | Mootori pöörlemissagedus peab olema 75 % käesoleva eeskirja punktis 2.7 määratletud nimipöörlemissagedusest. |
| --- | --- |

5.1.4.2.5.

Mootori pöörlemissagedus peab olema 75 % käesoleva eeskirja punktis 2.7 määratletud nimipöörlemissagedusest.

| 5.1.4.2.6. | Dünamomeetri abil registreeritav võimsus peab olema 50 % täielikult alla vajutatud gaasipedaali puhul saavutatavast võimsusest, mõõdetuna 75 %-ga mootori nimipöörlemissagedusest vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.7. |
| --- | --- |

5.1.4.2.6.

Dünamomeetri abil registreeritav võimsus peab olema 50 % täielikult alla vajutatud gaasipedaali puhul saavutatavast võimsusest, mõõdetuna 75 %-ga mootori nimipöörlemissagedusest vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.7.

| 5.1.4.2.7. | Katse ajal peavad kõik tühjendusavad olema suletud. |
| --- | --- |

5.1.4.2.7.

Katse ajal peavad kõik tühjendusavad olema suletud.

| 5.1.4.2.8. | Kogu katse ei tohi kesta kauem kui 48 tundi. Vajaduse korral tuleb iga tunni järel näha ette üks jahtumisperiood. |
| --- | --- |

5.1.4.2.8.

Kogu katse ei tohi kesta kauem kui 48 tundi. Vajaduse korral tuleb iga tunni järel näha ette üks jahtumisperiood.

| 5.1.4.3. | Katsestendil konditsioneerimine






  5.1.4.3.1. | Väljalaskesüsteem tuleb paigaldada mootorile, mis on representatiivne sõidukile paigaldatud mootoritüübi suhtes, mille jaoks süsteem on konstrueeritud, ja paigutada katsestendile. |
| --- | --- | --- |

5.1.4.3.

Katsestendil konditsioneerimine

5.1.4.3.1.

Väljalaskesüsteem tuleb paigaldada mootorile, mis on representatiivne sõidukile paigaldatud mootoritüübi suhtes, mille jaoks süsteem on konstrueeritud, ja paigutada katsestendile.

| 5.1.4.3.2. | Konditsioneerimine koosneb kolmest tsüklist. |
| --- | --- |

5.1.4.3.2.

Konditsioneerimine koosneb kolmest tsüklist.

| 5.1.4.3.3. | Igale katsestenditsüklile peab jahutamise ja kondenseerumise mõju reprodutseerimiseks järgnema vähemalt kuue tunni pikkune vaheaeg. |
| --- | --- |

5.1.4.3.3.

Igale katsestenditsüklile peab jahutamise ja kondenseerumise mõju reprodutseerimiseks järgnema vähemalt kuue tunni pikkune vaheaeg.

| 5.1.4.3.4. | Iga katsestenditsükkel koosneb kuuest etapist. Mootori töötingimused ja iga etapi kestus on järgmised.







  Etapp | Tingimused | Etapi kestus (minutites) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tühikäik | 6 |
| 2 | 25 % koormus 75 % nrated juures | 40 |
| 3 | 50 % koormus 75 % nrated juures | 40 |
| 4 | 100 % koormus 75 % nrated juures | 30 |
| 5 | 50 % koormus 100 % nrated juures | 12 |
| 6 | 25 % koormus 100 % nrated juures | 22 |
| | Summaarne aeg | 2 h 30 min |

5.1.4.3.4.

Iga katsestenditsükkel koosneb kuuest etapist. Mootori töötingimused ja iga etapi kestus on järgmised.

Etapp

Tingimused

Etapi kestus (minutites)

1

Tühikäik

6

2

25 % koormus 75 % nrated juures

40

3

50 % koormus 75 % nrated juures

40

4

100 % koormus 75 % nrated juures

30

5

50 % koormus 100 % nrated juures

12

6

25 % koormus 100 % nrated juures

22

Summaarne aeg

2 h 30 min

| 5.1.4.3.5. | Niisuguse konditsioneerimismenetluse ajal võib tootja nõudmisel mootorit ja summutit jahutada, et heitgaasi väljalaskeavast mitte kaugemal kui 100 mm asuvas punktis mõõdetud temperatuur ei oleks kõrgem temperatuurist, mis mõõdetakse siis, kui kõrgeimal käigul on mootori pöörlemissagedus 75 % käesoleva eeskirja punktis 2.7 sätestatud mootori nimipöörlemissagedusest. Mootori pöörlemissagedus ja/või sõiduki kiirus määratakse kindlaks lubatud hälbega ± 3 %. |
| --- | --- |

5.1.4.3.5.

Niisuguse konditsioneerimismenetluse ajal võib tootja nõudmisel mootorit ja summutit jahutada, et heitgaasi väljalaskeavast mitte kaugemal kui 100 mm asuvas punktis mõõdetud temperatuur ei oleks kõrgem temperatuurist, mis mõõdetakse siis, kui kõrgeimal käigul on mootori pöörlemissagedus 75 % käesoleva eeskirja punktis 2.7 sätestatud mootori nimipöörlemissagedusest. Mootori pöörlemissagedus ja/või sõiduki kiirus määratakse kindlaks lubatud hälbega ± 3 %.

5.1.5.   Heitgaasid ei ole kokkupuutes kiudmaterjalidega ja kiudmaterjale ei mõjuta rõhumuutused.

5.2.   Skeem ja märgistus

5.2.1.   Summuti skeem ja mõõtmeid sisaldav läbilõikejoonis lisatakse käesoleva eeskirja 1. lisas osutatud dokumentidele.

5.2.2.   Kõik originaalsummutid peavad kandma vähemalt järgmist märgistust:

| a) | E-täht ja tüübikinnituse andnud riigile viitav tunnusnumber; |
| --- | --- |

a)

E-täht ja tüübikinnituse andnud riigile viitav tunnusnumber;

| b) | sõiduki tootja nimi või kaubamärk ning |
| --- | --- |

b)

sõiduki tootja nimi või kaubamärk ning

| c) | mark ja identifitseerimiseks vajalik osanumber. |
| --- | --- |

c)

mark ja identifitseerimiseks vajalik osanumber.

Märgistus peab olema loetav ja püsiv ning oma paigaldusasendis nähtav.

5.2.3.   Kõigil originaalvaruosadena tarnitavate väljalaske- või summutisüsteemide pakenditel peab olema selgesti loetav kiri „originaalosa“ ning osa mark ja tüüp koos tähisega „E“ ja viitega päritoluriigile.

5.3.   Sisselaskesummutid

Kui mootori sisselaskesüsteem tuleb lubatud mürataseme saavutamiseks varustada õhufiltri ja/või sisselaskesummutiga, käsitatakse nimetatud filtrit ja/või summutit summuti osana, mille suhtes kehtivad samuti punktides 5.1 ja 5.2 esitatud nõuded.

---

(1)  Sõltumatute kiirusemõõtmistega on tegemist juhul, kui vAA′ ja vBB′ väärtusi mõõdavad kaks või enam eraldi seadet. Pidevmõõteseadme, näiteks radari puhul saab kogu vajaliku teabe kiiruse kohta määrata kindlaks ühe seadme abil.

---

4. LISA

MÜRATASEME PIIRNORMID (UUED SÕIDUKID)

| Suurim valmistajakiirus (km/h) | Maksimaalne müratase (dB(A)) |
| --- | --- |
| ≤ 25 | 66 |
| > 25 | 71 |
| Jalgrattad, mis on mõeldud pedaalimiseks ja varustatud mitteelektrilise lisajõuallikaga, mille esmane otstarve on aidata pedaalimisel ja mille toide lakkab sõiduki kiirusel ≤ 25 km/h | 63 |

Suurim valmistajakiirus (km/h)

Maksimaalne müratase (dB(A))

≤ 25

66

> 25

71

Jalgrattad, mis on mõeldud pedaalimiseks ja varustatud mitteelektrilise lisajõuallikaga, mille esmane otstarve on aidata pedaalimisel ja mille toide lakkab sõiduki kiirusel ≤ 25 km/h

63

---

5. LISA

KATSERAJA TEHNILISED NÕUDED
   (1)

1.   SISSEJUHATUS

Käesolevas lisas kirjeldatakse katseraja füüsikalisi omadusi ja katseraja pinda. Need tehnilised tingimused põhinevad eristandardil (2) ning kirjeldavad nõutavaid füüsikalisi omadusi, samuti nende omaduste katsemeetodeid.

2.   KATSEPINNALE ESITATAVAD NÕUDED

Pinda peetakse sellele standardile vastavaks, kui pinna tekstuuri ja poorsust või helineeldumistegurit on mõõdetud ning on leitud, et täidetud on kõik punktide 2.1–2.4 nõuded, ning kui ehituslikud nõuded (punkt 3.2) on täidetud.

2.1.   Jäävpoorsus

Katseraja katte segu jäävpoorsus VC ei tohi olla üle 8 %. Mõõtmisprotseduuri kohta vt punkt 4.1.

2.2.   Helineeldumistegur

Kui pind ei vasta jäävpoorsuse nõudele, on pind vastuvõetav ainult siis, kui selle helineeldumistegur α ≤ 0,10. Mõõtmisprotseduuri kohta vt punkt 4.2. Selle punkti ja punkti 2.1 nõuded on täidetud ka juhul, kui on mõõdetud üksnes helineeldumistegurit ning leitud, et α ≤ 0,10.

Märkus. Kõige olulisem näitaja on helineeldumistegur, kuigi jäävpoorsus on teedeinseneridele rohkem tuntud. Heli neeldumist tuleb siiski mõõta vaid juhul, kui pind ei vasta poorsuse nõudele. See tuleneb sellest, et poorsus on nii mõõtmiste kui ka vastavuse mõttes suhteliselt ebamäärane ja mõni pind võidakse seejuures ekslikult tagasi lükata, kui lähtutakse üksnes poorsuse mõõtmisest.

2.3.   Tekstuuri sügavus

Mahumeetodiga (vt punkt 4.3) mõõdetud tekstuuri sügavus (TD) peab olema:

TD ≥ 0,4 mm

2.4.   Pinna homogeensus

Tuleb kasutada kõiki otstarbekaid võimalusi, et tagada, et pind oleks kogu katsealal võimalikult homogeenne. See kehtib struktuuri ja poorsuse kohta, kuid lisaks tuleb arvestada, et kui tihendamine on mõnes kohas efektiivsem kui teises, võib katte struktuur olla erinev ja seega võib tekkida ebatasasusi põhjustav ebaühtlus.

2.5.   Katseperiood

Selleks et teha kindlaks, kas pind vastab jätkuvalt käesolevas standardis kehtestatud tekstuuri ja poorsuse või heli neeldumise nõuetele, tuleb pinda perioodiliselt kontrollida järgmiste ajavahemike tagant:

| a) | jäävpoorsuse või heli neeldumise määramiseks:
  kui pind on uus; kui pind vastab uuena nõuetele, ei nõuta edasist perioodilist kontrollimist; |
| --- | --- |

a)

jäävpoorsuse või heli neeldumise määramiseks:

kui pind on uus; kui pind vastab uuena nõuetele, ei nõuta edasist perioodilist kontrollimist;

| b) | tekstuuri sügavuse (TD) kontrollimiseks:
  kui pind on uus; kui mürataseme katsed algavad (NB! mitte varem kui neli nädalat pärast mahapanekut); seejärel iga 12 kuu järel. |
| --- | --- |

b)

tekstuuri sügavuse (TD) kontrollimiseks:

kui pind on uus; kui mürataseme katsed algavad (NB! mitte varem kui neli nädalat pärast mahapanekut); seejärel iga 12 kuu järel.

3.   KATSEPINNA PROJEKTEERIMINE

3.1.   Ala

Katseraja projekteerimisel kehtib miinimumnõue, et katserajal liikuvate sõidukite poolt kasutatav ala oleks kaetud spetsiaalse kattematerjaliga ning et seal oleks ohutuks ja praktiliseks sõitmiseks piisavalt ruumi. Seetõttu peab raja laius olema vähemalt 3 meetrit ning rada ulatuma mõlemast otsast üle joonte AA′ ja BB′ vähemalt 10 meetrit. Joonisel 1 on näidatud sobiva katsekoha plaan ja väikseim ala, mis tuleb katta masinaga laotatud ja tihendatud ettenähtud katsepinna materjaliga. Vastavalt käesoleva eeskirja 3. lisa punktile 3.1.1.1 tuleb mõõtmised teha sõiduki mõlemal küljel. Selleks võib kasutada kas kahte mikrofoni (üks kummalgi pool rada) ja sõita ühes suunas või ühte mikrofoni ainult ühel pool rada, aga sõita sõidukiga kahes suunas. Viimase meetodi kasutamise korral ei kohaldata pinnakattega seotud nõudeid raja selle poole suhtes, kus ei ole mikrofoni.

Joonis 1

Miinimumnõuded katsepinna pindala suhtes. Varjutatud ala kannab nimetust „Katseala“.

Tähis-tus

Mikrofon (kõrgus 1,2 m)

Katsepinna vähim suurus, s.t katseala

Mõõtmed (m)

Raja keskjoon

MÄRKUS – Selles raadiuses ei tohi olla suuri heli peegeldavaid objekte.

3.2.   Pinna projekteerimine ja ettevalmistamine

3.2.1.   Projekteerimise põhinõuded Katsepind peab vastama neljale projekteerimisnõudele:

| 3.2.1.1. | see koosneb tihedast asfaltbetoonist; |
| --- | --- |

3.2.1.1.

see koosneb tihedast asfaltbetoonist;

| 3.2.1.2. | killustikuosade maksimaalne suurus on 8 mm (koos lubatud hälbega 6,3–10 mm); |
| --- | --- |

3.2.1.2.

killustikuosade maksimaalne suurus on 8 mm (koos lubatud hälbega 6,3–10 mm);

| 3.2.1.3. | kulumiskihi paksus on ≥ 30 mm; |
| --- | --- |

3.2.1.3.

kulumiskihi paksus on ≥ 30 mm;

| 3.2.1.4. | sideaineks on otsese penetratsiooniga modifitseerimata bituumen. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

sideaineks on otsese penetratsiooniga modifitseerimata bituumen.

3.2.2.   Projekteerimisjuhised

Juhisena pinna projekteerijale on joonisel 2 näidatud soovitatavate omadustega täitematerjali sõelkõver. Lisaks on tabelis 1 mõned juhised soovitud tekstuuri ja vastupidavuse saavutamiseks. Sõelkõver vastab järgmisele valemile:

P (% ülesõit) = 100. (d/dmax)1/2

kus:

| d | = | sõela nelinurkse ava mõõt (mm); |
| --- | --- | --- |
| dmax | = | 8 mm peakõveral; |
| dmax | = | 10 mm mõõtevahemiku alumisel kõveral; |
| dmax | = | 6,3 mm mõõtevahemiku ülemisel kõveral. |

d

=

sõela nelinurkse ava mõõt (mm);

dmax

=

8 mm peakõveral;

dmax

=

10 mm mõõtevahemiku alumisel kõveral;

dmax

=

6,3 mm mõõtevahemiku ülemisel kõveral.

Joonis 2

Asfaldisegu täitematerjali sõelkõver koos lubatud hälvetega

Läbimise % (massist)

Sõela ava (mm)

Peale selle antakse järgmised soovitused:

| a) | liiva fraktsioon (0,063 mm < sõela nelinurkse ava mõõt < 2 mm) tohib sisaldada mitte rohkem kui 55 % looduslikku ja vähemalt 45 % purustatud liiva; |
| --- | --- |

a)

liiva fraktsioon (0,063 mm < sõela nelinurkse ava mõõt < 2 mm) tohib sisaldada mitte rohkem kui 55 % looduslikku ja vähemalt 45 % purustatud liiva;

| b) | kandev kiht ja aluskiht peavad tagama teedeehituse parimatele tavadele vastava stabiilsuse ja tasasuse; |
| --- | --- |

b)

kandev kiht ja aluskiht peavad tagama teedeehituse parimatele tavadele vastava stabiilsuse ja tasasuse;

| c) | killustik peab olema purustatud (100 % purustatud tahkudega) ja valmistatud suure purunemiskindlusega materjalist; |
| --- | --- |

c)

killustik peab olema purustatud (100 % purustatud tahkudega) ja valmistatud suure purunemiskindlusega materjalist;

| d) | segus kasutatav killustik peab olema pestud; |
| --- | --- |

d)

segus kasutatav killustik peab olema pestud;

| e) | pinnale ei puistata täiendavat killustikku; |
| --- | --- |

e)

pinnale ei puistata täiendavat killustikku;

| f) | sideaine kõvadus sõltuvalt riigi kliimatingimustest väljendatuna PEN ühikutes on 40–60, 60–80 või isegi 80–100. Reeglina tuleb kasutada võimalikult kõva sideainet, kui see sobib kokku tavapraktikaga; |
| --- | --- |

f)

sideaine kõvadus sõltuvalt riigi kliimatingimustest väljendatuna PEN ühikutes on 40–60, 60–80 või isegi 80–100. Reeglina tuleb kasutada võimalikult kõva sideainet, kui see sobib kokku tavapraktikaga;

| g) | segu rullimiseelne temperatuur valitakse selliselt, et järgneva rullimisega saavutatakse nõutav poorsus. Selleks et suurendada käesoleva lisa punktides 2.1–2.4 esitatud tehniliste tingimuste täitmise tõenäosust, tuleb tihedus tagada mitte ainult asjakohase segamistemperatuuri valikuga, vaid ka sobiva ülesõitude arvu ja tihendussõiduki valikuga. |
| --- | --- |

g)

segu rullimiseelne temperatuur valitakse selliselt, et järgneva rullimisega saavutatakse nõutav poorsus. Selleks et suurendada käesoleva lisa punktides 2.1–2.4 esitatud tehniliste tingimuste täitmise tõenäosust, tuleb tihedus tagada mitte ainult asjakohase segamistemperatuuri valikuga, vaid ka sobiva ülesõitude arvu ja tihendussõiduki valikuga.

Tabel 1

Projekteerimisjuhised

| Kogus | Sihtväärtused | Lubatud hälbed |
| --- | --- | --- |
| % segu üldmassist | % täitematerjali massist |
| Killustiku mass, sõela nelinurkse ava mõõt (SM) > 2 mm | 47,6 % | 50,5 % | ± 5 |
| Liiva mass 0,063 < SM < 2 mm | 38,0 % | 40,2 % | ± 5 |
| Mineraalpulbri mass SM < 0,063 mm | 8,8 % | 9,3 % | ± 2 |
| Sideaine (bituumeni) mass | 5,8 % | Puudub | ± 0,5 |
| Suurim killusuurus | 8 mm | 6,3–10 |
| Sideaine kõvadus | (vt punkti 3.2.2 alapunkt f) | — |
| Lihvitud kivi osakaal (PSV) | > 50 | — |
| Tihedus Marshalli tiheduse suhtes | 98 % | — |

Kogus

Sihtväärtused

Lubatud hälbed

% segu üldmassist

% täitematerjali massist

Killustiku mass, sõela nelinurkse ava mõõt (SM) > 2 mm

47,6 %

50,5 %

± 5

Liiva mass 0,063 < SM < 2 mm

38,0 %

40,2 %

± 5

Mineraalpulbri mass SM < 0,063 mm

8,8 %

9,3 %

± 2

Sideaine (bituumeni) mass

5,8 %

Puudub

± 0,5

Suurim killusuurus

8 mm

6,3–10

Sideaine kõvadus

(vt punkti 3.2.2 alapunkt f)

—

Lihvitud kivi osakaal (PSV)

> 50

—

Tihedus Marshalli tiheduse suhtes

98 %

—

4.   KATSEMEETOD

4.1.   Jäävpoorsuse mõõtmine

Selle mõõtmise jaoks tuleb võtta puurkehad vähemalt neljast katseraja eri kohast, mis jaotuvad katserajal ühtlaste vahedega joonte AA′ ja BB′ vahel (vt joonis 1). Selleks et vältida ebaühtlust ja ebatasasusi rattajälgedes, tuleb puurkehad võtta mitte rattajälgedest, vaid nende lähedalt. Kaks puurkeha (minimaalselt) puuritakse rattajälgede lähedalt ning üks puurkeha (minimaalselt) puuritakse rattajälgede ja iga mikrofoni asukoha vahekauguse keskpaiga lähedalt.

Kui esineb kahtlusi, et homogeensuse nõue (vt käesoleva lisa punkt 2.4) ei ole täidetud, võetakse puurkehasid rohkematest katseraja kohtadest. Määratakse iga puurkeha jäävpoorsus, seejärel arvutatakse kõigi proovide keskmine väärtus ja seda võrreldakse käesoleva lisa punkti 2.1 nõuetega. Lisaks ei tohi ühegi puurkeha poorsus olla üle 10 %. Katseala pinna ehitajale tuleb teatada probleemidest, mis võivad tuleneda katseala soojendamisest torude või elektrijuhtmetega, ja sellelt alalt tuleb võtta puurkehi. Selliste paigaldiste asukoht tuleb hoolikalt planeerida, pidades silmas tulevasi puurkehade puurimise kohti. Soovitatav on jätta mõned asukohad (mõõtmetega ligikaudu 200 mm × 300 mm), kus ei ole juhtmeid ega torusid või kus need asuvad piisavalt sügaval, et pinnakihist puurkehade võtmine neid ei kahjustaks.

4.2.   Helineeldumistegur

Helineeldumistegurit mõõdetakse tavaolukorras impedantstoru meetodil, kasutades menetlust, mis on määratletud standardis ISO/DIS 10534:1994 „
  Akustika. Helineeldumisteguri ja impedantsi määramine torumeetodil
  “.

Katsenäidiste suhtes tuleb järgida samasuguseid nõudeid nagu jäävpoorsuse suhtes (vt punkt 4.1).

Heli neeldumist mõõdetakse vahemikus 400–800 Hz ja vahemikus 800–1 600 Hz (vähemalt 1/3 oktaavribade keskmistel sagedustel) ning tehakse kindlaks mõlema sagedusala suurimad väärtused.

Seejärel leitakse lõpptulemuse saamiseks kõikide puurkehade puhul saadud väärtuste keskmine.

4.3.   Makrotekstuuri mahtmõõtmine

Selle standardi kohaselt tehakse tekstuuri sügavuse mõõtmised vähemalt 10 kohas, mis on ühtlaselt jaotatud piki katseriba rattajälgi, ja nende keskmist väärtust võrreldakse ettenähtud miinimumsügavusega. Menetluse kirjelduse kohta vt standard ISO 10844:1994.

5.   AJALINE PÜSIVUS JA KORRASHOID

5.1.   Aja mõju

Sarnaselt muudele pindadele võib eeldada, et 6–12 kuu jooksul pärast rajamist võib katsepinnal mõõdetud rehvi ja teepinna kontaktist tulenev müratase pisut suureneda.

Pind saavutab oma nõutavad omadused mitte varem kui neli nädalat pärast rajamist.

Pinnakatte pikaajaline püsivus oleneb peamiselt sellest, kuidas pinnal liikuvad sõidukid seda silendavad ja tihendavad. Seda tuleb perioodiliselt kontrollida käesoleva lisa punktis 2.5 ette nähtud korras.

5.2.   Pinna korrashoid

Pinnalt peab olema eemaldatud lahtine praht ja tolm, mis võivad oluliselt vähendada tekstuuri tegelikku sügavust. Karmide talveoludega riikides kasutatakse mõnikord jää sulatamiseks soola. Sool võib pinda ajutiselt või isegi püsivalt muuta ja müra suurendada, mistõttu ei ole seda soovitatav kasutada.

5.3.   Katseala ülepindamine

Kui katserada on tarvis üle pinnata, ei ole see tavaliselt vajalik mujal kui ainult katseribal (joonisel 1 märgitud 3 m laiune ala), kus sõidukid sõidavad, eeldusel et katseribast väljapoole jääv katseala vastas mõõtmisel jäävpoorsuse või heli neeldumise nõuetele.

6.   KATSEPINNA JA SELLEL TEHTUD KATSETE DOKUMENTEERIMINE

6.1.   Katsepinna dokumenteerimine

Katsepinda kirjeldavas dokumendis esitatakse järgmised andmed:

| 6.1.1. | katseraja asukoht; |
| --- | --- |

6.1.1.

katseraja asukoht;

| 6.1.2. | sideaine tüüp, sideaine kõvadus, täitematerjali tüüp, betooni suurim teoreetiline tihedus (DR), kulumiskihi paksus ja katserajalt võetud puurkehadest määratud sõelkõver; |
| --- | --- |

6.1.2.

sideaine tüüp, sideaine kõvadus, täitematerjali tüüp, betooni suurim teoreetiline tihedus (DR), kulumiskihi paksus ja katserajalt võetud puurkehadest määratud sõelkõver;

| 6.1.3. | tihendamise meetod (nt rulli tüüp, rulli mass, ülesõitude arv); |
| --- | --- |

6.1.3.

tihendamise meetod (nt rulli tüüp, rulli mass, ülesõitude arv);

| 6.1.4. | segu temperatuur, välisõhu temperatuur ja tuule kiirus pinnakatte paigaldamise ajal; |
| --- | --- |

6.1.4.

segu temperatuur, välisõhu temperatuur ja tuule kiirus pinnakatte paigaldamise ajal;

| 6.1.5. | pinna laotamise kuupäev ja töövõtja nimi; |
| --- | --- |

6.1.5.

pinna laotamise kuupäev ja töövõtja nimi;

| 6.1.6. | kõikide või vähemalt viimase katse tulemused, sealhulgas järgmised andmed:






  6.1.6.1. | jäävpoorsus iga puurkeha kohta; |
| --- | --- | --- |

6.1.6.

kõikide või vähemalt viimase katse tulemused, sealhulgas järgmised andmed:

6.1.6.1.

jäävpoorsus iga puurkeha kohta;

| 6.1.6.2. | asukohad katsealal, kust võeti puurkehad poorsuse mõõtmiseks; |
| --- | --- |

6.1.6.2.

asukohad katsealal, kust võeti puurkehad poorsuse mõõtmiseks;

| 6.1.6.3. | iga puurkeha helineeldumistegur (kui mõõdeti). Tulemused esitatakse nii iga puurkeha kui ka iga sagedusala kohta, samuti esitatakse üldine keskmine väärtus; |
| --- | --- |

6.1.6.3.

iga puurkeha helineeldumistegur (kui mõõdeti). Tulemused esitatakse nii iga puurkeha kui ka iga sagedusala kohta, samuti esitatakse üldine keskmine väärtus;

| 6.1.6.4. | asukohad katsealal, kust võeti puurkehad neeldumise mõõtmiseks; |
| --- | --- |

6.1.6.4.

asukohad katsealal, kust võeti puurkehad neeldumise mõõtmiseks;

| 6.1.6.5. | tekstuuri sügavus koos katsete arvu ja standardhälbega; |
| --- | --- |

6.1.6.5.

tekstuuri sügavus koos katsete arvu ja standardhälbega;

| 6.1.6.6. | punktide 6.1.6.1 ja 6.1.6.2 kohaselt katsete eest vastutav asutus ja kasutatud seadmete liik; |
| --- | --- |

6.1.6.6.

punktide 6.1.6.1 ja 6.1.6.2 kohaselt katsete eest vastutav asutus ja kasutatud seadmete liik;

| 6.1.6.7. | katse(te) kuupäev(ad) ja puurkehade katserajalt võtmise kuupäev. |
| --- | --- |

6.1.6.7.

katse(te) kuupäev(ad) ja puurkehade katserajalt võtmise kuupäev.

6.2.   Sõiduki mürataseme mõõtmiseks pinnal tehtud katsete dokumenteerimine

Sõiduki mürataseme mõõtmise katset või katseid kirjeldavas dokumendis märgitakse, kas selle standardi kõik nõuded olid täidetud või mitte. Osutatakse punkti 6.1 kohaselt koostatud dokumendile, milles kirjeldatakse seda tõendavaid tulemusi.

---

(1)  Käesolevas lisas esitatud katsekoha tehnilised andmed kehtivad kuni käesoleva eeskirja punktis 10.8 nimetatud perioodi lõpuni.

(2)  Standard ISO 10844:1994.

---

| 16.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 290/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 290/54

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 90: ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorsõidukite ja nende haagiste piduri asendushõõrdkatete komplektide, trummelpiduri asendushõõrdkatete ning asenduspiduriketaste ja -trumlite tüübikinnitust [2018/1706]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

02-seeria muudatuste 4. täiendus – jõustumiskuupäev: 16. oktoober 2018

SISUKORD

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Spetsifikatsioonid ja katsed |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pakendamine ja märgistamine |
| --- | --- |

6.

| 7. | Varuosade tüübikinnituse muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tootmise nõuetele vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

11.

| 12. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

12.

LISAD

| 1.A | Teatis piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta vastavalt eeskirjale nr 90 |
| --- | --- |

1.A

| 1.B | Teatis asenduspiduriketta või asenduspiduritrumli tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta vastavalt eeskirjale nr 90 |
| --- | --- |

1.B

| 2. | Tüübikinnitusmärgi ja tüübikinnitusega seotud andmete struktuur |
| --- | --- |

2.

| 3. | M1-, M2- ja N1-kategooria sõidukite asendushõõrdkatete komplektide nõuded |
| --- | --- |

3.

1

2

1

| 4. | M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektide ja trummelpiduri asendushõõrdkatete nõuded |
| --- | --- |

4.

3

2

3

| 5. | O1- ja O2-kategooria sõidukite asendushõõrdkatete komplektide nõuded |
| --- | --- |

5.

1

2

| 6. | O3- ja O4-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektide ja trummelpiduri asendushõõrdkatete nõuded |
| --- | --- |

6.

3

4

| 7. | L-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektide nõuded |
| --- | --- |

7.

| 7.a | L-kategooria sõidukite piduri hõõrdkatete komplektide rühmade määratlemise kriteeriumid |
| --- | --- |

7.a

| 8. | Sõiduki sõidupidurisüsteemist sõltumatus seisupidurisüsteemis kasutamiseks ette nähtud piduri asendushõõrdkatete komplektide tehnilised nõuded |
| --- | --- |

8.

| 9. | Täiendavad erimenetlused seoses tootmise nõuetele vastavusega |
| --- | --- |

9.

| 10. | Illustratsioonid |
| --- | --- |

10.

| 11. | M- ja N-kategooria sõidukite asenduspiduriketaste ja asenduspiduritrumlite nõuded |
| --- | --- |

11.

| 12. | O-kategooria sõidukite asenduspiduriketaste ja asenduspiduritrumlite nõuded |
| --- | --- |

12.

| 13. | Asenduspiduriketta/-trumli katsearuande näidis |
| --- | --- |

13.

| 14. | L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite asenduspiduriketaste nõuded: |
| --- | --- |

14.

1

2

3

4

5

| 15. | L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite kettarühmade kriteeriumid: |
| --- | --- |

15.

1

2

3

4

5

1.   KOHALDAMISALA

1.1.   Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmiste varuosade pidurdamise põhifunktsiooni suhtes, (1)
   (2):

1

2

| 1.1.1. | piduri asendushõõrdkatete komplektid, mis on ette nähtud kasutamiseks hõõrdpidurite puhul, mis moodustavad osa kooskõlas eeskirjadega nr 13, 13-H või 78 tüübikinnituse saanud M-, N-, L- ja O-kategooria sõidukite pidurisüsteemist; |
| --- | --- |

1.1.1.

piduri asendushõõrdkatete komplektid, mis on ette nähtud kasutamiseks hõõrdpidurite puhul, mis moodustavad osa kooskõlas eeskirjadega nr 13, 13-H või 78 tüübikinnituse saanud M-, N-, L- ja O-kategooria sõidukite pidurisüsteemist;

| 1.1.2. | neetidega piduriklotsi külge kinnitatavad trummelpiduri asendushõõrdkatted, mis on ette nähtud paigaldamiseks ja kasutamiseks kooskõlas eeskirjaga nr 13 tüübikinnituse saanud M3-, N2-, N3-, O3- või O4-kategooria sõidukitel; |
| --- | --- |

1.1.2.

neetidega piduriklotsi külge kinnitatavad trummelpiduri asendushõõrdkatted, mis on ette nähtud paigaldamiseks ja kasutamiseks kooskõlas eeskirjaga nr 13 tüübikinnituse saanud M3-, N2-, N3-, O3- või O4-kategooria sõidukitel;

3

2

3

3

4

| 1.1.3. | sõiduki sõidupidurisüsteemist sõltumatus seisupidurisüsteemis kasutatavad piduri asendushõõrdkatete komplektid, mille suhtes kohaldatakse üksnes käesoleva eeskirja 8. lisas kindlaks määratud tehnilisi nõudeid; |
| --- | --- |

1.1.3.

sõiduki sõidupidurisüsteemist sõltumatus seisupidurisüsteemis kasutatavad piduri asendushõõrdkatete komplektid, mille suhtes kohaldatakse üksnes käesoleva eeskirja 8. lisas kindlaks määratud tehnilisi nõudeid;

| 1.1.4. | asenduspidurikettad ja -trumlid, mis on ette nähtud kasutamiseks hõõrdpidurite puhul, mis moodustavad osa kooskõlas eeskirjaga nr 13 või 13-H tüübikinnituse saanud M-, N- ja O-kategooria sõidukite pidurisüsteemist. |
| --- | --- |

1.1.4.

asenduspidurikettad ja -trumlid, mis on ette nähtud kasutamiseks hõõrdpidurite puhul, mis moodustavad osa kooskõlas eeskirjaga nr 13 või 13-H tüübikinnituse saanud M-, N- ja O-kategooria sõidukite pidurisüsteemist.

| 1.1.5. | asenduspidurikettad, mis on ette nähtud kasutamiseks hõõrdpidurite puhul, mis moodustavad osa eeskirja nr 78 kohase tüübikinnituse saanud L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite pidurisüsteemist. |
| --- | --- |

1.1.5.

asenduspidurikettad, mis on ette nähtud kasutamiseks hõõrdpidurite puhul, mis moodustavad osa eeskirja nr 78 kohase tüübikinnituse saanud L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite pidurisüsteemist.

1

2

3

4

5

1.2.   Originaalsed pidurikettad ja -trumlid ning piduri hõõrdkatete komplektid ja trummelpiduri hõõrdkatted, mis on paigaldatud sõidukile tootmise ajal, samuti originaalsed asenduspidurikettad ja -trumlid ning piduri asendushõõrdkatete komplektid ja trummelpiduri asendushõõrdkatted kasutamiseks sõiduki hoolduses, ei kuulu käesoleva eeskirja kohaldamisalasse.

1.3.   Käesolevat eeskirja ei kohaldata eriosade suhtes, mille määratlus on esitatud punktis 2.3.4.

2.   MÕISTED

2.1.   Üldmõisted

2.1.1.   „Tootja“– organisatsioon, kes vastutab tehniliselt piduri hõõrdkatete komplektide või trummelpiduri hõõrdkatete või piduritrumlite ja -ketaste eest ning suudab tõestada, et tal on toodangu nõuetele vastavuse saavutamiseks vajalikud vahendid.

„Tootja“

2.1.2.   „Varuosa“– kas piduri asendushõõrdkatete komplekti tüüp, trummelpiduri asendushõõrdkatte tüüp, trummelpiduri asendushõõrdkate, asenduspiduritrummel või asenduspiduriketas.

„Varuosa“

2.1.3.   „Originaalne osa“– originaalne piduri hõõrdkate, originaalne piduri hõõrdkatte komplekt, trummelpiduri originaalne hõõrdkate, originaalne piduritrummel või originaalne piduriketas.

„Originaalne osa“

2.2.   Mõisted, mis on seotud piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübiga, trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübiga või trummelpiduri asendushõõrdkattega.

2.2.1.   „Pidurisüsteem“– mõiste on määratletud eeskirja nr 13 punktis 2.3 ja eeskirja 13-H punktis 2.3 ning eeskirja 78 punktis 2.5.

„Pidurisüsteem“

2.2.2.   „Hõõrdpidur“– pidurisüsteemi osa, milles piduri hõõrdkatte ja selle suhtes liikuva ratta ketta või trumli vahel tekib hõõrdumise tulemusena sõiduki liikumisele vastumõju avaldav jõud.

„Hõõrdpidur“

2.2.3.   „Piduri hõõrdkatete komplekt“– hõõrdpiduri osa, mis surutakse hõõrdejõu tekitamiseks kas vastu trumlit või vastu ketast.

„Piduri hõõrdkatete komplekt“

2.2.3.1.   „Trummelpiduriseade“– trummelpiduri hõõrdkatete komplekt.

„Trummelpiduriseade“

2.2.3.1.1.   „Piduriklots“– trummelpiduriseadme osa, mille peal on piduri hõõrdkate.

„Piduriklots“

2.2.3.2.   „Ketaspiduriseade“– ketaspiduri hõõrdkatete komplekt.

„Ketaspiduriseade“

2.2.3.2.1.   „Klotsihoidik“– ketaspiduriseadme osa, mille peal on piduri hõõrdkate.

„Klotsihoidik“

2.2.3.3.   „Piduri hõõrdkate“– piduriklotsile või klotsihoidikule kinnitatav vastava kuju ja lõplike mõõtmetega hõõrdematerjalist osa.

„Piduri hõõrdkate“

2.2.3.4.   „Trummelpiduri hõõrdkate“– trummelpiduril kasutatav hõõrdkate.

„Trummelpiduri hõõrdkate“

2.2.3.5.   „Hõõrdematerjal“– toode, mis on saadud täpselt määratletud materjalide segu ning tootmisviisi tulemusena, mis koos määravad kindlaks piduri hõõrdkatte omadused.

„Hõõrdematerjal“

2.2.4.   „Piduri hõõrdkatte tüüp“– piduri hõõrdkatete kategooria, mille hõõrdematerjali omadused on ühesugused.

„Piduri hõõrdkatte tüüp“

2.2.5.   „Piduri hõõrdkatete komplekti tüüp“– pidurikoost, milles kasutatavate piduri hõõrdkatete komplektide hõõrdkatte tüübid, mõõtmed ja funktsionaalsed omadused on ühesugused.

„Piduri hõõrdkatete komplekti tüüp“

2.2.6.   „Trummelpiduri hõõrdkatte tüüp“– pidurikoost, milles piduriklotsile kinnitatavate hõõrdkatte osade tüübid, mõõtmed ja funktsionaalsed omadused on ühesugused.

„Trummelpiduri hõõrdkatte tüüp“

2.2.7.   „Piduri originaalne hõõrdkate“– piduri hõõrdkatte tüüp, mida on nimetatud sõiduki tüübikinnitusdokumentides, eeskirja nr 13 2. lisa punktis 8.1.1, eeskirja nr 13-H 1. lisa punktis 7.1 (3) või eeskirja nr 78 1. lisa punktis 5.4.

„Piduri originaalne hõõrdkate“

3

2.2.8.   „Piduri originaalne hõõrdkatete komplekt“– sõiduki tüübikinnitusdokumentides esitatud andmetele vastav piduri hõõrdkatete komplekt.

„Piduri originaalne hõõrdkatete komplekt“

2.2.9.   „Piduri asendushõõrdkatete komplekt“– sellist tüüpi piduri hõõrdkatete komplekt, mis on käesoleva eeskirja kohaselt saanud tüübikinnituse kui piduri originaalse hõõrdkatete komplekti nõuetekohane varuosa.

„Piduri asendushõõrdkatete komplekt“

2.2.10.   „Trummelpiduri originaalne hõõrdkate“– sõiduki tüübikinnitusdokumentides esitatud andmetele vastav trummelpiduri hõõrdkate.

„Trummelpiduri originaalne hõõrdkate“

2.2.11.   „Trummelpiduri asendushõõrdkate“– sellist tüüpi trummelpiduri hõõrdkate, mis on käesoleva eeskirja kohaselt saanud tüübikinnituse kui trummelpiduri originaalse hõõrdkatte nõuetekohane varuosa, mis kinnitatakse piduriklotsile.

„Trummelpiduri asendushõõrdkate“

2.2.12.   „Seisupiduri hõõrdkatete komplekt“– sõidupidurisüsteemist eraldi asuvasse ja sõltumatusse seisupidurisüsteemi kuuluv ketaspiduriseade või trummelpiduriseade.

„Seisupiduri hõõrdkatete komplekt“

2.2.13.   „Samane piduri hõõrdkatete komplekt“– piduri asendushõõrdkatete komplekt, mis on identne originaalvarustusena tarnitud ja paigaldatud piduri hõõrdkatete komplektiga ning sisaldub eeskirja nr 13 või 13-H kohases sõiduki tüübikinnituses, välja arvatud sõiduki/pidurikomplekti tootja kaubamärk, mis on ära jäetud.

„Samane piduri hõõrdkatete komplekt“

2.2.14.   „Samane trummelpiduri hõõrdkate“– trummelpiduri asendushõõrdkate, mis on identne originaalvarustusena tarnitud ja paigaldatud trummelpiduri hõõrdkattega ning sisaldub eeskirja nr 13 või 13-H kohases sõiduki tüübikinnituses, välja arvatud sõiduki/pidurikomplekti tootja kaubamärk, mis on ära jäetud.

„Samane trummelpiduri hõõrdkate“

2.3.   Mõisted, mis on seotud asenduspiduritrumli ja asenduspiduriketta tüübikinnitusega

2.3.1.   „Originaalne piduriketas/piduritrummel“

2.3.1.1.   Mootorsõidukite puhul: piduriketas/piduritrummel, mida hõlmab sõiduki pidurisüsteemi tüübikinnitus eeskirja nr 13, 13-H või 78 kohaselt.

2.3.1.2.   Haagiste puhul:

| a) | piduriketas/piduritrummel, mida hõlmab sõiduki pidurisüsteemi tüübikinnitus eeskirja nr 13 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

piduriketas/piduritrummel, mida hõlmab sõiduki pidurisüsteemi tüübikinnitus eeskirja nr 13 kohaselt;

| b) | sellise piduri piduriketas/piduritrummel, mille kohta telje tootjal on katsearuanne eeskirja nr 13 11. lisa kohaselt. |
| --- | --- |

b)

sellise piduri piduriketas/piduritrummel, mille kohta telje tootjal on katsearuanne eeskirja nr 13 11. lisa kohaselt.

2.3.2.   
  „Tunnuskood“ – sellega määratakse kindlaks pidurikettad või piduritrumlid, mis on hõlmatud eeskirjade nr 13 ja 13-H kohase pidurisüsteemi tüübikinnitusega. See sisaldab vähemalt tootja kaubanime või kaubamärki ja tunnusnumbrit.

Sõiduki tootja peab tehnilise teenistuse või tüübikinnitusasutuse nõudmise korral esitama andmed, millest selgub seos pidurisüsteemi tüübikinnituse ja vastava tunnuskoodi vahel.

2.3.3.   Varuosad

2.3.3.1.   Originaalsed asenduspidurikettad ja -piduritrumlid

2.3.3.1.1.   M-, N- ja O-kategooria sõidukite puhul: originaalsed pidurikettad ja piduritrumlid, mis on ette nähtud sõiduki hoolduseks ja millele on punktis 2.3.2 nimetatud tunnuskood paigaldatud nii, et see on kustumatu ja selgesti loetav.

2.3.3.1.2.   L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite puhul: originaalsed pidurikettad ja piduritrumlid, mis on ette nähtud sõiduki hoolduseks.

1

2

3

4

5

2.3.3.2.   Samased pidurikettad

2.3.3.2.1.   M-, N- ja O-kategooria sõidukite puhul: asenduspiduriketas, mis on keemiliste ja füüsikaliste näitajate poolest igati originaalse pidurikettaga ühesugune, välja arvatud sõiduki tootja kaubamärk, mida sellel ei ole.

2.3.3.2.2.   L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite puhul: asenduspiduriketas, mis on keemiliste ja füüsikaliste näitajate poolest originaalpidurikettaga identne.

1

2

3

4

5

2.3.3.3.   
  „Samane piduritrummel“ – asenduspiduritrummel, mis on identne originaalvarustusena tarnitud ja paigaldatud piduritrumliga ning sisaldub eeskirja nr 13 või 13-H kohases sõiduki tüübikinnituses, välja arvatud sõiduki/pidurikomplekti tootja kaubamärk ja tunnuskood.

2.3.3.4.   Võrdväärsed pidurikettad ja -piduritrumlid

2.3.3.4.1.   „Võrdväärsed pidurikettad M-, N- ja O-kategooria sõidukitele“– asenduspidurikettad, mis on originaalse pidurikettaga samased kõikide mõõtude, geomeetriliste omaduste ja põhiehituse poolest ning on valmistatud originaalse piduriketta materjaliga samasse alamrühma kuuluvast materjalist vastavalt punktile 5.3.3.2.

„Võrdväärsed pidurikettad M-, N- ja O-kategooria sõidukitele“

2.3.3.4.2.   „Võrdväärsed pidurikettad L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukitele“– asenduspidurikettad, mis on originaalse pidurikettaga samased kõikide mõõtude, geomeetriliste omaduste ja põhiehituse poolest ning on valmistatud samadest allpool nimetatud materjalidest:

„Võrdväärsed pidurikettad L1

2

3

4

5

| a) | pidurduspind – üks punktis 5.3.3.2.2 loetletud materjalidest; |
| --- | --- |

a)

pidurduspind – üks punktis 5.3.3.2.2 loetletud materjalidest;

| b) | Pidurduspinna ja keskosa kinnitused – samad materjalid ja mehaanilised omadused, mis originaalsel pidurikettal. |
| --- | --- |

b)

Pidurduspinna ja keskosa kinnitused – samad materjalid ja mehaanilised omadused, mis originaalsel pidurikettal.

2.3.3.4.3.   „Võrdväärne piduritrummel“– asenduspiduritrummel, mis on originaalse piduritrumliga samane kõikide mõõtude, geomeetriliste omaduste ja põhiehituse poolest ning on valmistatud originaalse piduritrumli materjaliga samasse alamrühma kuuluvast materjalist vastavalt punktile 5.3.3.2.

„Võrdväärne piduritrummel“

2.3.3.5.   Originaalsega vahetatavad pidurikettad ja piduritrumlid

2.3.3.5.1.   „Originaalsega vahetatav piduriketas“– piduriketas, mis on originaalse pidurikettaga ühesuguste kinnituse mõõtudega, kuid võib erineda ehituse, materjali koostise ja mehaaniliste omaduste poolest.

„Originaalsega vahetatav piduriketas“

2.3.3.5.2.   „Originaalsega vahetatav piduritrummel“– piduritrummel, mis on originaalse piduritrumliga ühesuguste kinnituse mõõtudega, kuid võib erineda ehituse, materjali koostise ja mehaaniliste omaduste poolest.

„Originaalsega vahetatav piduritrummel“

2.3.4.   
  „Eriline piduriketas/piduritrummel“ – asenduspiduriketas või asenduspiduritrummel, mis ei ole hõlmatud punktidega 2.3.1–2.3.3.

2.3.5.   
  „Funktsionaalmõõtmed“ – kõik sellised mõõtmed, mis on olulised pidurisüsteemi osade kokkusobivuse ja toimivuse poolest (vt punkti 5.3.7.1 ja 10. lisa).

2.3.6.   
  „Piduriketta/piduritrumli tüüp“ – pidurikettad ja piduritrumlid, millel on ühesugune põhiehitus ja ühesugune materjalirühm vastavalt punktide 5.3.5.1 või 5.3.5.2 (kumb on asjakohane) liigituskriteeriumidele.

2.3.7.   
  „Katserühm“ – piduriketaste/piduritrumlite tüüp, mis on ühesuguste näitajatega punkti 5.3.6 kohaselt.

2.3.8.   
  „Variant“ – teatava katserühma üksik piduriketas/piduritrummel.

2.3.9.   
  „Materjal“ – keemiline koostis ja mehaanilised omadused vastavalt punktile 3.4.1.2.

2.3.10.   
  „Materjalirühm“ – nt liblegrafiitmalm, teras, alumiinium jmt.

2.3.11.   
  „Materjali alamrühm“ – üks punktis 5.3.3.2 nimetatud alamrühmadest.

2.3.12.   
  „Vähim paksus“ – selline piduriketta paksus, millest alates tuleb piduriketas vahetada.

2.3.13.   
  „Suurim siseläbimõõt“ – selline piduritrumli siseläbimõõt, millest alates tuleb piduritrummel vahetada.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Konkreetse(te) sõidukitüübi (sõidukitüüpide) varuosa tüübikinnituse taotluse esitab varuosa tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

3.2.   Eeskirja nr 13, 13-H või 78 kohaselt antud sõiduki tüübikinnitus(t)e omanik võib esitada taotluse seoses varuosaga, mis vastab sõiduki tüübikinnitus(t)e dokumentides kirjeldatud tüübile.

3.3.   Taotluse korral, mis on seotud piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübiga, trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübiga ja trummelpiduri asendushõõrdkattega:

| 3.3.1. | tüübikinnituse taotlusele lisatakse piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte kirjeldus kolmes eksemplaris vastavalt käesoleva eeskirja 1. lisas nimetatud punktidele ja järgmine:






  3.3.1.1. | joonised, millel on kujutatud piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte toimivusmõõtmed; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

tüübikinnituse taotlusele lisatakse piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte kirjeldus kolmes eksemplaris vastavalt käesoleva eeskirja 1. lisas nimetatud punktidele ja järgmine:

3.3.1.1.

joonised, millel on kujutatud piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte toimivusmõõtmed;

| 3.3.1.2. | piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte asukoht sõidukitel, millega seoses tüübikinnitust taotletakse; |
| --- | --- |

3.3.1.2.

piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte asukoht sõidukitel, millega seoses tüübikinnitust taotletakse;

| 3.3.1.3. | L-kategooria sõidukite piduri hõõrdkatte komplektide puhul loetelu samasse rühma kuuluvatest piduri hõõrdkatte komplektidest vastavalt 7.a lisale. Loetelu sisaldab iga piduri hõõrdkatte komplekti kohta järgmist: piduri hõõrdkatte komplekti tootja nimi, piduri hõõrdkatte komplekti tootja tunnuskood, hõõrdkatte pindala (cm2). |
| --- | --- |

3.3.1.3.

L-kategooria sõidukite piduri hõõrdkatte komplektide puhul loetelu samasse rühma kuuluvatest piduri hõõrdkatte komplektidest vastavalt 7.a lisale. Loetelu sisaldab iga piduri hõõrdkatte komplekti kohta järgmist: piduri hõõrdkatte komplekti tootja nimi, piduri hõõrdkatte komplekti tootja tunnuskood, hõõrdkatte pindala (cm2).

2

| 3.3.2. | Piduri asendushõõrdkatete komplektid või trummelpiduri asendushõõrdkatted, mille jaoks tüübikinnitust taotletakse, esitatakse tüübikinnituskatseteks vajalikus koguses. |
| --- | --- |

3.3.2.

Piduri asendushõõrdkatete komplektid või trummelpiduri asendushõõrdkatted, mille jaoks tüübikinnitust taotletakse, esitatakse tüübikinnituskatseteks vajalikus koguses.

| 3.3.3. | Taotleja lepib tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistusega kokku, millised on sobivad esindavad sõidukid ja/või pidurid, ning annab need tehnilise teenistuse käsutusse. |
| --- | --- |

3.3.3.

Taotleja lepib tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistusega kokku, millised on sobivad esindavad sõidukid ja/või pidurid, ning annab need tehnilise teenistuse käsutusse.

| 3.3.4. | Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse toodangu vastavuse tõhus kontroll.
  3.3.4.1.   Taotleja esitab andmed hõõrdekäitumise kohta kooskõlas käesoleva eeskirja 9. lisa A osa punktiga 2.4.1 või 3.4.1. |
| --- | --- |

3.3.4.

Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse toodangu vastavuse tõhus kontroll.

3.3.4.1.   Taotleja esitab andmed hõõrdekäitumise kohta kooskõlas käesoleva eeskirja 9. lisa A osa punktiga 2.4.1 või 3.4.1.

3.4.   Taotlus, mis on seotud asenduspiduritrumli ja asenduspiduriketta tüübikinnitusega:

3.4.1.   tüübikinnituse taotlusele lisatakse asenduspiduritrumli või asenduspiduriketta kirjeldus kolmes eksemplaris vastavalt käesoleva eeskirja 1B lisas nimetatud punktidele ja järgmine:

3.4.1.1.   ketta või trumli joonis(ed), millel on esitatud punktis 5.3.7.1 osutatud mõõtmed, sealhulgas vastavad lubatud hälbed, ning muu juurdekuuluv:

| a) | punkti 6.2.2 kohase märgistuse paiknemine ja selle kuju; mõõtmed millimeetrites; |
| --- | --- |

a)

punkti 6.2.2 kohase märgistuse paiknemine ja selle kuju; mõõtmed millimeetrites;

| b) | kaal grammides; |
| --- | --- |

b)

kaal grammides;

| c) | L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria üheosaliste piduriketaste või komposiit- ja ujuvketaste materjal. |
| --- | --- |

c)

L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria üheosaliste piduriketaste või komposiit- ja ujuvketaste materjal.

1

2

3

4

5

3.4.1.2.   Osade kirjeldus

Tootja peab esitama osa kirjelduse, mis sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | töötlemata osa tootja; |
| --- | --- |

a)

töötlemata osa tootja;

| b) | töötlemata osa tootmisprotsessi kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

töötlemata osa tootmisprotsessi kirjeldus;

| c) | protsessi usaldusväärsuse tõendused (nt lõhede ja pragude puudumine, mõõtmed); |
| --- | --- |

c)

protsessi usaldusväärsuse tõendused (nt lõhede ja pragude puudumine, mõõtmed);

| d) | materjali koostis, seejuures:






  i) | keemiline koostis; |
| --- | --- | --- |

d)

materjali koostis, seejuures:

i)

keemiline koostis;

| ii) | mikrostruktuur; |
| --- | --- |

ii)

mikrostruktuur;

| iii) | malmist piduriketaste ja piduritrumlite mehaanilised omadused:






  a) | kõvadus Brinelli järgi ISO 6506-1:2005 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

iii)

malmist piduriketaste ja piduritrumlite mehaanilised omadused:

a)

kõvadus Brinelli järgi ISO 6506-1:2005 kohaselt;

| b) | tõmbetugevus ISO 6892:1998 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

tõmbetugevus ISO 6892:1998 kohaselt;

| iv) | roostevabast martensiitterasest piduriketta mehaanilised omadused:
  Rockwelli kõvadus C ISO 6508-1 kohaselt; |
| --- | --- |

iv)

roostevabast martensiitterasest piduriketta mehaanilised omadused:

Rockwelli kõvadus C ISO 6508-1 kohaselt;

| e) | korrosioonikaitse- või pinnatöötlus; |
| --- | --- |

e)

korrosioonikaitse- või pinnatöötlus;

| f) | tasakaalustusmeetmete kirjeldus, suurim lubatud tasakaaluhälve; |
| --- | --- |

f)

tasakaalustusmeetmete kirjeldus, suurim lubatud tasakaaluhälve;

| g) | lubatud kulumine (ketaspiduri väikseim piduriketta paksus või trummelpiduri suurim siseläbimõõt). |
| --- | --- |

g)

lubatud kulumine (ketaspiduri väikseim piduriketta paksus või trummelpiduri suurim siseläbimõõt).

Taotlejal tuleb malmist piduriketaste puhul esitada käesoleva eeskirja 9. lisa B osa punktis 2.5 ja martensiitterasest piduriketaste puhul käesoleva eeskirja 9. lisa C osa punktis 2.5 osutatud teave ja andmed.

3.4.2.   Tootmise nõuetele vastavus

Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse toodangu vastavuse tõhus kontroll.

3.4.2.1.   Taotlejal tuleb esitada käesoleva eeskirja 9. lisa B ja C osa punktis 2 osutatud dokumendid.

3.4.3.   Näidiste arv ja kasutamine

3.4.3.1.   Tüübikinnituse taotlemisel tuleb esitada ketaste ja trumlite näidiseid vähemalt järgmistes tabelites osutatud arvul.

Tabelites on ka osutatud näidiste soovitatav kasutamisviis.

| Nr | Kontrollimine/katsetamine | M-, N- ja O-kategooria sõidukite piduriketaste näidiste arv | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 1 | Geomeetriline kontrollimine
  Punktid 5.3.3.1 ja 5.3.4.1 | x | x | x | x | x | x | |
| 2 | Materjali kontrollimine
  Punkt 5.3.3.2 | x | x | | | | | |
| 3 | Tasakaalustusnõuete kontrollimine
  Punkt 5.3.7.2 | | | x | x | x | x | |
| 4 | Kulumisnõude märgistuse kontrollimine
  Punkt 5.3.7.3 | | | x | x | x | x | |
| 5 | Vastupidavuse katse – soojuslik väsimine
  11. lisa punktid 4.1.1, 4.2.1 ning 12. lisa punktid 4.1.1, 4.2.1 | | | | x | x | | |
| 6 | Vastupidavuse katse – suure koormuse katse
  11. lisa punktid 4.1.2, 4.2.2 ning 12. lisa punktid 4.1.2, 4.2.2 | | | x | | | | |
| 7 | Sõidupiduri toimivuse katse sõidukiga
  11. lisa punkt 2.2 ning 12. lisa punkt 2.2 | | | | | | Ketaste paar | Kas esi- või tagatelg |
| 8 | Seisupiduri toimivuse katse sõidukiga
  11. lisa punkt 2.3 ning 12. lisa punkt 2.3 | | | | | | Ketaste paar | Kui see on asjakohane |
| 9 | Sõidupiduri toimivuse katse veojõustendil
  11. lisa punkt 3.3 ning 12. lisa punkt 3.3 | | | | | | x | Sõidukikatse alternatiivne katse |

Nr

Kontrollimine/katsetamine

M-, N- ja O-kategooria sõidukite piduriketaste näidiste arv

Märkused

1

2

3

4

5

6

1

Geomeetriline kontrollimine

Punktid 5.3.3.1 ja 5.3.4.1

x

x

x

x

x

x

2

Materjali kontrollimine

Punkt 5.3.3.2

x

x

3

Tasakaalustusnõuete kontrollimine

Punkt 5.3.7.2

x

x

x

x

4

Kulumisnõude märgistuse kontrollimine

Punkt 5.3.7.3

x

x

x

x

5

Vastupidavuse katse – soojuslik väsimine

11. lisa punktid 4.1.1, 4.2.1 ning 12. lisa punktid 4.1.1, 4.2.1

x

x

6

Vastupidavuse katse – suure koormuse katse

11. lisa punktid 4.1.2, 4.2.2 ning 12. lisa punktid 4.1.2, 4.2.2

x

7

Sõidupiduri toimivuse katse sõidukiga

11. lisa punkt 2.2 ning 12. lisa punkt 2.2

Ketaste paar

Kas esi- või tagatelg

8

Seisupiduri toimivuse katse sõidukiga

11. lisa punkt 2.3 ning 12. lisa punkt 2.3

Ketaste paar

Kui see on asjakohane

9

Sõidupiduri toimivuse katse veojõustendil

11. lisa punkt 3.3 ning 12. lisa punkt 3.3

x

Sõidukikatse alternatiivne katse

| Nr | Kontrollimine/katsetamine | Näidiste arv L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite piduriketaste puhul | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | Geomeetriline kontrollimine
  Punktid 5.3.3.1 ja 5.3.4.1 | x | x | x | x | x | |
| 2 | Kulumisnõude märgistuse kontrollimine
  Punkt 5.3.7.3 | x | x | x | x | x | |
| 3 | Pidurduspinna materjal ja kõvadus
  Punkt 5.3.3.2 | x | | | | | |
| 4 | Keskosa ja kinnituste materjali kontroll
  15. lisa punktid 2.4 ja 2.5 | x | | | | | |
| 5 | Sõidutakistuse staatilise pöördemomendi katse
  14. lisa punkt 2 | | x | x | | | |
| 6 | Sõidupiduri toimivus
  14. lisa punkt 3.2 | | | | x | | |
| 7 | Soojuslik väsimine
  14. lisa punkt 5.1 | | | | | x | |
| 8 | Sõidupiduri toimivus veojõustendil
  14. lisa punkt 4.3 | | | | | | Sõidukikatse alternatiivne katse |

Nr

Kontrollimine/katsetamine

Näidiste arv L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite piduriketaste puhul

1

2

3

4

5

Märkused

1

2

3

4

5

1

Geomeetriline kontrollimine

Punktid 5.3.3.1 ja 5.3.4.1

x

x

x

x

x

2

Kulumisnõude märgistuse kontrollimine

Punkt 5.3.7.3

x

x

x

x

x

3

Pidurduspinna materjal ja kõvadus

Punkt 5.3.3.2

x

4

Keskosa ja kinnituste materjali kontroll

15. lisa punktid 2.4 ja 2.5

x

5

Sõidutakistuse staatilise pöördemomendi katse

14. lisa punkt 2

x

x

6

Sõidupiduri toimivus

14. lisa punkt 3.2

x

7

Soojuslik väsimine

14. lisa punkt 5.1

x

8

Sõidupiduri toimivus veojõustendil

14. lisa punkt 4.3

Sõidukikatse alternatiivne katse

3.4.3.2.   Igale trumlile ja kettale, välja arvatud need, millele tehakse geomeetriline katse ja materjali katse, tuleb lisada vajalik arv sobivaid hõõrdkatete komplekte, millel on tüübikinnitus eeskirja nr 13, 13-H või 90 kohaselt.

3.4.3.3.   Juhul kui on nõutav võrdlemine originaalse piduriketta või piduritrumliga, tuleb esitada vastavalt vajadusele kas originaalsete piduriketaste või originaalsete piduritrumlite teljekomplekt.

3.4.3.4.   Kui tüübikinnitust taotletakse asenduspidurikettale/-trumlile, tuleb esitada kaks originaalset asenduspiduriketast/-trumlit mõõtmete ja materjali võrdlemiseks.

3.4.3.5.   Kui tüübikinnitust taotletakse originaalsega vahetatavale asenduspidurikettale/-trumlile, tuleb esitada kaks originaalset asenduspiduriketast/-trumlit mõõtmete võrdlemiseks.

4.   TÜÜBIKINNITUS

4.1.   Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud varuosa vastab allpool esitatud punkti 5 nõuetele, antakse varuosale tüübikinnitus.

4.1.1.   Kui tegemist on piduri asendushõõrdkatete komplektidega, mis on ette nähtud kasutamiseks L-kategooria sõidukitel, millel on kombineeritud pidurisüsteem eeskirja nr 78 punkti 2.9 tähenduses, hõlmab tüübikinnitus üksnes sõiduki telgedel asuva(te) piduri hõõrdkatete komplekti kombinatsiooni/kombinatsioone, mida on katsetatud vastavalt käesoleva eeskirja 7. lisale.

4.2.   Igale tüübikinnituse saanud varuosale antakse neljast järgmisest rühmast koosnev tüübikinnitusnumber:

| 4.2.1. | esimesed kaks numbrit (praegu 02, mis tähistab käesolevat eeskirja koos 02-seeria muudatusega) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse väljaandmise ajal eeskirjas tehtud kõige uuemaid olulisi tehnilisi muudatusi; |
| --- | --- |

4.2.1.

esimesed kaks numbrit (praegu 02, mis tähistab käesolevat eeskirja koos 02-seeria muudatusega) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse väljaandmise ajal eeskirjas tehtud kõige uuemaid olulisi tehnilisi muudatusi;

| 4.2.2. | järgmine koht näitab varuosa kategooriat järgmiselt:






  A | piduri asendushõõrdkatete komplekt |
| --- | --- | --- |
| B | piduritrumli asendushõõrdkate |
| C | asenduspiduriketas |
| D | asenduspiduritrummel; |

4.2.2.

järgmine koht näitab varuosa kategooriat järgmiselt:

A

piduri asendushõõrdkatete komplekt

B

piduritrumli asendushõõrdkate

C

asenduspiduriketas

D

asenduspiduritrummel;

| 4.2.3. | järgmine numbrijada tähistab tootjat, piduri hõõrdkatte tüüpi, ketta tüüpi või trumli tüüpi.
  Arvuline järelliide näitab:






  a) | piduriklotsi, klotsihoidikut või täpset mõõtu piduritrumli hõõrdkatte korral; |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

järgmine numbrijada tähistab tootjat, piduri hõõrdkatte tüüpi, ketta tüüpi või trumli tüüpi.

Arvuline järelliide näitab:

a)

piduriklotsi, klotsihoidikut või täpset mõõtu piduritrumli hõõrdkatte korral;

| b) | katserühma asenduspiduriketta või -trumli korral. |
| --- | --- |

b)

katserühma asenduspiduriketta või -trumli korral.

Katserühmana kinnitatud variandid esitatakse loeteluna teatise liites.

_

_

_

_

_

_

_

/

_

_

_

_

Numbriline järelliide näitab katserühma/piduriklotsi/klotsihoidikut/varuosa täppismõõtu

Numbrijada näitab (tootjat ja) varuosa tüüpi

1 koht (A–D) näitab varuosa kategooriat

2 kohta näitavad muudatuste seeriat (01–99)

Näide:

0

2

C

0

03

5

9

/

07

2

4

8

Katserühm nr 07248

Tüüp nr 00359

Piduriketas

muudatuste seeria 02

| 4.2.4. | L-kategooria sõidukite piduri hõõrdkatte komplektide puhul antakse samasse rühma kuuluvatele 7.a lisa kohaselt kindlaks määratud piduri hõõrdkatte komplektidele sama tüübikinnitusnumber, mis anti piduri hõõrdkatte esindavale komplektile. |
| --- | --- |

4.2.4.

L-kategooria sõidukite piduri hõõrdkatte komplektide puhul antakse samasse rühma kuuluvatele 7.a lisa kohaselt kindlaks määratud piduri hõõrdkatte komplektidele sama tüübikinnitusnumber, mis anti piduri hõõrdkatte esindavale komplektile.

4.3.   Üks ja sama kokkuleppeosaline ei või anda ühte ja sama numbrit teisele varuosale. Sama tüübikinnitusnumbrit kandvat varuosa võib kasutada mitme sõidukitüübi puhul.

4.4.   Teade varuosale käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise või sõiduki tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi.

4.5.   Igale varuosale, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, kinnitatakse selgesti nähtavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

| 4.5.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4); |
| --- | --- |

4.5.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4);

4

| 4.5.2. | käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja punktis 4.5.1 nimetatud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

4.5.2.

käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja punktis 4.5.1 nimetatud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber.

4.6.   Punktis 4.5 nimetatud tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

4.7.   Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud näited tüübikinnitusmärgi ning eespool ja punktis 6.1.5 esitatud tüübikinnitusega seotud andmete struktuuri kohta.

5.   SPETSIFIKATSIOONID JA KATSED

5.1.   Üldandmed

Varuosa peab olema nii välja töötatud ja valmistatud, et kui sellega asendatakse sõidukile paigaldatud originaalne osa, siis vastab sõiduki pidurdustõhusus tüübikinnituse saanud sõidukitüübi pidurdustõhususele.

Täpsemalt:

| a) | varuosa, millele on antud tüübikinnitus enne eeskirja nr 13 09-seeria muudatusi või eeskirja nr 13-H esialgsel kujul või eeskirja nr 78 01-seeria muudatusi, peab vastama vähemalt asjaomasele eespool nimetatud eeskirja tasemele; |
| --- | --- |

a)

varuosa, millele on antud tüübikinnitus enne eeskirja nr 13 09-seeria muudatusi või eeskirja nr 13-H esialgsel kujul või eeskirja nr 78 01-seeria muudatusi, peab vastama vähemalt asjaomasele eespool nimetatud eeskirja tasemele;

| b) | varuosal peavad olema asendatava originaalse osaga sarnased toimivuse näitajad; |
| --- | --- |

b)

varuosal peavad olema asendatava originaalse osaga sarnased toimivuse näitajad;

| c) | varuosal peavad olema nõuetekohased mehaanilised näitajad; |
| --- | --- |

c)

varuosal peavad olema nõuetekohased mehaanilised näitajad;

| d) | piduri hõõrdkatted ei tohi sisaldada asbesti; |
| --- | --- |

d)

piduri hõõrdkatted ei tohi sisaldada asbesti;

| e) | trummelpiduri/ketaspiduri asendushõõrdkate peab olema piisavalt vastupidav temperatuurist põhjustatud deformatsioonidele; |
| --- | --- |

e)

trummelpiduri/ketaspiduri asendushõõrdkate peab olema piisavalt vastupidav temperatuurist põhjustatud deformatsioonidele;

| f) | piduriketta vähim paksus ei tohi olla väiksem originaalse piduriketta vähimast paksusest, nagu selle on kindlaks määranud sõiduki tootja; |
| --- | --- |

f)

piduriketta vähim paksus ei tohi olla väiksem originaalse piduriketta vähimast paksusest, nagu selle on kindlaks määranud sõiduki tootja;

| g) | piduritrumli suurim siseläbimõõt ei tohi olla suurem originaalse piduritrumli suurimast läbimõõdust, nagu selle on kindlaks määranud sõiduki tootja. |
| --- | --- |

g)

piduritrumli suurim siseläbimõõt ei tohi olla suurem originaalse piduritrumli suurimast läbimõõdust, nagu selle on kindlaks määranud sõiduki tootja.

5.1.1.   Piduri asendushõõrdkatete komplektid või trummelpiduri asendushõõrdkatted, mis vastavad eeskirja nr 13 või 13-H või eeskirja nr 78 kohastes sõiduki tüübikinnituse dokumentides nimetatud tüübile, loetakse vastavaks käesoleva eeskirja punkti 5 nõuetele.

5.1.2.   Asenduspidurikettad ja asenduspiduritrumlid, mis vastavad eeskirja nr 13 või 13-H kohastes sõiduki tüübikinnituse dokumentides nimetatud tunnuskoodile, ja asenduspidurikettad, mis vastavad eeskirja nr 78 kohastes sõiduki tüübikinnituse dokumentides nimetatud tüübile, loetakse vastavaks käesoleva eeskirja punkti 5 nõuetele.

5.1.3.   Samaseid piduri asendushõõrdkatete komplekte ega samaseid trummelpiduri asendushõõrdkatteid ei ole vaja katsetada punkti 5.2.1 nõuete kohaselt, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | tüübikinnituse taotleja tõendab, et ta toodab ja tarnib asjaomaseid piduri hõõrdkatete komplekte või trummelpiduri hõõrdkatteid sõiduki või pidurite tootjale sõiduki teatava mudeli, telje või pidurite originaalseks varustuseks, nagu osutatud 1.A lisa punktis 6; |
| --- | --- |

a)

tüübikinnituse taotleja tõendab, et ta toodab ja tarnib asjaomaseid piduri hõõrdkatete komplekte või trummelpiduri hõõrdkatteid sõiduki või pidurite tootjale sõiduki teatava mudeli, telje või pidurite originaalseks varustuseks, nagu osutatud 1.A lisa punktis 6;

| b) | tehniline teenistus ja/või tüübikinnitusasutus kontrollib, kas taotleja toodab ja tarnib asjaomast osa, mida on nimetatud eeskirja nr 13 2. lisa 1. liites või eeskirja nr 13-H 1. lisa liites, punktis „Piduri hõõrdkatete mark ja tüüp“ (5); |
| --- | --- |

b)

tehniline teenistus ja/või tüübikinnitusasutus kontrollib, kas taotleja toodab ja tarnib asjaomast osa, mida on nimetatud eeskirja nr 13 2. lisa 1. liites või eeskirja nr 13-H 1. lisa liites, punktis „Piduri hõõrdkatete mark ja tüüp“ (5);

5

| c) | tüübikinnituse taotleja jätkab originaalsete ja samaste osade tootmist:






  i) | samast toorainete segust; |
| --- | --- | --- |

c)

tüübikinnituse taotleja jätkab originaalsete ja samaste osade tootmist:

i)

samast toorainete segust;

| ii) | sama tootmisprotsessiga; |
| --- | --- |

ii)

sama tootmisprotsessiga;

| iii) | samal tootmisliinil; |
| --- | --- |

iii)

samal tootmisliinil;

| iv) | sama kvaliteedi tagamise süsteemiga ning |
| --- | --- |

iv)

sama kvaliteedi tagamise süsteemiga ning

| v) | samade käesoleva eeskirja punktis 8.4.1 osutatud tootmise nõuetele vastavuse katsete tulemustega, mis originaalsete osade puhul. |
| --- | --- |

v)

samade käesoleva eeskirja punktis 8.4.1 osutatud tootmise nõuetele vastavuse katsete tulemustega, mis originaalsete osade puhul.

Selles punktis nimetatud nõuetele vastavuse tõendamist täiendab tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistuse tehtud kohapealne audit. Auditi tegemiseks võimaldab tootja juurdepääsu protsessi vooskeemile ja kontrollikavale.

5.2.   Nõuded, mis on seotud piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübiga, trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübiga ja trummelpiduri asendushõõrdkattega

5.2.1.   Toimivusnõuded

5.2.1.1.   M1-, M2- ja N1-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektid

1

2

1

Vähemalt üks tüübikinnituseks esitatud hõõrdkatet esindav piduri asendushõõrdkatete komplekt paigaldatakse sõidukile ja seda katsetatakse vastavalt 3. lisa nõuetele vähemalt ühel sõidukil, mis vastab sõidukitüübile, mille jaoks tüübikinnitust taotletakse, ning see peab vastama nimetatud 3. lisas sätestatud tingimustele. Esindav (esindavad) sõiduk(id) valitakse eri liiki sõidukite hulgast halvima võimaluse analüüsi alusel (6). Kiirustundlikkuse ja soojenemata pidurite võrdväärsuse katsetamisel kasutatakse ühte 3. lisas kirjeldatud kahest meetodist.

6

5.2.1.2.   M3-, N2 ja N3-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektid ja trummelpiduri asendushõõrdkatted

3

2

3

Vähemalt üks tüübikinnituseks esitatud hõõrdkatet esindav piduri asendushõõrdkatete komplekt või trummelpiduri asendushõõrdkatete komplekt paigaldatakse sõidukile ja seda katsetatakse vastavalt 4. lisa nõuetele vähemalt ühel sõidukil või piduril, mis vastab sõidukitüübile, millega seoses tüübikinnitust taotletakse, kasutades ühte kahest punktis 1 (sõidukikatse) või punktis 2 (veojõustendi katse) kirjeldatud meetodist, ning see peab vastama nimetatud lisas sätestatud tingimustele. Esindav (esindavad) sõiduk(id) või pidur(id) valitakse eri liiki sõidukite hulgast halvima võimaluse analüüsi alusel (7).

7

5.2.1.3.   O1- ja O2-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektid

1

2

Piduri asendushõõrdkatete komplekte katsetatakse 5. lisa nõuete kohaselt ning need peavad vastama kõnealuses lisas sätestatud nõuetele.

5.2.1.4.   O3- ja O4-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektid ja trummelpiduri asendushõõrdkatted

3

4

Piduri asendushõõrdkatete komplekte ja trummelpidurite asendushõõrdkatteid katsetatakse 6. lisa nõuete kohaselt ning need peavad vastama kõnealuses lisas sätestatud nõuetele. Katsetamisel kasutatakse ühte eeskirja nr 13 11. lisa 2. liite punktis 3 kirjeldatud kolmest meetodist.

5.2.1.5.   L-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektid

Lubatud on kontrollida piduri hõõrdkatte komplekti, mis esindab piduri hõõrdkatte komplektide rühma, mis on moodustatud 7.a lisa kriteeriumide kohaselt.

Esindava piduri hõõrdkatte komplekt vastab eelduste kohaselt kõige raskematele kasutustingimustele.

Esindava piduri hõõrdkatte komplektiga saadud tulemused loetakse kehtivateks kõigi ühte ja samasse rühma kuuluvate piduri hõõrdkatte komplektide puhul vastavalt 7.a lisas esitatud rühmitamise kriteeriumidele.

Vähemalt üks tüübikinnituseks esitatud hõõrdkatet esindav piduri asendushõõrdkatete väljavalitud komplekt paigaldatakse sõidukile ja seda katsetatakse vastavalt 7. lisa nõuetele vähemalt ühel sõidukil, mis vastab sõidukitüübile, mille jaoks tüübikinnitust taotletakse, ning see peab vastama nimetatud 3. lisas sätestatud tingimustele. Esindav (esindavad) sõiduk(id) valitakse eri liiki sõidukite hulgast halvima võimaluse analüüsi alusel (8).

8

5.2.2.   Mehaanilised omadused

5.2.2.1.   M1-, M2-, N1-, O1-, O2-, ja L-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektid

1

2

1

1

2

5.2.2.1.1.   Tüübikinnituseks esitatud piduri asendushõõrdkatete komplektide nihketugevust katsetatakse standardi ISO 6312:1981 või ISO 6312:2001 kohaselt.

Väikseim lubatud nihketugevus on ketaspiduriseadme puhul 250 N/cm2 ning trummelpiduriseadme puhul 100 N/cm2.

2

2

5.2.2.1.2.   Tüübikinnituseks esitatud piduri asendushõõrdkatete komplektide kokkusurutavust katsetatakse standardi ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 või ISO 6310:2009 kohaselt.

Kokkusurutavus ei tohi ketaspiduriseadme puhul olla suurem kui 2 % keskkonnatemperatuuril ja 5 % temperatuuril 400 °C ning trummelpiduriseadme puhul suurem kui 2 % keskkonnatemperatuuril ja 4 % temperatuuril 200 °C. Käesolev nõue ei kehti seisupiduri hõõrdkatete komplektide kohta.

5.2.2.2.   M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektid ja trummelpiduri asendushõõrdkatted

3

2

3

3

4

5.2.2.2.1.   Nihketugevus

See katse tehakse üksnes ketaspiduriseadmete puhul.

Tüübikinnituseks esitatud piduri asendushõõrdkatete komplektide nihketugevust katsetatakse standardi ISO 6312:1981 või ISO 6312:2001 kohaselt. Piduri hõõrdkatete komplektid võib jagada kaheks või kolmeks osaks vastavalt katsemehhanismi võimsusele.

Väikseim lubatud nihketugevus on 250 N/cm2.

2

5.2.2.2.2.   Kokkusurutavus

Tüübikinnituseks esitatud piduri asendushõõrdkatete komplektide ja trummelpiduri asendushõõrdkatete kokkusurutavust katsetatakse standardi ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 või ISO 6310:2009 kohaselt. Kasutada võib I tüübi näidisele vastavaid lamedaid katsekehasid.

Kokkusurutavus ei tohi ketaspiduriseadme puhul olla suurem kui 2 % keskkonnatemperatuuril ja 5 % temperatuuril 400 °C ning trummelpiduriseadme puhul suurem kui 2 % keskkonnatemperatuuril ja 4 % temperatuuril 200 °C.

5.2.2.2.3.   Materjali kõvadus (9)

9

Nimetatud nõuet kohaldatakse trummelpiduri hõõrdkatete komplektide ja trummelpiduri hõõrdkatete suhtes.

Tüübikinnituseks esitatud piduri asendushõõrdkatete komplektide või trummelpiduri asendushõõrdkatete kõvaduskatseid tehakse standardi ISO 2039-2:1987 kohaselt.

Hõõrdematerjali hõõrdepinna kõvadus on eri tootepartiidest (kui on olemas) pärit viie näidiseks võetud hõõrdkatte keskmine kõvadus, kusjuures iga piduri hõõrdkatte puhul tehakse mõõtmised viies eri kohas.

5.3.   Tehnilised nõuded, mis on seotud asenduspiduritrumli ja asenduspiduriketta tüübikinnitusega

Kõik varuosad jagatakse nelja rühma:

| a) | originaalsed pidurikettad/piduritrumlid; |
| --- | --- |

a)

originaalsed pidurikettad/piduritrumlid;

| b) | samased pidurikettad/piduritrumlid; |
| --- | --- |

b)

samased pidurikettad/piduritrumlid;

| c) | võrdväärsed pidurikettad/piduritrumlid; |
| --- | --- |

c)

võrdväärsed pidurikettad/piduritrumlid;

| d) | originaalsega vahetatavad pidurikettad/piduritrumlid. |
| --- | --- |

d)

originaalsega vahetatavad pidurikettad/piduritrumlid.

Asenduspiduriketast ja asenduspiduritrumlit katsetatakse vastavalt sellele, millisesse rühma see kuulub, järgmiselt:

| | Sõidu-takistuse staatiline pöörde-moment (ainult L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite puhul) | Eeskirjade nr 13/13-H/78 kohased toimivuse katsed (tüüp 0, I, II jne) | Katse dünaamiliste hõõrdeomaduste võrdlemiseks originaalse osa näitajatega | Vastupidavuse katse (suur koormus ja soojuslik väsimine) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Originaalsed varuosad | Ketast ei käsitleta käesolevas eeskirjas. |
| Samased osad | Ei | Ei | Ei | Ei |
| Võrdväärsed osad | Ei | Ei | Ei | Katse veojõustendil |
| Originaalsega vahetatavad osad | Staatiline stendikatse | Sõidukikatse või teise võimalusena katse veojõustendil | Sõidukikatse või teise võimalusena katse veojõustendil | Katse veojõustendil |

Sõidu-takistuse staatiline pöörde-moment (ainult L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite puhul)

1

2

3

4

5

Eeskirjade nr 13/13-H/78 kohased toimivuse katsed (tüüp 0, I, II jne)

Katse dünaamiliste hõõrdeomaduste võrdlemiseks originaalse osa näitajatega

Vastupidavuse katse (suur koormus ja soojuslik väsimine)

Originaalsed varuosad

Ketast ei käsitleta käesolevas eeskirjas.

Samased osad

Ei

Ei

Ei

Ei

Võrdväärsed osad

Ei

Ei

Ei

Katse veojõustendil

Originaalsega vahetatavad osad

Staatiline stendikatse

Sõidukikatse või teise võimalusena katse veojõustendil

Sõidukikatse või teise võimalusena katse veojõustendil

Katse veojõustendil

Nõuded M- ja N-kategooria sõidukite piduritrumlite ja -ketaste katsetamiseks on esitatud 11. lisas.

Nõuded O-kategooria sõidukite piduritrumlite ja -ketaste katsetamiseks on esitatud 12. lisas.

Nõuded L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite piduriketaste katsetamiseks on esitatud 14. lisas.

1

2

3

4

5

5.3.1.   Originaalsed asenduspidurikettad ja -trumlid

5.3.1.1.   Originaalsed asenduspidurikettad ja -trumlid ei kuulu käesoleva eeskirja kohaldamisalasse, kui neile on punktis 2.3.2 nimetatud tunnuskood kantud nii, et see on kustumatu ja selgesti loetav.

5.3.2.   Samased pidurikettad/piduritrumlid

5.3.2.1.   Tüübikinnituse taotleja peab tehnilisele teenistusele ja/või tüübikinnitusasutusele tõendama, et ta toodab ja tarnib asjaomaseid piduritrumleid või -kettaid sõiduki tootjale sõiduki teatava mudeli või telje originaalseks varustuseks, nagu osutatud 1.B lisa punktis 4. Tõendamisel tuleb esitada kontrollitavad tõendid selle kohta, et piduritrumleid ja -kettaid toodetakse vastavalt samadele tootmise ja kvaliteedi tagamise süsteemidele ja samades tingimustes nagu eeskirja punktis 2.3.1 nimetatud originaalseid osi. Täpsemalt on nõutav, et tüübikinnituse taotleja jätkab originaalsete ja samaste osade tootmist:

| a) | samast toorainest ning sama koostise ja mikrostruktuuriga; |
| --- | --- |

a)

samast toorainest ning sama koostise ja mikrostruktuuriga;

| b) | sama tootmisprotsessiga; |
| --- | --- |

b)

sama tootmisprotsessiga;

| c) | samal tootmisliinil; |
| --- | --- |

c)

samal tootmisliinil;

| d) | sama kvaliteedi tagamise süsteemiga ning |
| --- | --- |

d)

sama kvaliteedi tagamise süsteemiga ning

| e) | samade käesoleva eeskirja punktis 8.4.2 osutatud tootmise nõuetele vastavuse katsete tulemustega, mis originaalsete osade puhul. |
| --- | --- |

e)

samade käesoleva eeskirja punktis 8.4.2 osutatud tootmise nõuetele vastavuse katsete tulemustega, mis originaalsete osade puhul.

Selles punktis nimetatud nõuetele vastavuse tõendamist täiendab tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistuse tehtud kohapealne audit. Auditi tegemiseks võimaldab tootja juurdepääsu protsessi vooskeemile ja kontrollikavale.

5.3.2.2.   Kuna samased pidurikettad ja -trumlid vastavad samadele nõuetele, mis originaalsed osad, ei ole sätestatud katsetamise nõudeid.

5.3.3.   Võrdväärsed asenduspidurikettad ja -trumlid

5.3.3.1.   Geomeetrilised nõuded

Pidurikettad ja -trumlid peavad olema originaalsete ketaste ja trumlitega samased nii kõikide mõõtude, geomeetriliste näitajate, lubatud hälvete kui ka põhiehituse osas.

5.3.3.2.   Materjalide ja metallidega seotud nõuded

Et asenduspiduriketast või -trumlit saaks lugeda võrdväärseks, peab see olema valmistatud samast materjali alamrühmast, millest originaalne piduriketas või -trummel. On olemas neli originaalsete osade materjali alamrühma.

| | Katsestandard | Alamrühm 1
  Tavaline malm
  DIN EN 1561
  EN-GJL-200 | Alamrühm 2
  Tavaline suure süsinikusisaldusega
  EN-GJL-150 | Alamrühm 3
  Legeeritud suure süsinikusisaldusega | Alamrühm 4
  Legeerimata suure süsinikusisaldusega |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Süsinikusisaldus (protsentides) | | 3,20–3,60 | 3,60–3,90 | 3,55–3,90 | 3,60–3,90 |
| Ränisisaldus (protsentides) | | 1,70–2,30 | 1,60–2,20 | 1,60–2,20 | 1,60–2,20 |
| Mangaanisisaldus protsentides | | Vähemalt 0,40 | Vähemalt 0,40 | Vähemalt 0,40 | Vähemalt 0,40 |
| Kroomisisaldus protsentides | | Kuni 0,35 | Kuni 0,35 | 0,30–0,60 | Kuni 0,25 |
| Vasesisaldus (protsentides) | | — | 0,30–0,70 | 0,30–0,70 | Kuni 0,40 |
| Kõvadus HBW | ISO 6506-1:2005 | 190–248 | 160–210 | 180–230 | 160–200 |
| Tõmbetugevus (N/mm2) | Standard ISO 6892:1998. | Vähemalt 220 | Vähemalt 160 | Vähemalt 170 | Vähemalt 150 |

Katsestandard

Alamrühm 1

Tavaline malm

DIN EN 1561

EN-GJL-200

Alamrühm 2

Tavaline suure süsinikusisaldusega

EN-GJL-150

Alamrühm 3

Legeeritud suure süsinikusisaldusega

Alamrühm 4

Legeerimata suure süsinikusisaldusega

Süsinikusisaldus (protsentides)

3,20–3,60

3,60–3,90

3,55–3,90

3,60–3,90

Ränisisaldus (protsentides)

1,70–2,30

1,60–2,20

1,60–2,20

1,60–2,20

Mangaanisisaldus protsentides

Vähemalt 0,40

Vähemalt 0,40

Vähemalt 0,40

Vähemalt 0,40

Kroomisisaldus protsentides

Kuni 0,35

Kuni 0,35

0,30–0,60

Kuni 0,25

Vasesisaldus (protsentides)

—

0,30–0,70

0,30–0,70

Kuni 0,40

Kõvadus HBW

ISO 6506-1:2005

190–248

160–210

180–230

160–200

Tõmbetugevus (N/mm2)

2

Standard ISO 6892:1998.

Vähemalt 220

Vähemalt 160

Vähemalt 170

Vähemalt 150

5.3.3.2.1.   Selleks et M-, N- ja O-kategooria sõidukite asenduspiduriketast või -trumlit saaks lugeda võrdväärseks, peab see olema valmistatud samast materjali alamrühmast, millest originaalne piduriketas või -trummel. On olemas neli originaalsete osade materjali alamrühma.

5.3.3.2.2.   L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite roostevabast martensiitterasest pidurduspind. Selleks et asenduspiduriketast saaks lugeda võrdväärseks, peab see olema valmistatud samast materjali alamrühmast, millest originaalne piduriketas. On olemas viis originaalsete osade materjali alamrühma.

1

2

3

4

5

| | Katsestandard | Alamrühm 1
  JIS SUS 410 | Alamrühm 2
  X 10 Cr 13
  EN 10088/2 | Alamrühm 3
  X 12 Cr 13
  EN 10088/2 | Alamrühm 4
  X 20 Cr 13
  EN 10088/2 | Alamrühm
  5X 30 Cr 13
  EN 10088/2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Süsinikusisaldus protsentides | | 0,02–0,10 | 0,08–0,12 | 0,08–0,15 | 0,16–0,25 | 0,26–0,35 |
| Ränisisaldus protsentides | | Kuni 0,80 | Kuni 1,00 | Kuni 1,00 | Kuni 1,00 | Kuni 1,00 |
| Mangaanisisaldus protsentides | | 0,50–2,50 | Kuni 1,00 | Kuni 1,50 | Kuni 1,50 | Kuni 1,50 |
| Kroomisisaldus protsentides | | 10,00–14,50 | 12,00–14,00 | 11,50–13,50 | 12,00–14,00 | 12,00–14,00 |
| Rauasisaldus protsentides | | ülejäänu |
| Kõvadus HRC | ISO 6508-1:2005 | 30–40 | 30–40 | 30–40 | 30–40 | 30–40 |

Katsestandard

Alamrühm 1

JIS SUS 410

Alamrühm 2

X 10 Cr 13

EN 10088/2

Alamrühm 3

X 12 Cr 13

EN 10088/2

Alamrühm 4

X 20 Cr 13

EN 10088/2

Alamrühm

5X 30 Cr 13

EN 10088/2

Süsinikusisaldus protsentides

0,02–0,10

0,08–0,12

0,08–0,15

0,16–0,25

0,26–0,35

Ränisisaldus protsentides

Kuni 0,80

Kuni 1,00

Kuni 1,00

Kuni 1,00

Kuni 1,00

Mangaanisisaldus protsentides

0,50–2,50

Kuni 1,00

Kuni 1,50

Kuni 1,50

Kuni 1,50

Kroomisisaldus protsentides

10,00–14,50

12,00–14,00

11,50–13,50

12,00–14,00

12,00–14,00

Rauasisaldus protsentides

ülejäänu

Kõvadus HRC

ISO 6508-1:2005

30–40

30–40

30–40

30–40

30–40

5.3.3.3.   Toimivusnõuded

Osa peab läbima suure koormuse ja soojusliku väsimise vastupidavuse katse vastavalt 11. ja 12. lisale.

5.3.3.3.1.   M-, N- ja O-kategooria sõidukite piduriketas ja piduritrummel

Osa peab läbima suure koormuse ja soojusliku väsimise vastupidavuse katse vastavalt 11. ja 12. lisale.

5.3.3.3.2.   L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite piduriketas

1

2

3

4

5

Osa peab läbima suure koormuse ja soojusliku väsimise vastupidavuse katse vastavalt 14. lisale.

5.3.4.   Originaalsega vahetatavad asenduspidurikettad ja -trumlid

5.3.4.1.   Geomeetrilised nõuded

Punktide 5.3.4.1.1 ja 5.3.4.1.2 nõuded ja kinnituspinna mõõtmete kokkulangevuse nõue.

Originaalsega vahetatav asenduspiduriketas või -trummel võib erineda originaalsest osast ehituse osas järgmiselt:

| a) | ventileerimise viis ja geomeetria (ventileeritavate ketaste puhul); |
| --- | --- |

a)

ventileerimise viis ja geomeetria (ventileeritavate ketaste puhul);

| b) | ühest materjalist või komposiitmaterjalist ketas või trummel; |
| --- | --- |

b)

ühest materjalist või komposiitmaterjalist ketas või trummel;

| c) | pinnatöötlus (nt uurded, pilud vmt). |
| --- | --- |

c)

pinnatöötlus (nt uurded, pilud vmt).

5.3.4.1.1.   Ketaste puhul tuleb järgida järgmisi maksimumväärtusi:

| | M1, N1, O1, O2 | M2, N2, | M3, N3, O3, O4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Paksuse kõrvalekalle | 0,015 mm | 0,030 mm | 0,040 mm |
| Tööpinna paksuse kõrvalekalle
  (ainult ventileeritavatel ketastel) | 1,5 mm | 2,0 mm | 2,0 mm |
| Hõõrdepinna külgsuunaline kulumine | 0,050 mm (10) | 0,15 mm (10) | 0,15 mm (10) |
| Kinnitusavade kõrvalekalle | H9 | H9 | H9 |
| Piduriketta südamiku rööpsus | 0,100 mm | 0,100 mm | 0,100 mm |
| Kokkupuutuva pinna tasasus | 0,050 mm | 0,050 mm | 0,050 mm |
| Hõõrdepinna karedus (11) | 3,2 μm | 3,2 μm | 3,2 μm |

M1, N1, O1, O2

1

1

1

2

M2, N2,

2

2

M3, N3, O3, O4

3

3

3

4

Paksuse kõrvalekalle

0,015 mm

0,030 mm

0,040 mm

Tööpinna paksuse kõrvalekalle

(ainult ventileeritavatel ketastel)

1,5 mm

2,0 mm

2,0 mm

Hõõrdepinna külgsuunaline kulumine

0,050 mm (10)

10

0,15 mm (10)

10

0,15 mm (10)

10

Kinnitusavade kõrvalekalle

H9

H9

H9

Piduriketta südamiku rööpsus

0,100 mm

0,100 mm

0,100 mm

Kokkupuutuva pinna tasasus

0,050 mm

0,050 mm

0,050 mm

Hõõrdepinna karedus (11)

11

3,2 μm

3,2 μm

3,2 μm

5.3.4.1.2.   Trumlite puhul tuleb järgida järgmisi maksimumväärtusi:

| | M1, N1, O1, O2 | M2, M3, N2, N3, O3, O4 |
| --- | --- | --- |
| Hõõrdepinna radiaalsuunaline kulumine | 0,050 mm | 0,100 mm |
| Kinnitusavade kõrvalekalle | H9 | H9 |
| Ovaalsus | 0,040 mm | 0,150 mm |
| Kokkupuutuva pinna tasasus | 0,050 mm | 0,050 mm |
| Hõõrdepinna karedus (12) | 3,5 μm | 3,5 μm |

M1, N1, O1, O2

1

1

1

2

M2, M3, N2, N3, O3, O4

2

3

2

3

3

4

Hõõrdepinna radiaalsuunaline kulumine

0,050 mm

0,100 mm

Kinnitusavade kõrvalekalle

H9

H9

Ovaalsus

0,040 mm

0,150 mm

Kokkupuutuva pinna tasasus

0,050 mm

0,050 mm

Hõõrdepinna karedus (12)

12

3,5 μm

3,5 μm

5.3.4.2.   Toimivusnõuded

Osaga tehakse järgmised katsed vastavalt 11. ja 12. lisale M, N- ja O-kategooria sõidukite puhul ning vastavalt 14. lisale L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite puhul:

1

2

3

4

5

| a) | eeskirja nr 13, 13-H või 78 kohane toimivuskatse; |
| --- | --- |

a)

eeskirja nr 13, 13-H või 78 kohane toimivuskatse;

| b) | katse dünaamiliste hõõrdeomaduste võrdlemiseks originaalse osa näitajatega |
| --- | --- |

b)

katse dünaamiliste hõõrdeomaduste võrdlemiseks originaalse osa näitajatega

| c) | suure koormuse ja soojusliku väsimise vastupidavuse katse. |
| --- | --- |

c)

suure koormuse ja soojusliku väsimise vastupidavuse katse.

5.3.5.   Tüüp

Pidurikettaid ja -trumleid, mis ei erine allpool nimetatud põhinäitajate poolest, loetakse ühes katsearuandes või tüübikinnituses ühte tüüpi kuuluvaks:

5.3.5.1.   Piduriketaste tüüpide kriteeriumid

5.3.5.1.1.   Põhiehitus

| a) | ventileerimisega või ilma (nt avadega, ventileeritavad); |
| --- | --- |

a)

ventileerimisega või ilma (nt avadega, ventileeritavad);

| b) | ventilatsiooni ehitus; |
| --- | --- |

b)

ventilatsiooni ehitus;

| c) | pind (kas uurete või avadega või ilma); |
| --- | --- |

c)

pind (kas uurete või avadega või ilma);

| d) | rumm (kas sisseehitamata või sisseehitatud seisupiduritrumliga); |
| --- | --- |

d)

rumm (kas sisseehitamata või sisseehitatud seisupiduritrumliga);

| e) | kooste (jäik, poolujuv, ujuv jne); |
| --- | --- |

e)

kooste (jäik, poolujuv, ujuv jne);

| f) | südamik (kas sisseehitamata või sisseehitatud seisupiduritrumliga); |
| --- | --- |

f)

südamik (kas sisseehitamata või sisseehitatud seisupiduritrumliga);

5.3.5.1.2.   Materjalirühm

M-, N- ja O-kategooria sõidukite piduriketaste puhul loetakse kõiki materjalirühmasid (sh nende alamrühmasid) eraldi tüüpi kuuluvaiks.

L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite puhul loetakse kõiki materjalirühmasid (v.a roostevabast martensiitterasest alamrühm) eraldi tüüpi kuuluvaiks.

1

2

3

4

5

5.3.5.1.2.1.   Malm

5.3.5.1.2.2.   Teras

5.3.5.1.2.3.   Komposiitmaterjalid

5.3.5.1.2.4.   Mitmest materjalist koosnev

5.3.5.2.   Piduritrumlite tüüpide kriteeriumid:

| a) | materjalirühm (nt teras, malm, komposiitmaterjal); |
| --- | --- |

a)

materjalirühm (nt teras, malm, komposiitmaterjal);

| b) | rumm (olemas/puudub); |
| --- | --- |

b)

rumm (olemas/puudub);

| c) | komposiitehitus. |
| --- | --- |

c)

komposiitehitus.

5.3.6.   Katserühma kriteeriumid (ühe rühma piires)

Originaalsega vahetatavate osade puhul on võimalik katserühmades katseid teha vaid juhul, kui kinnituspinnad ja ketta hõõrdepinnad on ühesuguse üldkujuga.

Igast allpool osutatud katserühmast vähemalt ühe variandi puhul tehakse katsed, mis on sätestatud 10., 11. ja 12. lisas. Katserühmas valitakse selline variant varuosa katsetamiseks, mille puhul on kineetilise energia ja sellele vastava varuosa massi suhe suurim.

Formula

kus:

| V max, i | on sellise sõiduki maksimaalne valmistajakiirus, kuhu on paigaldatud varuosa (haagiste puhul eeldatakse, et vmax, i on vähemalt 80 km/h) |
| --- | --- |
| m | on katsemass, nagu määratletud 11. lisa punktis 3.2.1.2, 12. lisa punktis 3.2.1.2 ja 14. lisa punktis 4.2.1.2 |
| mreplacement part, i | on asjaomase sõiduki varuosa mass |

V max, i

max, i

on sellise sõiduki maksimaalne valmistajakiirus, kuhu on paigaldatud varuosa (haagiste puhul eeldatakse, et vmax, i on vähemalt 80 km/h)

max, i

m

on katsemass, nagu määratletud 11. lisa punktis 3.2.1.2, 12. lisa punktis 3.2.1.2 ja 14. lisa punktis 4.2.1.2

mreplacement part, i

replacement part, i

on asjaomase sõiduki varuosa mass

5.3.6.1.   Asenduspidurikettad

5.3.6.1.1.   M1-, M2-, N1-, N2-, O1- ja O2-kategooria sõidukite asenduspiduriketaste katserühmade moodustamise kriteeriumid

1

2

1

2

1

2

5.3.6.1.1.1.   11. või 12. lisa punktides 1–4 sätestatud katsete katserühm.

Sellesse katserühma kuuluvad kõik pidurikettad, mille ketta välisläbimõõt ei erine rohkem kui 6 mm ja mille ketta paksus ei erine üle 4 mm.

5.3.6.1.1.2.   Ühe materjalirühma piires peab iga eri materjali kohta esitama tõendusmaterjali selle kohta, et 11. ja 12. lisas esitatud nõuded on täidetud.

5.3.6.1.2.   M3-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukite asenduspiduriketaste katserühmade moodustamise kriteeriumid

3

3

3

4

5.3.6.1.2.1.   11. või 12. lisa punktides 1–4 sätestatud katsete katserühm.

Sellesse katserühma kuuluvad kõik pidurikettad, mille ketta välisläbimõõt ei erine rohkem kui 10 mm ja mille ketta paksus ei erine üle 4 mm.

5.3.6.1.2.2.   Ühe materjalirühma piires peab iga eri materjali kohta esitama tõendusmaterjali selle kohta, et 11. ja 12. lisas esitatud nõuded on täidetud.

5.3.6.1.3.   L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite asenduspiduriketaste katserühmade moodustamise kriteeriumid

1

2

3

4

5

5.3.6.1.3.1.   14. lisas sätestatud katsete katserühmad.

See katserühm hõlmab kõiki pidurikettaid, mis vastavad 15. lisas esitatud kriteeriumidele.

5.3.6.2.   Asenduspiduritrumlid

5.3.6.2.1.   M1-, M2-, N1-, N2-, O1- ja O2-kategooria sõidukite asenduspiduritrumlite katserühmade moodustamise kriteeriumid

1

2

1

2

1

2

5.3.6.2.1.1.   11. või 12. lisa punktides 1–4 sätestatud katsete katserühm.

Sellesse katserühma kuuluvad kõik piduritrumlid, mille trumli siseläbimõõt ei erine rohkem kui 30 mm ja mille trummelpiduriseadme (piduriklotsi) laius ei erine üle 10 mm

5.3.6.2.1.2.   Ühe materjalirühma piires peab iga eri materjali kohta esitama tõendusmaterjali selle kohta, et 11. ja 12. lisas esitatud nõuded on täidetud.

5.3.6.2.2.   M3-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukite asenduspiduritrumlite katserühmade moodustamise kriteeriumid

3

3

3

4

5.3.6.2.2.1.   11. või 12. lisa punktides 1–4 sätestatud katsete katserühmad.

Piduritrumleid võib rühmitada katserühmadesse nii, et iga lubatud katserühma vahemik ulatub vähimast siseläbimõõdust kuni vähima siseläbimõõduni + 10 % ja mitte rohkem kui 40 mm trummelpiduri piduriklotsi laiusest.

5.3.6.2.2.2.   Ühe materjalirühma piires peab iga eri materjali kohta esitama tõendusmaterjali selle kohta, et 11. ja 12. lisas esitatud nõuded on täidetud.

5.3.7.   Asenduspiduriketaste ja -trumlite hindamine

5.3.7.1.   Geomeetriline kontrollimine

Originaalsete osadega võrreldes kontrollitakse asenduspidurikettaid ja -trumleid järgmiste näitajate osas (vt ka 10. lisa).

| a) | Ketta/trumli läbimõõt ja sealhulgas hõõrdepindade läbimõõdud (kui ketaspiduril on sisseehitatud seisupiduritrummel, tuleb kontrollida mõlemat läbimõõtu). |
| --- | --- |

a)

Ketta/trumli läbimõõt ja sealhulgas hõõrdepindade läbimõõdud (kui ketaspiduril on sisseehitatud seisupiduritrummel, tuleb kontrollida mõlemat läbimõõtu).

| b) | Ketta paksus (originaalsed mõõtmed ja vähim lubatud kulumine) – koostepinnast suunaga välimise hõõrdepinna poole. |
| --- | --- |

b)

Ketta paksus (originaalsed mõõtmed ja vähim lubatud kulumine) – koostepinnast suunaga välimise hõõrdepinna poole.

| c) | Koosteääriku paksus. |
| --- | --- |

c)

Koosteääriku paksus.

| d) | Kinnitusavade/poltide jaotusringjoone läbimõõt. |
| --- | --- |

d)

Kinnitusavade/poltide jaotusringjoone läbimõõt.

| e) | Kinnitusavade/poltide arv. |
| --- | --- |

e)

Kinnitusavade/poltide arv.

| f) | Koosteääriku läbimõõt. |
| --- | --- |

f)

Koosteääriku läbimõõt.

| g) | Tsentreerimisviis (nt kas keskpoldiga või kinnituspoltide/tikkpoltidega). |
| --- | --- |

g)

Tsentreerimisviis (nt kas keskpoldiga või kinnituspoltide/tikkpoltidega).

| h) | Kui piduriketastel on sisseehitatud seisupiduritrumlid, hõõrdepinna laius ja uurete mõõtmed, kui on olemas soojuspaisumise uurded. |
| --- | --- |

h)

Kui piduriketastel on sisseehitatud seisupiduritrumlid, hõõrdepinna laius ja uurete mõõtmed, kui on olemas soojuspaisumise uurded.

| i) | Ventileeritavate piduriketaste puhul lisaks:






  i) | ventileerimise viis (sisemine/välimine); |
| --- | --- | --- |

i)

Ventileeritavate piduriketaste puhul lisaks:

i)

ventileerimise viis (sisemine/välimine);

| ii) | ribide ja tugede arv; |
| --- | --- |

ii)

ribide ja tugede arv;

| iii) | õhukanali mõõde. |
| --- | --- |

iii)

õhukanali mõõde.

5.3.7.2.   Tasakaalustusnõuded

Tasakaalustusnõuded asenduspiduriketaste/-trumlite puhul peavad olema kooskõlas asendatava originaalse osa kohta kehtivate nõuetega.

5.3.7.3.   Hõõrdepindade kulumisnõuete hindamine

Järgida sõiduki tootja esitatud kriteeriume.

5.3.7.4.   Katsed

Tehniline teenistus katsetab teatavat tüüpi asenduspiduriketaste/-trumlite (vt punkt 5.3.5) kõiki katserühmasid (vt punkt 5.3.6).

5.3.8.   Katsearuanne

Koostatakse katsearuanne, mis sisaldab vähemalt käesoleva eeskirja 13. lisas sätestatud teavet.

6.   PAKENDAMINE JA MÄRGISTAMINE

6.1.   Pakendamise ja märgistamise nõuded, mis on seotud piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübiga, trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübiga ja trummelpiduri asendushõõrdkattega

| 6.1.1. | Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüübile vastavaid piduri asendushõõrdkatete komplekte või trummelpiduri asendushõõrdkatteid turustatakse teljekomplektidena. |
| --- | --- |

6.1.1.

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüübile vastavaid piduri asendushõõrdkatete komplekte või trummelpiduri asendushõõrdkatteid turustatakse teljekomplektidena.

| 6.1.2. | Iga teljekomplekt pakendatakse pitseeritud pakendisse, et oleks näha, kas seda on eelnevalt avatud. |
| --- | --- |

6.1.2.

Iga teljekomplekt pakendatakse pitseeritud pakendisse, et oleks näha, kas seda on eelnevalt avatud.

| 6.1.3. | Igal pakendil peavad olema järgmised andmed:






  6.1.3.1. | piduri asendushõõrdkatete komplektide või trummelpiduri asendushõõrdkatete arv pakendis; |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

Igal pakendil peavad olema järgmised andmed:

6.1.3.1.

piduri asendushõõrdkatete komplektide või trummelpiduri asendushõõrdkatete arv pakendis;

| 6.1.3.2. | tootja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

6.1.3.2.

tootja nimi või kaubamärk;

| 6.1.3.3. | piduri asendushõõrdkatete komplektide või trummelpiduri asendushõõrdkatete mark ja tüüp; |
| --- | --- |

6.1.3.3.

piduri asendushõõrdkatete komplektide või trummelpiduri asendushõõrdkatete mark ja tüüp;

| 6.1.3.4. | sõidukid/teljed/pidurid, mille puhul võib pakendi sisu kasutada; |
| --- | --- |

6.1.3.4.

sõidukid/teljed/pidurid, mille puhul võib pakendi sisu kasutada;

| 6.1.3.5. | tüübikinnitusmärk. |
| --- | --- |

6.1.3.5.

tüübikinnitusmärk.

| 6.1.4. | Iga pakend peab sisaldama paigaldusjuhendit ühes UNECE ametlikus keeles, millele on lisatud vastav tekst selle riigi keeles, kus toodet müüakse, ning:






  6.1.4.1. | spetsiaalne viide lisaosadele; |
| --- | --- | --- |

6.1.4.

Iga pakend peab sisaldama paigaldusjuhendit ühes UNECE ametlikus keeles, millele on lisatud vastav tekst selle riigi keeles, kus toodet müüakse, ning:

6.1.4.1.

spetsiaalne viide lisaosadele;

| 6.1.4.2. | nõue, et piduri asendushõõrdkatete komplekte või trummelpiduri asendushõõrdkatteid tuleks vahetada telje mõlemal poolel; |
| --- | --- |

6.1.4.2.

nõue, et piduri asendushõõrdkatete komplekte või trummelpiduri asendushõõrdkatteid tuleks vahetada telje mõlemal poolel;

| 6.1.4.3. | trummelpiduri asendushõõrdkatete puhul üldine soovitus kontrollida: | kas piduriklots, rummutugi ja teljepolt on terved; |
| --- | --- | --- |

6.1.4.3.

trummelpiduri asendushõõrdkatete puhul üldine soovitus kontrollida:

kas piduriklots, rummutugi ja teljepolt on terved;

| | ega piduriklots ei ole väändunud, deformeerunud või roostetanud; |
| --- | --- |

ega piduriklots ei ole väändunud, deformeerunud või roostetanud;

| | kasutatava needi tüüpi ja suurust; |
| --- | --- |

kasutatava needi tüüpi ja suurust;

| | vajalikke neetimisvahendeid ja -jõudu; |
| --- | --- |

vajalikke neetimisvahendeid ja -jõudu;

| 6.1.4.4. | lisaks tuleb kombineeritud pidurisüsteemide puhul (eeskirja nr 78 punkti 2.9 tähenduses) märkida tüübikinnituse saanud piduri hõõrdkatete komplektide kombinatsioon(id). |
| --- | --- |

6.1.4.4.

lisaks tuleb kombineeritud pidurisüsteemide puhul (eeskirja nr 78 punkti 2.9 tähenduses) märkida tüübikinnituse saanud piduri hõõrdkatete komplektide kombinatsioon(id).

| 6.1.5. | Igal piduri asendushõõrdkatete komplektil või trummelpiduri asendushõõrdkattel peavad alati olema järgmised tüübikinnitusega seotud andmed:






  6.1.5.1. | tüübikinnitusmärk; |
| --- | --- | --- |

6.1.5.

Igal piduri asendushõõrdkatete komplektil või trummelpiduri asendushõõrdkattel peavad alati olema järgmised tüübikinnitusega seotud andmed:

6.1.5.1.

tüübikinnitusmärk;

| 6.1.5.2. | tootmiskuupäev (vähemalt kuu ja aasta) või partii number; |
| --- | --- |

6.1.5.2.

tootmiskuupäev (vähemalt kuu ja aasta) või partii number;

| 6.1.5.3. | piduri hõõrdkatte mark ja tüüp. |
| --- | --- |

6.1.5.3.

piduri hõõrdkatte mark ja tüüp.

6.2.   Asenduspiduriketaste ja -trumlite pakendamise ja märgistamise nõuded

6.2.1.   Iga müüdav pakend peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| 6.2.1.1. | osa number; |
| --- | --- |

6.2.1.1.

osa number;

| 6.2.1.2. | mootorsõidukite puhul:
  sõiduki mark, tüüp, kaubamärk, asjaomane telg ja aeg, mil sõiduk oli tootmises; Kui sõiduki tootmises olemise aeg ei ole teada, võib lisada viite originaalse osa numbrile/tunnuskoodile; |
| --- | --- |

6.2.1.2.

mootorsõidukite puhul:

sõiduki mark, tüüp, kaubamärk, asjaomane telg ja aeg, mil sõiduk oli tootmises; Kui sõiduki tootmises olemise aeg ei ole teada, võib lisada viite originaalse osa numbrile/tunnuskoodile;

| 6.2.1.3. | haagiste puhul tuleb lisada viide originaalse osa numbrile/tunnuskoodile. |
| --- | --- |

6.2.1.3.

haagiste puhul tuleb lisada viide originaalse osa numbrile/tunnuskoodile.

| 6.2.1.4. | Igas pakendis peab olema paigaldusjuhend selle riigi keeles, kus see müügil on,






  6.2.1.4.1. | koos täpse viitega täiendavatele osadele; |
| --- | --- | --- |

6.2.1.4.

Igas pakendis peab olema paigaldusjuhend selle riigi keeles, kus see müügil on,

6.2.1.4.1.

koos täpse viitega täiendavatele osadele;

| 6.2.1.4.2. | paigaldusjuhendis peab olema nõue, et asendushõõrdkatete komplekte tuleb vahetada telje mõlemal poolel. |
| --- | --- |

6.2.1.4.2.

paigaldusjuhendis peab olema nõue, et asendushõõrdkatete komplekte tuleb vahetada telje mõlemal poolel.

6.2.2.   Märgistus

Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud pidurikettale/-trumlile tuleb kustumatult kanda vähemalt järgmised andmed:

| 6.2.2.1. | tootja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

6.2.2.1.

tootja nimi või kaubamärk;

| 6.2.2.2. | tüübikinnitusnumber; |
| --- | --- |

6.2.2.2.

tüübikinnitusnumber;

| 6.2.2.3. | osa number; |
| --- | --- |

6.2.2.3.

osa number;

| 6.2.2.4. | andmed, millega tagatakse tootmisprotsessi jälgitavus (nt kuupäev, partii number, lähtekoha kood); |
| --- | --- |

6.2.2.4.

andmed, millega tagatakse tootmisprotsessi jälgitavus (nt kuupäev, partii number, lähtekoha kood);

| 6.2.2.5. | piduriketta väikseim paksus või piduritrumli suurim lubatud siseläbimõõt. |
| --- | --- |

6.2.2.5.

piduriketta väikseim paksus või piduritrumli suurim lubatud siseläbimõõt.

7.   VARUOSADE TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

7.1.   Igast varuosas tehtavast muudatusest teatatakse tüübikinnituse andnud asutusele. Seejärel võib asutus kas:

| 7.1.1. | võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat kahjulikku mõju ning et varuosa vastab igal juhul endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

7.1.1.

võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat kahjulikku mõju ning et varuosa vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

| 7.1.2. | nõuda katsetamise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

7.1.2.

nõuda katsetamise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

7.2.   Teade muudatuste tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta koos muudatuste kirjeldusega edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele punktis 4.4 sätestatud korras.

7.3.   Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab kõnealusele laiendusele seerianumbri ja teavitab sellest käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

8.   TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

8.1.   Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud varuosad peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile.

8.2.   Originaalsed osad, mille kohta tehakse taotlus punkti 3.2 kohaselt, loetakse vastavaks punkti 8 nõuetele.

8.3.   Punkti 8.1 nõuete täitmise kontrollimiseks tehakse asjakohane tootmise kontrollimine. See hõlmab kasutatud tooraine ja osade kontrolli.

8.4.   Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:

| 8.4.1. | tagama, et iga piduri asendushõõrdkatete komplekti ja trummelpiduri asendushõõrdkatte puhul tehakse statistiliselt kontrollitult ja juhusliku valiku alusel vähemalt käesoleva eeskirja punktis 5.2.2 kirjeldatud asjaomased katsed ning 9. lisas kirjeldatud asjaomased katsed vastavalt tavapärasele kvaliteeditagamise menetlusele. Seisupidurite hõõrdkatete komplektide puhul tehakse üksnes punktis 5.2.2 kirjeldatud nihketugevuse katse; |
| --- | --- |

8.4.1.

tagama, et iga piduri asendushõõrdkatete komplekti ja trummelpiduri asendushõõrdkatte puhul tehakse statistiliselt kontrollitult ja juhusliku valiku alusel vähemalt käesoleva eeskirja punktis 5.2.2 kirjeldatud asjaomased katsed ning 9. lisas kirjeldatud asjaomased katsed vastavalt tavapärasele kvaliteeditagamise menetlusele. Seisupidurite hõõrdkatete komplektide puhul tehakse üksnes punktis 5.2.2 kirjeldatud nihketugevuse katse;

| 8.4.2. | tagama, et iga asenduspiduriketta ja -trumli puhul tehakse statistiliselt kontrollitult ja juhusliku valiku alusel vähemalt käesoleva eeskirja 9. lisas kirjeldatud katsed vastavalt tavapärasele kvaliteeditagamise menetlusele; |
| --- | --- |

8.4.2.

tagama, et iga asenduspiduriketta ja -trumli puhul tehakse statistiliselt kontrollitult ja juhusliku valiku alusel vähemalt käesoleva eeskirja 9. lisas kirjeldatud katsed vastavalt tavapärasele kvaliteeditagamise menetlusele;

| 8.4.3. | tagama menetluste olemasolu toodete kvaliteedi efektiivseks kontrollimiseks; |
| --- | --- |

8.4.3.

tagama menetluste olemasolu toodete kvaliteedi efektiivseks kontrollimiseks;

| 8.4.4. | omama juurdepääsu seadmetele, mis on vajalikud iga tüübikinnituse saanud tüübi vastavuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

8.4.4.

omama juurdepääsu seadmetele, mis on vajalikud iga tüübikinnituse saanud tüübi vastavuse kontrollimiseks;

| 8.4.5. | analüüsima toote omaduste ühtsuse kontrollimiseks ja tagamiseks iga liiki katsete tulemusi, võttes arvesse tööstuslikus tootmises lubatud hälbeid; |
| --- | --- |

8.4.5.

analüüsima toote omaduste ühtsuse kontrollimiseks ja tagamiseks iga liiki katsete tulemusi, võttes arvesse tööstuslikus tootmises lubatud hälbeid;

| 8.4.6. | tagama, et katsetulemused salvestatakse ning et lisatud dokumendid on kättesaadavad haldusasutusega kokku lepitud ajavahemiku vältel; |
| --- | --- |

8.4.6.

tagama, et katsetulemused salvestatakse ning et lisatud dokumendid on kättesaadavad haldusasutusega kokku lepitud ajavahemiku vältel;

| 8.4.7. | tagama, et kui katse käigus ilmneb mis tahes näidise või katsetatava osa mittevastavus selle katsetüübi tingimustele, võetakse uued näidised ja katset korratakse. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase toodangu vastavus nõuetele. |
| --- | --- |

8.4.7.

tagama, et kui katse käigus ilmneb mis tahes näidise või katsetatava osa mittevastavus selle katsetüübi tingimustele, võetakse uued näidised ja katset korratakse. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase toodangu vastavus nõuetele.

8.5.   Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.

8.5.1.   Igal kontrollimisel tuleb väliskontrollijale esitada katsearuanded ja toodangu kontrollimise aruanded.

8.5.2.   Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste väikseima arvu saab kindlaks määrata tootja tehtud kontrollimiste tulemuste põhjal.

8.5.3.   Kui kvaliteet ei ole piisav või kui tundub, et tuleb kontrollida punkti 8.5.2 alusel tehtud katsete kehtivust, valib kontrollija välja näidised, mis saadetakse tüübikinnituskatsed teinud tehnilisele teenistusele.

8.5.4.   Pädev asutus võib korraldada mis tahes käesoleva eeskirjaga ettenähtud katseid.

8.5.5.   Pädeva asutuse heakskiidetud kontrollide tavapärane sagedus on üks kord aastas. Kui sellise kontrolli käigus saadakse tulemused, mis ei ole nõuetekohased, tagab pädev asutus, et võetakse kõik meetmed, mis on vajalikud selleks, et võimalikult kiiresti taastada toodangu vastavus nõuetele.

9.   KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

9.1.   Kui punktis 8.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud, võib piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse tühistada.

Kui punktis 8.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud, võib asenduspiduritrumli või -ketta tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse tühistada.

9.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest käesoleva eeskirja 1A ja/või 1B lisas esitatud vormi abil kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud varuosa tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Asjakohase teate kättesaamisel teatab asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1A lisa või 1B lisa näidisele vastava teatisevormi abil.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende haldusasutuste nimetused ja aadressid, kes väljastavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tõendid tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

12.   ÜLEMINEKUSÄTTED

12.1.   Alates 02-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

12.2.   Ka pärast 02-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva jäävad kehtima piduri hõõrdkatete komplektide ja trummelpiduri hõõrdkatete 01-seeria muudatuste kohased tüübikinnitused ning eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised aktsepteerivad neid jätkuvalt ega keeldu käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste kohaste tüübikinnituste laienduste andmisest.

12.3.   Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised lubavad jätkuvalt paigaldada kasutuses olevale sõidukile või kasutada kasutuses oleval sõidukil piduri asendushõõrdkatete komplekte, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja originaal- ehk muutmata kuju kohaselt.

---

(1)  Käesolevas eeskirjas esinevaid viiteid eeskirjadele nr 13, 13-H või 78 käsitatakse viidetena ka muudele rahvusvahelistele eeskirjadele, nagu direktiiv 71/320/EMÜ, millega kohaldatakse eeskirjadega nr 13, 13-H ja 78 sarnaseid tehnilisi nõudeid. Vastavalt tõlgendatakse ka viiteid eeskirjade konkreetsetele osadele.

1

(2)  Seda ei kohaldata varuosade võimalike lisafunktsioonide suhtes, nagu näiteks kiiruse mõõtmine sisseehitatud spidomeetriga või rataste juhtimine piduriga kokkuehitatud rummude puhul.

2

(3)  Kui sellised piduri hõõrdkatted turul puuduvad, võib teise võimalusena kasutada punktis 8.2 nimetatud hõõrdkatteid.

3

(4)  1958. aasta kokkuleppe osaliste tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1).

4

(5)  Kui taotleja taotleb eeskirja nr 90 kohast tüübikinnitust, esitab tüübikinnitusasutus teabe vastavalt eeskirja nr 13 2. lisa 1. liitele või eeskirja nr 13-H 1. lisa liitele. Seda teavet antakse üksnes seoses eeskirja nr 90 kohaste tüübikinnitustega.

5

(6)  Halvima võimaluse analüüs peab hõlmama järgmisi tehnilisi näitajaid (vähemalt) iga sõidukitüübi kohta, millel kasutatakse hõõrdkatteid:

6

| a) | piduriketta läbimõõt; |
| --- | --- |

a)

piduriketta läbimõõt;

| b) | piduriketta paksus; |
| --- | --- |

b)

piduriketta paksus;

| c) | ventileeritav või mitteventileeritav piduriketas; |
| --- | --- |

c)

ventileeritav või mitteventileeritav piduriketas;

| d) | kolvi läbimõõt; |
| --- | --- |

d)

kolvi läbimõõt;

| e) | rehvi dünaamiline veereraadius; |
| --- | --- |

e)

rehvi dünaamiline veereraadius;

| f) | sõiduki mass; |
| --- | --- |

f)

sõiduki mass;

| g) | telje mass ja teljele langeva pidurdusjõu osakaal; |
| --- | --- |

g)

telje mass ja teljele langeva pidurdusjõu osakaal;

| h) | sõiduki suurim kiirus. |
| --- | --- |

h)

sõiduki suurim kiirus.

Katsetingimused täpsustatakse katsearuandes.

(7)  Vt joonealune märkus 6.

7

(8)  Vt joonealune märkus 6.

8

(9)  Kõnealune katse on lisatud, et tagada toodangu nõuetele vastavus. Miinimumväärtused ja lubatud hälbed kooskõlastatakse tehnilise teenistusega.

9

(10)  Ei kohaldata ujuvketta puhul.

10

(11)  Ra-väärtus ISO 1302:2002 kohaselt.

11

(12)  Ra ISO 1302:2002 kohaselt.

12

---

1.A LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Välja andnud: ametiasutuse nimi

milles käsitletakse (2) piduri asendushõõrdkatete komplektile või trummelpiduri asendushõõrdkattele: tüübikinnituse andmist,

tüübikinnituse laiendamist,

tüübikinnituse andmata jätmist,

tüübikinnituse tühistamist või

tootmise lõpetamist

kooskõlas eeskirjaga nr 90.

Tüübikinnituse nr: Laienduse nr:

1. Taotleja nimi ja aadress:

2. Tootja nimi ja aadress:

3. Piduri hõõrdkatete komplekti/trummelpiduri hõõrdkatte mark ja tüüp (2)

4. Piduri hõõrdkatte mark ja tüüp

5. Sõidukid/teljed/pidurid, millel kasutamiseks piduri hõõrdkatete komplekti/trummelpiduri hõõrdkatte tüüp kinnitatakse piduri originaalse hõõrdkatete komplektina/trummelpiduri originaalse hõõrdkattena:

6. Sõidukid/teljed/pidurid, millel kasutamiseks piduri hõõrdkatete komplekti/trummelpiduri hõõrdkatte tüüp kinnitatakse piduri asendushõõrdkatete komplektina/trummelpiduri asendushõõrdkattena:

6.1. täiendavalt kombineeritud pidurisüsteemide (eeskirja nr 78 punkti 2.9 tähenduses) puhul tüübikinnituse saanud piduri hõõrdkatete komplektide kombinatsioon(id):

7. Tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev:

8. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:

8.1. Katsearuande kuupäev:

8.2. Katsearuande number:

9. Tüübikinnitus antud / laiendatud / andmata jäetud / tühistatud (2)

10. Koht:

11. Kuupäev:

12. Allkiri:

13. Käesolevale teatisele on lisatud loetelu tüübikinnituse andnud asutuses oleva tüübikinnitustoimiku dokumentidest, mis tehakse taotluse esitamise korral kättesaadavaks.

(1) Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(2) Mittevajalik maha tõmmata.

---

1.B LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Välja andnud: ametiasutuse nimi

milles käsitletakse (2) piduri asendushõõrdkatete komplektile või trummelpiduri asendushõõrdkattele: tüübikinnituse andmist,

tüübikinnituse laiendamist,

tüübikinnituse andmata jätmist,

tüübikinnituse tühistamist või

tootmise lõpetamist

kooskõlas eeskirjaga nr 90.

Tüübikinnituse nr: Laienduse nr:

1. Taotleja nimetus ja aadress

2. Tootja nimetus ja aadress

3. Piduriketta/-trumli mark ja tüüp

4. Sõidukid/teljed, millel kasutamiseks on asenduspiduriketas või asenduspiduritrummel saanud tüübikinnituse:

5. Tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev:

6. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:

6.1. Katsearuande kuupäev:

6.2. Katsearuande number:

7. Tüübikinnitus antud / laiendatud / andmata jäetud / tühistatud (2)

8. Koht:

9. Kuupäev

10. Allkiri

11. Käesolevale teatisele on lisatud loetelu tüübikinnituse andnud asutuses oleva tüübikinnitustoimiku dokumentidest, mis tehakse taotluse esitamise korral kättesaadavaks.

(1) Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(2) Mittevajalik maha tõmmata.

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI JA TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD ANDMETE STRUKTUUR

(Vt käesoleva eeskirja punkt 4.2)

Image 25

Esitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane osa on eeskirja nr 90 kohase tüübikinnituse saanud numbri C0359/7248 all Prantsusmaal (E2). Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirja nr 90 nõuetega, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

Ketaspiduriseadme märgistamise näidis

Tüübikinnitusmärk

Tootmiskuupäev ja tootja nimi või kaubamärk

Piduri hõõrdkatte mark ja tüüp

Trummelpiduriseadme märgistamise näidis

Tüübikinnitusmärk

Tootmiskuupäev ja tootja nimi või kaubamärk

Piduri hõõrdkatte mark ja tüüp

Trummelpiduri hõõrdkatte märgistamise näidis

Piduri hõõrdkatte mark ja tüüp

Tootmiskuupäev

Tüübikinnitusmärk

Märkus. Näidistel esitatud märgistuste kohad ja nende asetus üksteise suhtes ei ole kohustuslikud.

---

3. LISA

M1-, M2- JA N1-KATEGOORIA SÕIDUKITE ASENDUSHÕÕRDKATETE KOMPLEKTIDE NÕUDED

1.   VASTAVUS EESKIRJALE nr 13 VÕI 13-H

Vastavust eeskirja nr 13 või 13-H nõuetele tõestatakse sõiduki katsetamisega.

1.1.   Sõiduki ettevalmistamine

1.1.1.   Katsesõiduk

Sõiduk, mis esindab sõidukitüüpi/sõidukitüüpe, mille jaoks taotletakse piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübikinnitust, peab olema varustatud tüübikinnituseks esitatud piduri asendushõõrdkatete komplektidega ning eeskirjadega nr 13 ja 13-H ette nähtud pidurduskatseks vajalike seadmetega.

Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatted paigaldatakse asjaomastele piduritele ning neid töötatakse sisse kuni kindla lihvimismenetluse saamiseni tehnilise teenistuse nõusolekul tootja juhendi kohaselt.

1.1.2.   Pidurite sissesõitmise menetlus

1.1.2.1.   Üldtingimused

Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatete komplektid paigaldatakse asjaomastele piduritele. Piduri asendushõõrdkatete komplektide puhul tuleb kasutada uusi hõõrdkatteid. Trummelpiduri hõõrdkatteid võib töödelda, et saavutada parim võimalik algkontakt hõõrdkatete ja trumli(te) vahel. Katsesõiduk peab olema koormatud täismassini.

Kasutada võib piduri originaalsete hõõrdkatete komplekte, mida on kasutatud võrdluskatses ja mis on juba katsesõidukile paigaldatud, tingimusel et need on heas seisukorras ja ei ole kulunud rohkem kui 20 % esialgsest paksusest. Neil ei tohi olla kahjustusi, pragusid, ülemäärast roostet ega ülekuumenemise märke. Need sõidetakse sisse vastavalt allpool kirjeldatud menetlusele.

1.1.2.2.   Menetlus

Vähemalt 50 km pikkuse sõidu ajal pidurdada vähemalt 100 korda eri tugevusega, (aeglustus vähemalt vahemikus 1 m/s2 kuni 5 m/s2) algkiirusel vahemikus 50 km/h kuni 120 km/h. Sissesõitmise käigus tuleb vähemalt kolm korda saavutada temperatuur vahemikus 250 °C kuni 500 °C ketaspiduriseadme korral või 150 °C kuni 250 °C trummelpiduriseadme korral (mõõdetuna ketta või trumli hõõrdepinnal). Temperatuur ei tohi ketaspiduriseadme puhul ületada 500 °C ja trummelpiduriseadme puhul 250 °C.

1.1.2.3.   Toimivuse kontroll

Pidurdada korraga ainult ühel teljel viis korda kiiruselt 70 km/h kiiruseni 0 km/h (esitelg) ja kiiruselt 45 km/h kiiruseni 0 km/h (tagatelg) piduritorustiku rõhul 4 MPa, (1) algtemperatuuriga 100 °C igal peatumisel. Viis järjestikust mitteühetaolist tulemust ei tohi erineda keskmisest täielikust aeglustusest rohkem kui 0,6 m/s2 (esitelg) või 0,4 m/s2 (tagatelg).

Kui nimetatud nõue ei ole täidetud, tuleb korrata punktis 1.1.2.2 kirjeldatud sissesõitmist ja punktis 1.1.2.3 kirjeldatud toimivuskatset.

1.2.   Sõiduki pidurisüsteemi katsetatakse eeskirja nr 13 4. lisa punktidega 1 ja 2 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktidega 1 ja 2 kõnealusele sõidukikategooriale (M1, M2 või N1) ettenähtud nõuete kohaselt, vastavalt sellele, kumb on asjakohane süsteemi originaalse tüübikinnituse seisukohast. Kohaldatakse järgmisi nõudeid või katseid.

1.2.1.   Sõidupidurisüsteem

1.2.1.1.   0-tüüpi katse lahutatud mootoriga ja koormamata sõidukiga vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.4.2 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 1.4.2.

1.2.1.2.   0-tüüpi katse ühendatud mootoriga (koormatud ja koormamata sõiduk) vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktidele 1.4.3.1 (stabiilsuskatse) ja 1.4.3.2 (ainult katse algkiirusega v = 0,8 vmax) või vastavalt eeskirja nr 13-H 3. lisa punktidele 1.4.3.1 ja 1.4.3.2.

1.2.1.3.   I tüüpi katse vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.5 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 1.5.

1.2.2.   Abipidurisüsteem

1.2.2.1.   0-tüüpi katse lahutatud mootoriga ja koormatud sõidukiga vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 2.2 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 2.2 (selle katse võib jätta tegemata, kui nõuded on kindlasti täidetud, näiteks diagonaalselt jaotatud pidurisüsteemi puhul)

1.2.3.   Seisupidurisüsteem

(Kohaldatakse ainult juhul, kui tüübikinnitust vajavate hõõrdkatetega pidureid kasutatakse seisupiduritena.)

1.2.3.1.   Seisupiduri katse 18 % kaldpinnal ja koormatud sõidukiga vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 2.3.1 või seisupiduri katse 20 % kaldpinnal ja koormatud sõidukiga eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 2.3.1.

1.3.   Sõiduk peab vastama kõigile eeskirja nr 13 4. lisa punktiga 2 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktiga 2. kõnealuse kategooria sõidukile ette nähtud asjakohastele nõuetele.

2.   TÄIENDAVAD NÕUDED

Lisanõuetele vastavuse tõendamiseks kasutatakse ühte järgmisest kahest meetodist.

2.1.   Sõidukikatse (eraldi telgede katse)

Selles katses peab sõiduk olema koormatud täismassini ning kõik pidurdused tuleb teha lahutatud mootoriga ja tasasel teel.

Sõiduki sõidupidurite juhtsüsteem peab olema varustatud vahendiga, mis eraldab esi- ja tagatelje pidurid nii, et neid saab kasutada sõltumatult.

Kui tüübikinnitust taotletakse esitelje piduri hõõrdkatete komplektile, siis tagatelje pidureid katse ajal ei kasutata.

Kui tüübikinnitust taotletakse tagatelje piduri hõõrdkatete komplektile, siis esitelje pidureid katse ajal ei kasutata.

2.1.1.   Soojenemata pidurite võrdväärsuse katse

Asendushõõrdkatete komplekti ja originaalsete hõõrdkatete komplekti pidurdustõhusust soojenemata piduritega pidurdamisel võrreldakse katsetulemuste võrdlemise teel järgmisel viisil.

| 2.1.1.1. | Pidurdada vähemalt kuus korda, suurendades järk-järgult pedaalikoormust või piduritorustiku rõhku kuni rattalukustuseni või, teise võimalusena, kuni keskmise täieliku aeglustuseni 6 m/s2 või kuni kõnealuse sõidukikategooria puhul lubatud maksimaalse pedaalile mõjuva jõuni, alates järgmises tabelis esitatud algkiirusest:







  Sõidukikategooria | Katsekiirus (km/h) |
| --- | --- | --- |
| Esitelg | Tagatelg |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |

2.1.1.1.

Pidurdada vähemalt kuus korda, suurendades järk-järgult pedaalikoormust või piduritorustiku rõhku kuni rattalukustuseni või, teise võimalusena, kuni keskmise täieliku aeglustuseni 6 m/s2 või kuni kõnealuse sõidukikategooria puhul lubatud maksimaalse pedaalile mõjuva jõuni, alates järgmises tabelis esitatud algkiirusest:

Sõidukikategooria

Katsekiirus (km/h)

Esitelg

Tagatelg

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

Piduri algtemperatuur peab iga pidurduse alguses olema ≤ 100 °C.

| 2.1.1.2. | Igal pidurdusel märkida üles ja esitada graafiliselt pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk ja keskmine täisaeglustus ning määrata pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk, mis on vajalik selleks, et saavutada (võimaluse korral) esitelje pidurite keskmine täielik aeglustus 5 m/s2 ning tagatelje pidurite keskmine täielik aeglustus 3 m/s2. Kui nimetatud väärtusi ei ole võimalik saavutada pedaalile mõjuva maksimaalse lubatud jõuga, siis tuleb teise võimalusena määrata maksimaalse aeglustuse saavutamiseks vajalik pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Igal pidurdusel märkida üles ja esitada graafiliselt pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk ja keskmine täisaeglustus ning määrata pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk, mis on vajalik selleks, et saavutada (võimaluse korral) esitelje pidurite keskmine täielik aeglustus 5 m/s2 ning tagatelje pidurite keskmine täielik aeglustus 3 m/s2. Kui nimetatud väärtusi ei ole võimalik saavutada pedaalile mõjuva maksimaalse lubatud jõuga, siis tuleb teise võimalusena määrata maksimaalse aeglustuse saavutamiseks vajalik pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk.

| 2.1.1.3. | Piduri asendushõõrdkatte komplekti talitluse omadused loetakse sarnaseks piduri originaalhõõrdkatte komplekti omadustega, kui sama kontrolljõu või piduritorustiku rõhu korral saadud keskmised täielike aeglustuste väärtused kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine piduri originaalhõõrdkatte komplektiga saadud aeglustuste väärtustest rohkem kui 15 %. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Piduri asendushõõrdkatte komplekti talitluse omadused loetakse sarnaseks piduri originaalhõõrdkatte komplekti omadustega, kui sama kontrolljõu või piduritorustiku rõhu korral saadud keskmised täielike aeglustuste väärtused kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine piduri originaalhõõrdkatte komplektiga saadud aeglustuste väärtustest rohkem kui 15 %.

2.1.2.   Kiirustundlikkuse katse

2.1.2.1.   Käesoleva lisa punkti 2.1.1.2 kohaselt tuletatud pedaalijõudu kasutades ning piduri algtemperatuuril ≤ 100 °C pidurdada kolm korda igal järgmisel kiirusel:

| a) | esitelg: 65 km/h, 100 km/h ja lisaks 135 km/h, kui vmax ületab 150 km/h. |
| --- | --- |

a)

esitelg: 65 km/h, 100 km/h ja lisaks 135 km/h, kui vmax ületab 150 km/h.

| b) | tagatelg: 45 km/h, 65 km/h ja lisaks 90 km/h, kui vmax ületab 150 km/h. |
| --- | --- |

b)

tagatelg: 45 km/h, 65 km/h ja lisaks 90 km/h, kui vmax ületab 150 km/h.

2.1.2.2.   Arvutada iga kolmest pidurdamisest koosneva tulemusterühma keskmine väärtus ning koostada kiiruse ja sellele vastava keskmise täieliku aeglustuse kõver.

2.1.2.3.   Suurematel kiirustel registreeritud täieliku aeglustuse keskmine väärtus ei tohi madalaimal kiirusel registreeritud keskmisest väärtusest erineda rohkem kui 15 %.

2.2.   Katse veojõustendil

2.2.1.   Katseseadmed

Katseteks varustatakse veojõustend asjaomase piduriga. Veojõustend varustatakse vahenditega, mis püsivalt salvestavad pöörlemissagedust, pidurdusmomenti, rõhku piduritorustikus, pöörete arvu pärast pidurdamist, pidurdusaega ning piduriketta temperatuuri.

2.2.2.   Katsetingimused

2.2.2.1.   Veojõustendi pöörlemismass peab vastama poolele teljeosale sõiduki täismassist vastavalt järgnevale tabelile ning kõnealus(t)e sõidukitüübi (sõidukitüüpide) puhul lubatud suurima rehvi veereraadiusele.

| Sõiduki-kategooria | Teljeosa sõiduki täismassist |
| --- | --- |
| Esikülg | Tagakülg |
| M1 | 0,77 | 0,32 |
| M2 | 0,69 | 0,44 |
| N1 | 0,66 | 0,39 |

Sõiduki-kategooria

Teljeosa sõiduki täismassist

Esikülg

Tagakülg

M1

0,77

0,32

M2

0,69

0,44

N1

0,66

0,39

2.2.2.2.   Veojõustendi algpöörlemissagedus peab vastama sõiduki joonkiirusele, nagu esitatud käesoleva lisa punktides 2.2.3 ja 2.2.4, ning selle aluseks võetakse rehvi dünaamiline veereraadius.

2.2.2.3.   Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatted paigaldatakse asjaomastele piduritele ja need sõidetakse sisse vastavalt järgmisele menetlusele.

| | Sissesõitmise 1. faas – 64 kiiret pidurdust kiiruselt 80 km/h kiiruseni 30 km/h piduritorustiku eri rõhkude korral: | Tagatelg | Tagatelg |
| --- | --- | --- | --- |
| Näitaja | Esitelg | Ketaspidurid | Trummel-pidurid |
| Pidurduste arv tsüklis | 32 | 32 | 32 |
| Pidurduse algkiirus (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| Pidurduse lõppkiirus (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| Piduri algtemperatuur (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Piduri lõpptemperatuur (°C) | Avatud | Avatud | Avatud |
| Rõhk 1. pidurdusel (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Rõhk 2. pidurdusel (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Rõhk 3. pidurdusel (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Rõhk 4. pidurdusel (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Rõhk 5. pidurdusel (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Rõhk 6. pidurdusel (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Rõhk 7. pidurdusel (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Rõhk 8. pidurdusel (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Rõhk 9. pidurdusel (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Rõhk 10. pidurdusel (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Rõhk 11. pidurdusel (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Rõhk 12. pidurdusel (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Rõhk 13. pidurdusel (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Rõhk 14. pidurdusel (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Rõhk 15. pidurdusel (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Rõhk 16. pidurdusel (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| Rõhk 17. pidurdusel (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Rõhk 18. pidurdusel (kPa) | 5 100 | 5 100 | 5 100 |
| Rõhk 19. pidurdusel (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Rõhk 20. pidurdusel (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Rõhk 21. pidurdusel (kPa) | 4 200 | 4 200 | 4 200 |
| Rõhk 22. pidurdusel (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Rõhk 23. pidurdusel (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Rõhk 24. pidurdusel (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| Rõhk 25. pidurdusel (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Rõhk 26. pidurdusel (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Rõhk 27. pidurdusel (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Rõhk 28. pidurdusel (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Rõhk 29. pidurdusel (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Rõhk 30. pidurdusel (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Rõhk 31. pidurdusel (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Rõhk 32. pidurdusel (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Tsüklite arv | 2 | 2 | 2 |

Sissesõitmise 1. faas – 64 kiiret pidurdust kiiruselt 80 km/h kiiruseni 30 km/h piduritorustiku eri rõhkude korral:

Tagatelg

Tagatelg

Näitaja

Esitelg

Ketaspidurid

Trummel-pidurid

Pidurduste arv tsüklis

32

32

32

Pidurduse algkiirus (km/h)

80

80

80

Pidurduse lõppkiirus (km/h)

30

30

30

Piduri algtemperatuur (°C)

< 100

< 100

< 80

Piduri lõpptemperatuur (°C)

Avatud

Avatud

Avatud

Rõhk 1. pidurdusel (kPa)

1 500

1 500

1 500

Rõhk 2. pidurdusel (kPa)

3 000

3 000

3 000

Rõhk 3. pidurdusel (kPa)

1 500

1 500

1 500

Rõhk 4. pidurdusel (kPa)

1 800

1 800

1 800

Rõhk 5. pidurdusel (kPa)

2 200

2 200

2 200

Rõhk 6. pidurdusel (kPa)

3 800

3 800

3 800

Rõhk 7. pidurdusel (kPa)

1 500

1 500

1 500

Rõhk 8. pidurdusel (kPa)

2 600

2 600

2 600

Rõhk 9. pidurdusel (kPa)

1 800

1 800

1 800

Rõhk 10. pidurdusel (kPa)

3 400

3 400

3 400

Rõhk 11. pidurdusel (kPa)

1 500

1 500

1 500

Rõhk 12. pidurdusel (kPa)

2 600

2 600

2 600

Rõhk 13. pidurdusel (kPa)

1 500

1 500

1 500

Rõhk 14. pidurdusel (kPa)

2 200

2 200

2 200

Rõhk 15. pidurdusel (kPa)

3 000

3 000

3 000

Rõhk 16. pidurdusel (kPa)

4 600

4 600

4 600

Rõhk 17. pidurdusel (kPa)

2 600

2 600

2 600

Rõhk 18. pidurdusel (kPa)

5 100

5 100

5 100

Rõhk 19. pidurdusel (kPa)

2 200

2 200

2 200

Rõhk 20. pidurdusel (kPa)

1 800

1 800

1 800

Rõhk 21. pidurdusel (kPa)

4 200

4 200

4 200

Rõhk 22. pidurdusel (kPa)

1 500

1 500

1 500

Rõhk 23. pidurdusel (kPa)

1 800

1 800

1 800

Rõhk 24. pidurdusel (kPa)

4 600

4 600

4 600

Rõhk 25. pidurdusel (kPa)

2 600

2 600

2 600

Rõhk 26. pidurdusel (kPa)

1 500

1 500

1 500

Rõhk 27. pidurdusel (kPa)

3 400

3 400

3 400

Rõhk 28. pidurdusel (kPa)

2 200

2 200

2 200

Rõhk 29. pidurdusel (kPa)

1 800

1 800

1 800

Rõhk 30. pidurdusel (kPa)

3 000

3 000

3 000

Rõhk 31. pidurdusel (kPa)

1 800

1 800

1 800

Rõhk 32. pidurdusel (kPa)

3 800

3 800

3 800

Tsüklite arv

2

2

2

| | Sissesõitmise 2. faas – 10 pidurdust kiiruselt 100 km/h kiirusele 5 km/h aeglustusega 0,4 g ja suureneva algtemperatuuriga: | Tagatelg | Tagatelg |
| --- | --- | --- | --- |
| Näitaja | Esitelg | Ketaspidurid | Trummel-pidurid |
| Pidurduste arv tsüklis | 10 | 10 | 10 |
| Pidurduse algkiirus (km/h) | 100 | 100 | 100 |
| Pidurduse lõppkiirus (km/h) | < 5 | < 5 | < 5 |
| Aeglustus (g) | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| Maksimaalne rõhk (kPa) | 16 000 | 16 000 | 10 000 |
| Algtemperatuur 1 (°C) | < 100 | < 100 | < 100 |
| Algtemperatuur 2 (°C) | < 215 | < 215 | < 151 |
| Algtemperatuur 3 (°C) | < 283 | < 283 | < 181 |
| Algtemperatuur 4 (°C) | < 330 | < 330 | < 202 |
| Algtemperatuur 5 (°C) | < 367 | < 367 | < 219 |
| Algtemperatuur 6 (°C) | < 398 | < 398 | < 232 |
| Algtemperatuur 7 (°C) | < 423 | < 423 | < 244 |
| Algtemperatuur 8 (°C) | < 446 | < 446 | < 254 |
| Algtemperatuur 9 (°C) | < 465 | < 465 | < 262 |
| Algtemperatuur 10 (°C) | < 483 | < 483 | < 270 |
| Tsüklite arv | 1 | 1 | 1 |

Sissesõitmise 2. faas – 10 pidurdust kiiruselt 100 km/h kiirusele 5 km/h aeglustusega 0,4 g ja suureneva algtemperatuuriga:

Tagatelg

Tagatelg

Näitaja

Esitelg

Ketaspidurid

Trummel-pidurid

Pidurduste arv tsüklis

10

10

10

Pidurduse algkiirus (km/h)

100

100

100

Pidurduse lõppkiirus (km/h)

< 5

< 5

< 5

Aeglustus (g)

0,4

0,4

0,4

Maksimaalne rõhk (kPa)

16 000

16 000

10 000

Algtemperatuur 1 (°C)

< 100

< 100

< 100

Algtemperatuur 2 (°C)

< 215

< 215

< 151

Algtemperatuur 3 (°C)

< 283

< 283

< 181

Algtemperatuur 4 (°C)

< 330

< 330

< 202

Algtemperatuur 5 (°C)

< 367

< 367

< 219

Algtemperatuur 6 (°C)

< 398

< 398

< 232

Algtemperatuur 7 (°C)

< 423

< 423

< 244

Algtemperatuur 8 (°C)

< 446

< 446

< 254

Algtemperatuur 9 (°C)

< 465

< 465

< 262

Algtemperatuur 10 (°C)

< 483

< 483

< 270

Tsüklite arv

1

1

1

| | Taastumine – 18 kiiret pidurdust kiiruselt 80 km/h kiirusele 30 km/h piduritorustiku rõhul 3 000 kPa: | Tagatelg | Tagatelg |
| --- | --- | --- | --- |
| Näitaja | Esitelg | Ketaspidurid | Trummel-pidurid |
| Pidurduste arv tsüklis | 18 | 18 | 18 |
| Pidurduse algkiirus (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| Pidurduse lõppkiirus (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| Rõhk (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Piduri algtemperatuur (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Piduri lõpptemperatuur (°C) | Avatud | Avatud | Avatud |
| Tsüklite arv | 1 | 1 | 1 |

Taastumine – 18 kiiret pidurdust kiiruselt 80 km/h kiirusele 30 km/h piduritorustiku rõhul 3 000 kPa:

Tagatelg

Tagatelg

Näitaja

Esitelg

Ketaspidurid

Trummel-pidurid

Pidurduste arv tsüklis

18

18

18

Pidurduse algkiirus (km/h)

80

80

80

Pidurduse lõppkiirus (km/h)

30

30

30

Rõhk (kPa)

3 000

3 000

3 000

Piduri algtemperatuur (°C)

< 100

< 100

< 80

Piduri lõpptemperatuur (°C)

Avatud

Avatud

Avatud

Tsüklite arv

1

1

1

2.2.2.4.   Pidurdada viis korda kiiruselt 80 km/h kiiruseni 0 km/h piduritorustiku rõhul 4 MPa, kusjuures piduri temperatuur on iga pidurduse alguses 100 °C. Viis järjestikust mitteühetaolist tulemust ei tohi erineda nende keskmisest täielikust aeglustusest rohkem kui 0,6 m/s2.

Kui nimetatud nõue ei ole täidetud, tuleb korrata lihvimismenetluse esimest osa „Sissesõitmise 1. faas“ seni, kuni saavutatakse nõuetekohane toimivusstabiilsus.

2.2.2.5.   Lubatud on kasutada õhkjahutust. Pidurile suunatud õhuvoolu kiirus pidurdamise ajal peab olema:

vair = 0,33 v

kus:

| v | = | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- |

v

=

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

2.2.3.   Soojenemata pidurite võrdväärsuse katse

Asendushõõrdkatete komplekti ja originaalse hõõrdkatete komplekti pidurdustõhusust soojenemata piduritega pidurdamisel võrreldakse katsetulemuste võrdlemise teel järgmisel viisil.

2.2.3.1.   Alates algkiirusest 80 km/h M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul ning 60 km/h M2-kategooria sõidukite puhul, kusjuures piduri temperatuur on iga pidurduse alguses ≤ 100 °C, pidurdada vähemalt kuus korda, suurendades järkjärgult piduritorustiku rõhku, kuni saavutatakse keskmine täielik aeglustus 6 m/s2.

2.2.3.2.   Igal pidurdusel tuleb registreerida ja esitada graafiku kujul torustiku rõhk ja keskmine täielik aeglustus ning määrata torustiku rõhk, mis on vajalik aeglustuse 5 m/s2 saavutamiseks.

2.2.3.3.   Piduri asendushõõrdkatte komplekti talitluse omadused loetakse sarnaseks piduri originaalhõõrdkatte komplekti omadustega, kui sama kontrolljõu või piduritorustiku rõhu korral saadud keskmised täielike aeglustuste väärtused kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine piduri originaalhõõrdkatte komplektiga saadud aeglustuste väärtustest rohkem kui 15 %.

2.2.4.   Kiirustundlikkuse katse

2.2.4.1.   Punkti 2.2.3.2 kohaselt tuletatud piduritorustiku rõhku kasutades ning piduri algtemperatuuril ≤ 100 °C pidurdada kolm korda pöörlemissagedusel, mis vastab järgmistele sõiduki joonkiirustele:

75 km/h, 120 km/h ja lisaks 160 km/h, kui vmax ületab 150 km/h.

2.2.4.2.   Arvutada välja iga kolmest pidurdamisest koosneva tulemusterühma keskmine väärtus ning koostada kiiruse ja sellele vastava keskmise täieliku aeglustuse kõver.

2.2.4.3.   Suurematel kiirustel registreeritud täieliku aeglustuse keskmine väärtus ei tohi madalaimal kiirusel registreeritud keskmisest väärtusest erineda rohkem kui 15 %.

---

(1)  Pidurisüsteemi puhul, mis ei ole hüdrauliline, tuleks kasutada samaväärset sisendväärtust.

---

4. LISA

M3-, N2- JA N3-KATEGOORIA SÕIDUKITE PIDURI ASENDUSHÕÕRDKATETE KOMPLEKTIDE JA TRUMMELPIDURI ASENDUSHÕÕRDKATETE NÕUDED

1.   SÕIDUKIKATSE

1.1.   Katsesõiduk

Sõiduk, mis esindab sõidukitüüpi/sõidukitüüpe, mille jaoks taotletakse piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübikinnitust, peab olema varustatud tüübikinnituseks esitatud piduri hõõrdkatete komplektide või trummelpiduri hõõrdkatetega ning pidurduskatseks vajalike seadmetega, nagu on ette nähtud eeskirjas nr 13.

Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatted paigaldatakse asjaomastele piduritele ning neid töötatakse sisse kuni kindla lihvimismenetluse saamiseni tehnilise teenistuse nõusolekul tootja juhendi kohaselt.

1.2.   Katsed ja nõuded

1.2.1.   Vastavus eeskirjale nr 13

1.2.1.1.   Sõiduki pidurisüsteemi katsetatakse eeskirja nr 13 4. lisa punktidega 1 ja 2 kõnealusele sõidukikategooriale (M3, N2 või N3) ette nähtud nõuete kohaselt. Kohaldatakse järgmisi nõudeid või katseid.

1.2.1.1.1.   Sõidupidurisüsteem

1.2.1.1.1.1.   0-tüüpi katse lahutatud mootoriga, täismassiga sõidukil

1.2.1.1.1.2.   0-tüüpi katse ühendatud mootoriga (koormatud ja koormamata sõidukiga) vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktidele 1.4.3.1 (stabiilsuskatse) ja 1.4.3.2 (katsetatakse üksnes algkiirusel v = 0,8 vmax).

1.2.1.1.1.3.   I tüüpi katse vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktidele 1.5.1 ja 1.5.3.

1.2.1.1.1.4.   II tüüpi katse

Koormatud sõiduki katsetamisel peab sisendenergia vastama sama ajavahemiku jooksul registreeritud kulutatud energiale koormatud sõiduki puhul, mis liigub keskmise kiirusega 30 km/h 6 km pikkusel teel langusega 2,5 %, kusjuures katse peab toimuma tühikäigul ja pidurdusenergia kulub üksnes sõidupiduritel.

1.2.1.1.2.   Abipidurisüsteem

1.2.1.1.2.1.   0-tüüpi katse lahutatud mootoriga ja koormatud sõidukiga (selle katse võib jätta tegemata, kui on tehtud käesoleva lisa punktis 1.2.2 nimetatud katsed).

1.2.1.1.3.   Seisupidurisüsteem

(Kohaldatakse ainult juhul, kui pidureid tüübikinnitust vajavate hõõrdkatetega kasutatakse seisupiduritena.)

1.2.1.1.3.1.   Pidurduskatse 18 % kaldpinnal koormatud sõidukiga

1.2.1.2.   Sõiduk peab vastama kõigile eeskirja nr 13 4. lisa punktiga 2 kõnealuse kategooria sõidukile ette nähtud asjakohastele nõuetele.

1.2.2.   Lisanõuded (eraldi telgede katse)

Edaspidi nimetatud katsetes peab sõiduk olema koormatud täismassini ning kõik pidurdused tuleb teha lahutatud mootoriga ja tasasel teel.

Sõiduki sõidupidurite juhtsüsteem peab olema varustatud vahendiga, mis eraldab esi- ja tagatelje pidurid nii, et neid saab kasutada sõltumatult.

Kui tüübikinnituseks on esitatud esitelje piduri hõõrdkatete komplekt või esitelje trummelpiduri hõõrdkate, siis tagatelje pidureid katse ajal ei kasutata.

Kui tüübikinnituseks on esitatud tagatelje piduri hõõrdkatete komplekt või tagatelje trummelpiduri hõõrdkate, siis esitelje pidureid katse ajal ei kasutata.

1.2.2.1.   Soojenemata pidurite võrdväärsuse katse

Piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte ja piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkatte pidurdustõhusust soojenemata piduritega pidurdamisel võrreldakse katsetulemuste võrdlemise teel järgmisel meetodil.

1.2.2.1.1.   Pidurdada vähemalt kuus korda, suurendades järkjärgult pedaalikoormust või piduritorustiku rõhku, kuni rattalukustuseni või, teise võimalusena, kuni keskmise täieliku aeglustuseni 3,5 m/s2 või kuni pedaalile mõjuva jõu suurima lubatud väärtuseni või piduritorustiku suurima rõhuni, kusjuures sõiduki algkiirus on 45 km/h ja piduri temperatuur iga pidurduse alguses ≤ 100 °C.

1.2.2.1.2.   Igal pidurdusel märkida üles ja esitada graafiku kujul pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk ja keskmine täisaeglustus ning määrata pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk, mis on vajalik selleks, et saavutada (võimaluse korral) keskmine täielik aeglustus 3 m/s2. Kui nimetatud väärtust ei ole võimalik saavutada, siis tuleb teise võimalusena määrata maksimaalse aeglustuse saavutamiseks vajalik pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk.

1.2.2.1.3.   Piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte toimivuse näitajad loetakse sarnaseks piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkatte omadustega, kui sama kontrolljõu või piduritorustiku rõhu korral saadud keskmised täielike aeglustuste väärtused kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkattega saadud aeglustuste väärtustest rohkem kui 15 %.

1.2.2.2.   Kiirustundlikkuse katse

1.2.2.2.1.   Käesoleva lisa punkti 1.2.2.1.2 kohaselt tuletatud pedaalijõudu kasutades ning piduri algtemperatuuril ≤ 100 °C pidurdada kolm korda igalt allpool esitatud kiiruselt järgmiselt:

| | kiiruselt 40 km/h kiiruseni 20 km/h, |
| --- | --- |

kiiruselt 40 km/h kiiruseni 20 km/h,

| | kiiruselt 60 km/h kiiruseni 40 km/h ja |
| --- | --- |

kiiruselt 60 km/h kiiruseni 40 km/h ja

| | kiiruselt 80 km/h kiiruseni 60 km/h (kui vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

kiiruselt 80 km/h kiiruseni 60 km/h (kui vmax ≥ 90 km/h).

1.2.2.2.2.   Arvutada välja iga kolmest pidurdamisest koosneva tulemusterühma keskmine väärtus ning koostada kiiruse ja sellele vastava keskmise täieliku aeglustuse kõver.

1.2.2.2.3.   Suurematel kiirustel registreeritud täieliku aeglustuse keskmine väärtus ei tohi madalaimal kiirusel registreeritud keskmisest väärtusest erineda rohkem kui 25 %.

2.   KATSE VEOJÕUSTENDIL

2.1.   Katseseadmed

Katseteks varustatakse veojõustend asjaomase piduriga. Veojõustend varustatakse vahenditega, mis püsivalt salvestavad pöörlemissagedust, pidurdusmomenti, rõhku piduritorustikus, pöörete arvu pärast pidurdamist, pidurdusaega ning piduriketta temperatuuri.

2.1.1.   Katsetingimused

2.1.1.1.   Veojõustendi pöörlemismass peab vastama poolele asjaomasele teljele avalduvast teguriga 0,55 korrutatud sõiduki täismassist, ning kõnealus(t)e sõidukitüübi (sõidukitüüpide) puhul lubatud suurima rehvi veereraadiusele.

2.1.1.2.   Veojõustendi algpöörlemissagedus peab vastama sõiduki joonkiirusele, nagu on sätestatud järgmistes punktides, ning selle aluseks võetakse kõnealus(t)e sõidukitüübi (sõidukitüüpide) puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi dünaamiline veereraadius.

2.1.1.3.   Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatete komplektid või trummelpiduri hõõrdkatted paigaldatakse asjaomastele piduritele ning neid töötatakse sisse kuni kindla lihvimismenetluse saamiseni tehnilise teenistuse nõusolekul tootja juhendi kohaselt.

2.1.1.4.   Jahutusõhu kasutamise korral peab õhuvoolu kiirus piduri juures olema:

vair = 0,33 v

kus:

| v | = | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- |

v

=

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

2.1.1.5.   Kasutada kõnealus(t)e sõidukitüübi (sõidukitüüpide) puhul lubatud väikseimat pidurisilindrit.

2.2.   Katsed ja nõuded

2.2.1.   Eeskirjaga nr 13 ette nähtud katsed

2.2.1.1.   0-tüüpi katse

Algkiiruselt 60 km/h, kui piduri temperatuur on iga pidurduse alguses ≤ 100 °C, pidurdada vähemalt kuus korda, tõstes järkjärgult piduritorustiku rõhku, kuni saavutatakse rõhk, mille tagab püsivalt kõnealus(t)e sõidukitüübi (sõidukitüüpide) pidurisüsteem (näiteks kompressori sisselülitusrõhk). Saavutada tuleb keskmine täielik aeglustus vähemalt 5 m/s2.

2.2.1.2.   0-tüüpi katse suurel kiirusel

Punkti 2.2.1.1 kohase tagatud rõhu korral pidurdada kolm korda kiiruselt 100 km/h, kui tüübikinnitust taotletakse N2-kategooria sõidukile, ja kiiruselt 90 km/h, kui tüübikinnitust taotletakse M3- ja N3-kategooria sõidukitele, kusjuures piduri temperatuur on iga pidurduse alguses ≤ 100 °C. Kolme pidurduse täieliku aeglustuse keskmine väärtus peab olema vähemalt 4 m/s2.

2.2.1.3.   I tüüpi katse

2.2.1.3.1.   Soojendamismenetlus

Pidurdada järsult 20 korda järjest, kusjuures v1 = 60 km/h ja v2 = 30 km/h ja tsükli pikkus on 60 sekundit ning piduri temperatuur on esimese pidurduse alguses ≤ 100 °C. Piduritorustiku rõhk peab esimesel pidurdamisel vastama aeglustusele 3 m/s2 ja jääma samaks kõikide järjestikuste pidurduste ajal.

2.2.1.3.2.   Soojenenud pidurite tõhusus

Soojenemise lõppedes mõõdetakse soojenenud pidurite tõhusust punktis 2.2.1.1 sätestatud tingimustel, kasutades punkti 2.2.1.1 kohase tagatud piduritorustiku rõhku (temperatuur võib erineda). Keskmine täielik aeglustus soojenenud piduriga ei tohi olla alla 60 % soojenemata piduriga saadud väärtusest ehk mitte alla 4 m/s2.

2.2.1.3.3.   Taastumine

120 sekundit pärast pidurite soojenemist teha algkiiruselt 60 km/h viis täielikku peatust (jättes peatumiste vahele vähemalt kaks minutit) punktis 2.2.1.3.1 kasutatud piduritorustiku rõhu korral. Viienda pidurdamise alguses peab piduri temperatuur olema ≤ 100 °C ja keskmine täielik aeglustus ei tohi erineda 0-tüüpi katse (kiirusel 60 km/h) piduritorustiku rõhu ja aeglustuse suhte alusel arvutatud aeglustusest rohkem kui 10 %.

2.2.1.4.   II tüüpi katse

2.2.1.4.1.   Soojendamismenetlus

Pidureid soojendatakse 12 minutit püsival kiirusel 30 km/h püsiva pidurdusmomendiga, mis vastab aeglustusele 0,15 m/s2.

2.2.1.4.2.   Soojenenud pidurite tõhusus

Soojenemise lõppedes mõõdetakse soojenenud pidurite tõhusust punktis 2.2.1.1 sätestatud tingimustel, kasutades punkti 2.2.1.1 kohase tagatud piduritorustiku rõhku (temperatuur võib erineda). Keskmine täielik aeglustus soojenenud piduritega ei tohi olla väiksem kui 3,75 m/s2.

2.2.1.5.   Seisupidurite staatiline katse

2.2.1.5.1.   Teha kõikide pidurduste kohta kindlaks halvim võimalus, võttes arvesse pidurile mõjuvat sisendjõudu, sõiduki täismassi ühe teljega pidurdamisel ja rehvi raadiust.

2.2.1.5.2.   Pidurdada punkti 2.2.1.5.1 kohaselt kindlaks tehtud sisendjõuga.

2.2.1.5.3.   Trumli või ketta pööramiseks suurendada aeglaselt veojõustendi võlli jõumomenti. Mõõta väljundjõumomenti pidurdamisel hetkel, mil veojõustendi võll alustab liikumist ja arvutada vastav telje pidurdusjõud, kasutades punkti 2.2.1.5.1 kohaselt määratud rehvi raadiust.

2.2.1.5.4.   Kui punkti 2.2.1.5.3 kohaselt mõõdetud pidurdusjõud jagada poolega punkti 2.2.1.5.1 kohaselt määratud sõiduki massist, peab suhe olema vähemalt 0,18.

2.2.2.   Soojenemata pidurite võrdväärsuse katse

Piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte ja piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkatte pidurdustõhusust soojenemata piduritega võrreldakse punktis 2.2.1.1 kirjeldatud 0-tüüpi katse tulemuste võrdlemise teel.

2.2.2.1.   Punktis 2.2.1.1 sätestatud 0-tüüpi katse tehakse ühe piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkattega.

2.2.2.2.   Piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte toimivuse näitajad loetakse sarnaseks piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkatte näitajatega, kui sama piduritorustiku rõhu korral saadud keskmised täielike aeglustuste väärtused kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkattega saadud aeglustuste väärtustest rohkem kui 15 %.

2.2.3.   Kiirustundlikkuse katse

2.2.3.1.   Käesoleva lisa punkti 2.2.1.1 kohase tagatud piduritorustiku rõhku kasutades ning piduri algtemperatuuril ≤ 100 °C pidurdada kolm korda igalt allpool esitatud kiiruselt järgmiselt:

| | kiiruselt 60 km/h kiiruseni 30 km/h, |
| --- | --- |

kiiruselt 60 km/h kiiruseni 30 km/h,

| | kiiruselt 80 km/h kiiruseni 60 km/h ja |
| --- | --- |

kiiruselt 80 km/h kiiruseni 60 km/h ja

| | kiiruselt 110 km/h kiiruseni 80 km/h (kui vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

kiiruselt 110 km/h kiiruseni 80 km/h (kui vmax ≥ 90 km/h).

2.2.3.2.   Arvutada iga kolmest pidurdamisest koosneva tulemusterühma keskmine ning koostada kiiruse ja sellele vastava keskmise täieliku aeglustuse kõver.

2.2.3.3.   Suurematel kiirustel registreeritud keskmine täielik aeglustus ei tohi madalaimal kiirusel registreeritud keskmisest erineda rohkem kui 25 %.

---

5. LISA

O1- JA O2-KATEGOORIA SÕIDUKITE ASENDUSHÕÕRDKATETE KOMPLEKTIDE NÕUDED

1.   ÜLDANDMED

Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetod põhineb veojõustendi katsel. Teise võimalusena võib katsed teha katsesõidukil või teekatsete rullstendil tingimusel, et katsetingimused ja mõõdetavad näitajad on samad kui veojõustendi katses.

2.   KATSESEADMED

Katseteks varustatakse veojõustend asjaomase piduriga. Veojõustend varustatakse vahenditega, mis püsivalt salvestavad pöörlemissagedust, pidurdusmomenti, rõhku piduritorustikus või pidurdusjõudu, pöörete arvu pärast pidurdamist, pidurdusaega ning piduriketta temperatuuri.

2.1.   Katsetingimused

2.1.1.   Veojõustendi pöörlemismass peab olema pool asjaomasele teljele avalduvast sõiduki täismassist ning vastama kõnealus(t)e sõidukitüübi (sõidukitüüpide) puhul lubatud suurima rehvi veereraadiusele.

2.1.2.   Veojõustendi algpöörlemissagedus peab vastama sõiduki joonkiirusele, nagu on sätestatud käesoleva lisa punktis 3.1, ning selle aluseks võetakse kõnealus(t)e sõidukitüübi (sõidukitüüpide) puhul lubatud väikseima rehvi dünaamiline veereraadius.

2.1.3.   Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatted paigaldatakse asjaomastele piduritele ning neid töötatakse sisse kuni kindla lihvimismenetluse saamiseni tehnilise teenistuse nõusolekul tootja juhendi kohaselt.

2.1.4.   Jahutusõhu kasutamise korral peab õhuvoolu kiirus piduri juures olema:

vair = 0,33 v

kus:

| v | = | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- |

v

=

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

2.1.5.   Pidurile paigaldatud ajam peab vastama sõiduki seadmestikule.

3.   KATSED JA NÕUDED

3.1.   0-tüüpi katse

Algkiiruselt 60 km/h, kui piduri temperatuur on iga pidurduse alguses ≤ 100 °C, pidurdada järjest vähemalt kuus korda, tõstes järk-järgult piduritorustiku rõhku või pidurdusjõudu maksimaalse piduritorustiku rõhuni või aeglustuseni 6 m/s2. Viimast pidurdust korrata algkiirusel 40 km/h.

3.2.   I tüüpi katse

3.2.1.   Soojendamismenetlus

Pidurit tuleb soojendada ahelpidurdusega eeskirja nr 13 4. lisa punkti 1.5.2 nõuete kohaselt, alustades piduriketta temperatuurist ≤ 100 °C.

3.2.2.   Soojenenud pidurite tõhusus

Soojenemise lõppedes mõõdetakse algkiirusel 40 km/h soojenenud pidurite tõhusust punktis 3.2.1 sätestatud tingimustel, kasutades sama piduritorustiku rõhku või pidurdusjõudu (temperatuur võib erineda). Keskmine täielik aeglustus soojenenud piduriga ei tohi olla alla 60 % soojenemata piduriga saadud väärtusest ehk mitte alla 3,5 m/s2.

3.3.   Soojenemata pidurite võrdväärsuse katse

Asendushõõrdkatete komplekti ja originaalse hõõrdkatete komplekti pidurdustõhusust soojenemata piduritega võrreldakse punktis 3.1 kirjeldatud 0-tüüpi katse tulemuste võrdlemise teel.

3.3.1.   Punktis 3.1 sätestatud 0-tüüpi katse tehakse piduri ühe originaalse hõõrdkatete komplektiga.

3.3.2.   Piduri asendushõõrdkatete komplekti toimivusomadused loetakse sarnaseks piduri originaalse hõõrdkatete komplekti omadustega, kui sama piduritorustiku rõhu või pidurdusjõu korral saadud keskmised täielikud aeglustused kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine piduri originaalse hõõrdkatete komplektiga saadud aeglustustest rohkem kui 15 %.

---

6. LISA

O3- JA O4-KATEGOORIA SÕIDUKITE PIDURI ASENDUSHÕÕRDKATETE KOMPLEKTIDE JA TRUMMELPIDURI ASENDUSHÕÕRDKATETE NÕUDED

1.   KATSETINGIMUSED

Käesolevas lisas sätestatud katsed võib teha kas katsesõidukil või veojõustendil või teekatsete rullstendil eeskirja nr 13 11. lisa 2. liite punktides 3.1–3.4 nimetatud tingimustel.

Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatted paigaldatakse asjaomastele piduritele ning neid töötatakse sisse tehnilise teenistuse nõusolekul tootja juhendi kohaselt, kuni kujuneb välja kindel lihvimismenetlus.

2.   KATSED JA NÕUDED

2.1.   Vastavus eeskirja nr 13 11. lisale

Pidureid katsetatakse vastavalt eeskirja nr 13 11. lisa 2. liite punktile 3.5.

2.1.1.   Tulemused esitatakse eeskirja nr 13 11. lisa 3. liites sätestatud kujul.

2.1.2.   Nimetatud tulemusi võrreldakse samadel tingimustel piduri originaalse hõõrdkatete komplektide või trummelpiduri originaalsete hõõrdkatetega tehtud katsete tulemustega.

2.1.3.   Sama pidurdusmomendi korral peab soojenenud pidurite tõhusus piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte puhul I tüüpi katsel või III tüüpi katsel (vastavalt sellele, kumba kasutatakse) olema:

| a) | võrdne piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkatte soojenenud pidurite tõhususega või sellest suurem või |
| --- | --- |

a)

võrdne piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkatte soojenenud pidurite tõhususega või sellest suurem või

| b) | vähemalt 90 % piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte pidurdustõhususest soojenemata pidurite korral. |
| --- | --- |

b)

vähemalt 90 % piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte pidurdustõhususest soojenemata pidurite korral.

Vastav käivitava seadme käik ei tohi olla ≥ 110 % piduri originaalse hõõrdkatete komplektiga või trummelpiduri originaalse hõõrdkattega saadud tulemusest ning suurem eeskirja nr 13 11. lisa 2. liite punktis 2 nimetatud väärtusest sp. Kui piduri originaalset hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalset hõõrdkatet on katsetatud vastavalt II tüüpi katse tingimustele, kohaldatakse piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte suhtes eeskirja nr 13 4. lisa punktis 1.7.2 (III tüüpi katse) sätestatud miinimumnõudeid.

2.2.   Soojenemata pidurite võrdväärsuse katse (0-tüüpi katse)

2.2.1.   Vastavalt käesoleva lisa punktis 1 kirjeldatud tingimustele tehakse algkiiruselt 60 km/h, kui piduri temperatuur on pidurdamise alguses ≤ 100 °C, vähemalt kuus pidurdust, suurendades järk-järgult kontrolljõudu või piduritorustiku rõhku, kuni saavutatakse rõhk 6,5 bar või aeglustus 6 m/s2.

2.2.2.   Igal pidurdusel tuleb registreerida ja graafiliselt esitada kontrolljõud või piduritorustiku rõhk ja keskmine pidurdusmoment või keskmine täielik aeglustus.

2.2.3.   Nimetatud tulemusi võrreldakse tulemustega, mis on saadud samadel tingimustel piduri originaalsete hõõrdkatete komplektide või trummelpiduri originaalsete hõõrdkatetega tehtud katsetel.

2.2.4.   Piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte toimivus loetakse sarnaseks piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkatte omadustega, kui sama sisendjõu või piduritorustiku rõhu korral saadud keskmised täielikud aeglustused kõvera ülemises kahes kolmandikus on – 5 % kuni + 15 % piires piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkattega saadud aeglustustest.

---

7. LISA

L-KATEGOORIA SÕIDUKITE PIDURI ASENDUSHÕÕRDKATETE KOMPLEKTIDE NÕUDED

1.   KATSETINGIMUSED

1.1.   Sõiduk, mis esindab sõidukitüüpi/sõidukitüüpe, mille jaoks taotletakse piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübikinnitust, peab olema varustatud tüübikinnituseks esitatud piduri hõõrdkatete komplektidega ning pidurduskatseks vajalike seadmetega, nagu on ette nähtud eeskirjaga nr 78.

1.2.   Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatete komplektid paigaldatakse asjaomastele piduritele ning neid töötatakse sisse tehnilise teenistuse nõusolekul tootja juhendi kohaselt, kuni kujuneb välja kindel lihvimismenetlus.

1.3.   Kui tegemist on piduri asendushõõrdkatete komplektiga, mis on ette nähtud kasutamiseks sõidukitel, millel on kombineeritud pidurisüsteem eeskirja nr 78 punkti 2.9 tähenduses, tuleb katsetada selliseid esi- ja tagatelje piduri hõõrdkatete komplektide kombinatsiooni/kombinatsioone, mille jaoks tüübikinnitust taotletakse.

Kombinatsioon tähendab seda, et võib kasutada mõlemal teljel piduri asendushõõrdkatete komplekte ja/või ühel teljel piduri asendushõõrdkatete komplekti ja teisel piduri originaalset hõõrdkatete komplekti.

2.   KATSED JA NÕUDED

2.1.   Vastavus eeskirjale nr 78

2.1.1.   Sõiduki pidurisüsteemi katsetatakse eeskirja nr 78 3. lisa punktiga 1 kõnealusele sõidukikategooriale (L1, L2, L3, L4 või L5) ette nähtud nõuete kohaselt. Kohaldatakse järgmisi nõudeid või katseid.

2.1.1.1.   0-tüüpi katse lahutatud mootoriga

Katse tehakse üksnes koormatud sõidukiga. Pidurdada vähemalt kuus korda, suurendades järk-järgult kontrolljõudu või piduritorustiku rõhku, kuni rattalukustuseni või kuni keskmise täieliku aeglustuseni 6 m/s2 või maksimaalse lubatud kontrolljõuni.

2.1.1.2.   0-tüüpi katse ühendatud mootoriga

Kohaldatakse üksnes L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite puhul.

2.1.1.3.   0-tüüpi katse märgade piduritega

Ei tehta L5-kategooria sõidukite või trummelpidurite või täielikult suletud ketaspidurite puhul, mille korral ei ole eeskirja nr 78 kohase tüübikinnituse jaoks nimetatud katseid vaja teha.

2.1.1.4.   I tüüpi katse

Tehakse üksnes L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite puhul.

2.1.2.   Sõiduk peab vastama kõigile asjakohastele nõuetele, mis on ette nähtud kõnealuse kategooria sõidukile eeskirja nr 78 3. lisa punktiga 2.

2.2.   Täiendavad nõuded

2.2.1.   Soojenemata pidurite tõhususe võrdväärsuse katse

Asendushõõrdkatete komplekti ja originaalse hõõrdkatete komplekti pidurdustõhusust soojenemata piduritega võrreldakse 0-tüüpi katse tulemuste võrdlemise teel, nagu on kirjeldatud punktis 2.1.1.1.

2.2.1.1.   Punktis 2.1.1.1 sätestatud 0-tüüpi katse tehakse ühe piduri originaalse hõõrdkatete komplektiga.

2.2.1.2.   Piduri asendushõõrdkatete komplekti toimivuse näitajad loetakse sarnaseks piduri originaalse hõõrdkatete komplekti omadustega, kui sama piduritorustiku rõhu korral saadud keskmised täielikud aeglustused väärtused kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine piduri originaalse hõõrdkatete komplektiga saadud aeglustustest rohkem kui 15 %.

2.2.2.   Kiirustundlikkuse katse

Katse tehakse üksnes L3,- L4- ja L5-kategooria koormatud sõidukitega 0-tüüpi katse tingimustel ja lahutatud mootoriga. Katsekiirused on erinevad.

2.2.2.1.   Punktis 2.1.1.1 kirjeldatud 0-tüüpi katse tulemuste alusel määrata kontrolljõud või piduritorustiku rõhk, mis vastab kõnealuse sõidukikategooria minimaalsele keskmisele täielikule aeglustusele.

2.2.2.2.   Punkti 2.2.2.1 kohast kontrolljõudu või piduritorustiku rõhku kasutades pidurdatakse ≤ 100 °C algtemperatuuriga piduritega kolm korda igal järgmisel kiirusel:

40 km/h, 80 km/h ja 120 km/h (kui vmax ≥ 130 km/h).

2.2.2.3.   Arvutada välja iga kolmest pidurdamisest koosneva tulemusterühma keskmine ning koostada kiiruse ja sellele vastava keskmise täieliku aeglustuse kõver.

2.2.2.4.   Suurematel kiirustel registreeritud keskmine täielik aeglustus ei tohi madalaimal kiirusel registreeritud keskmisest erineda rohkem kui 15 %.

---

7.a LISA

L-KATEGOORIA SÕIDUKITE PIDURI HÕÕRDKATETE KOMPLEKTIDE RÜHMADE KINDLAKSMÄÄRAMISE KRITEERIUMID

1.   RÜHMITAMISE KRITEERIUMID

Rühmitamine toimub järgmiselt:

| a) | piduri hõõrdkatte hõõrdmaterjali alusel; |
| --- | --- |

a)

piduri hõõrdkatte hõõrdmaterjali alusel;

| b) | sellise hõõrdkatte hõõrdmaterjali pindala alusel, mida kasutatakse kolvi/kolbidega töötava piduri hõõrdkatte komplektis vaid ühel pidurisadula küljel. |
| --- | --- |

b)

sellise hõõrdkatte hõõrdmaterjali pindala alusel, mida kasutatakse kolvi/kolbidega töötava piduri hõõrdkatte komplektis vaid ühel pidurisadula küljel.

Hõõrdepinna pindala on piduri hõõrdkatte ümbermõõduga piiratud ala (vt punane viirutatud ala joonisel 1), millel ei ole vagusid ega rihvpinda.

Joonis 1

Image 29

Vastavalt tabelile 1 on ette nähtud 3 pindalarühma.

Tabel 1

| Rühm | Piduri hõõrdkatte pindala
  [cm2] |
| --- | --- |
| A | ≤ 15 |
| B | > 15 ≤ 22 |
| C | > 22 |

Rühm

Piduri hõõrdkatte pindala

[cm2]

A

≤ 15

B

> 15 ≤ 22

C

> 22

2.   TÜÜBIKINNITUSE SAAMISEKS ESITATUD RÜHMA ESINDAVA PIDURI HÕÕRDKATTE KOMPLEKTI VALIMISE MENETLUS

Tüübikinnituse saamiseks esitatud piduri hõõrdkatte komplekt määratakse kindlaks järgmiste kriteeriumide põhjal:

| a) | tüübikinnituse saamiseks esitatud hõõrdepinna materjali valik; |
| --- | --- |

a)

tüübikinnituse saamiseks esitatud hõõrdepinna materjali valik;

| b) | valitud hõõrdepinna materjali kasutusalade kontroll; |
| --- | --- |

b)

valitud hõõrdepinna materjali kasutusalade kontroll;

| c) | valitud piduri hõõrdkatte komplektide pindala määramine tabeli 1 kohaselt ning liigitamine rühmadesse A, B ja C; |
| --- | --- |

c)

valitud piduri hõõrdkatte komplektide pindala määramine tabeli 1 kohaselt ning liigitamine rühmadesse A, B ja C;

| d) | iga rühma kõige raskemate kasutustingimuste valimine vastavalt indeksi Ep suurimale väärtusele (kineetiline energia jagatud hõõrdepinna pindalaga:
  Ep =

  × M × p (V × c)2 / (S × qp)
  kus:







  Ep | = | kineetilise energia indeks [kJ/cm2] |
| --- | --- | --- | --- |
| M | = | sõiduki brutomass [kg] |
| p | = | sõiduki massist eraldatud protsent:






  a) | esipiduritel:






  i) | 75 % 1 piduriketta puhul |

d)

iga rühma kõige raskemate kasutustingimuste valimine vastavalt indeksi Ep suurimale väärtusele (kineetiline energia jagatud hõõrdepinna pindalaga:

Ep =
  Formula
  × M × p (V × c)2 / (S × qp)

kus:

Ep

=

kineetilise energia indeks [kJ/cm2]

M

=

sõiduki brutomass [kg]

p

=

sõiduki massist eraldatud protsent:

a)

esipiduritel:

i)

75 % 1 piduriketta puhul

| ii) | 37,5 % 2 piduriketta puhul |
| --- | --- |

ii)

37,5 % 2 piduriketta puhul

| b) | tagapiduritel:






  i) | 50 % |
| --- | --- | --- |

b)

tagapiduritel:

i)

50 %

V

=

sõiduki maksimumkiirus [m/s]

c

=

kiiruse parandustegur:

| c) | esipiduritel = 0,8 |
| --- | --- |

c)

esipiduritel = 0,8

| d) | tagapiduritel: muutub vastavalt piduriketta läbimõõdule:






  i) | 0,5 Ø ≤ 245 [mm] |
| --- | --- | --- |

d)

tagapiduritel: muutub vastavalt piduriketta läbimõõdule:

i)

0,5 Ø ≤ 245 [mm]

| ii) | 0,6 Ø > 245 < 280 [mm] |
| --- | --- |

ii)

0,6 Ø > 245 < 280 [mm]

| iii) | 0,75 Ø ≥ 280 [mm] |
| --- | --- |

iii)

0,75 Ø ≥ 280 [mm]

S

=

piduri hõõrdkatte pindala vastavalt tabelile 1 [cm2].

qp

=

piduriklotside arv 1 pidurisadulas

3.   TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE UUELE RAKENDUSELE

Uue rakenduse puhul, mis lisatakse olemasolevasse rühma, on lubatud kineetilise energia indeksi (Ep, [kJ/cm2]) suurendamine kuni 10 % võrra, võrreldes võrdlusrühma piduri hõõrdkatte komplekti tüübikinnitusel kasutatud väärtusega.

---

8. LISA

SÕIDUKI SÕIDUPIDURISÜSTEEMIST SÕLTUMATUS SEISUPIDURISÜSTEEMIS KASUTAMISEKS ETTE NÄHTUD PIDURI ASENDUSHÕÕRDKATETE KOMPLEKTIDE TEHNILISED NÕUDED

1.   VASTAVUS EESKIRJALE nr 13 VÕI 13-H

Vastavust eeskirja nr 13 või 13-H nõuetele tõestatakse sõiduki katsetamisega.

1.1.   Sõidukikatse

Sõiduk, mis esindab sõidukitüüpi/sõidukitüüpe, mille jaoks taotletakse piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübikinnitust, peab olema varustatud tüübikinnituseks esitatud piduri asendushõõrdkatete komplektidega ning pidurduskatseks vajalike seadmetega, mis on ette nähtud eeskirjaga nr 13 või 13-H (kumb on asjakohane). Sõiduk peab olema koormatud täismassini. Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatted paigaldatakse asjaomastele piduritele ning neid ei töötata sisse.

1.2.   Sõiduki pidurisüsteemi tuleb katsetada vastavalt kõigile asjakohastele nõuetele, mis on ette nähtud eeskirja nr 13 4. lisa punktiga 2.3 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktiga 2.3, vastavalt sellele, kumb on asjakohane, arvestades süsteemi originaalset tüübikinnitust.

---

9. LISA

TÄIENDAVAD ERIMENETLUSED SEOSES TOODETE NÕUETELE VASTAVUSEGA

A OSA

Hõõrdekäitumise uurimine katseseadme abil

1.   SISSEJUHATUS

A osa kohaldatakse piduri asendushõõrdkatete komplektide või trummelpiduri asendushõõrdkatete suhtes, mille tüübikinnitus on tehtud käesoleva eeskirja kohaselt.

1.1.   Piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübi näidiseid katsetatakse seadmel, millega saab luua käesolevas lisas kirjeldatud katsetingimused ning rakendada käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodeid.

1.2.   Katsetulemusi hinnatakse, et uurida näidise hõõrdekäitumist.

1.3.   Näidiste hõõrdekäitumist võrreldakse, et hinnata selle vastavust piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübile kinnitatud standardile.

2.   M1-, M2-, N1-, O1-, O2- JA L-KATEGOORIA SÕIDUKITE ASENDUSHÕÕRDKATETE KOMPLEKTID

2.1.   Seadmed

2.1.1.   Katseseade peab olema ehitatud nii, et sellel saaks kasutada täismõõdus pidurit, mis on sarnane käesoleva eeskirja punkti 5 kohaseks tüübikinnituskatseks sõidukiteljele paigaldatud piduriga.

2.1.2.   Ketta või trumli pöörlemissagedus peab olema 660 ± 10 l/min (1) koormamata sõiduki puhul ja see ei tohi langeda alla 600 l/min täismassini koormatud sõiduki korral.

2.1.3.   Katsetsüklid ja tsüklite ajal tehtud pidurdused peavad olema reguleeritavad ja toimuma automaatselt.

2.1.4.   Salvestada tuleb väljundjõumoment või pidurdusrõhk (muutumatu jõumomendi meetod) ja töötava pinna temperatuur.

2.1.5.   Jahutusõhk tuleb juhtida otse üle pidurite kiirusega 600 ± 60 m3/h.

2.2.   Katsemenetlus

2.2.1.   Näidise ettevalmistamine

Tootja koostatud sissesõitmismenetlus peab tagama ketaspiduriseadmete puhul vähemalt 80 % suuruse kokkupuutepinna, mille pinnatemperatuur ei tohi olla üle 300 °C, ning trummelpiduriseadmete puhul vähemalt 70 % suuruse kokkupuutepinna, mille pinnatemperatuur ei tohi olla üle 200 °C.

2.2.2.   Katse käik

Katse koosneb mitmest järjestikusest pidurdustsüklist, millest igaüks sisaldab X pidurdusintervalli, milles 5-sekundilisele pidurdusele järgneb 10 sekundi pikkune piduri lahutamine.

Alternatiivselt võib kasutada kahte järgmist meetodit:

2.2.2.1.   Katse püsiva rõhu kasutamisega

2.2.2.1.1.   Ketaspiduriseadmed

Hüdrauliline rõhk p pidurisadula kolvi (kolbide) all peab olema muutumatu: vastavalt valemile:

Formula

| Md | = | 150 Nm kui Ak ≤ 18,1 cm2 |
| --- | --- | --- |
| Md | = | 300 Nm kui Ak > 18,1 cm2 |
| Ak | = | pidurisadula kolvi (kolbide) pindala |
| rw | = | ketta efektiivne raadius |

Md

=

150 Nm kui Ak ≤ 18,1 cm2

Md

=

300 Nm kui Ak > 18,1 cm2

Ak

=

pidurisadula kolvi (kolbide) pindala

rw

=

ketta efektiivne raadius

| Tsükli nr | Pidurduste arv X | Piduriketta algtemperatuur (°C) | Piduriketta kõrgeim temperatuur (°C) | Sundjahutus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | Avatud | Ei |
| 2–6 | 5 × 10 | 100 | Avatud (350 (2)) | Ei |
| 7 | 1 × 10 | 100 | Avatud | Jah |

Tsükli nr

Pidurduste arv X

Piduriketta algtemperatuur (°C)

Piduriketta kõrgeim temperatuur (°C)

Sundjahutus

1

1 × 10

≤ 60

Avatud

Ei

2–6

5 × 10

100

Avatud (350 (2))

Ei

7

1 × 10

100

Avatud

Jah

2.2.2.1.2.   Trummelpiduriseadmed

Piduri hõõrdkatte töötava pinna keskmine kontaktrõhk peab olema muutumatu ja 22 ± 6 N/cm2, arvutatuna energiavarustuseta staatilise piduri kohta.

| Tsükli nr | Pidurduste arv X | Piduriketta algtemperatuur (°C) | Piduriketta kõrgeim temperatuur (°C) | Sundjahutus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | 200 | Jah |
| 2 | 1 × 10 | 100 | Avatud | Ei |
| 3 | 1 × 10 | 100 | 200 | Jah |
| 4 | 1 × 10 | 100 | Avatud | Ei |

Tsükli nr

Pidurduste arv X

Piduriketta algtemperatuur (°C)

Piduriketta kõrgeim temperatuur (°C)

Sundjahutus

1

1 × 10

≤ 60

200

Jah

2

1 × 10

100

Avatud

Ei

3

1 × 10

100

200

Jah

4

1 × 10

100

Avatud

Ei

2.2.2.2.   Muutumatu jõumomendiga katse

Seda meetodit kasutatakse üksnes ketaspiduriseadmete puhul. Pidurdusmoment peab olema muutumatu (lubatud hälve ± 5 %) ning reguleeritud nii, et oleksid tagatud järgmises tabelis esitatud piduriketta kõrgeimad temperatuurid.

| Tsükli nr | Pidurduste arv X | Piduriketta algtemperatuur (°C) | Piduriketta kõrgeim temperatuur (°C) | Sundjahutus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300–350 (200–250 (3)) | Ei |
| 2–4 | 3 × 5 | 100 | Avatud | Ei |
| 5 | 1 × 10 | 100 | 500–600 (300–350) | Ei |
| 6–9 | 4 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | Ei |
| 10 | 1 × 10 | 100 | 500–600 (300–350) | Ei |
| 11–13 | 3 × 5 | 100 | 300–350 (200–250) | Ei |
| 14 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300–350 (200–250) | Ei |

Tsükli nr

Pidurduste arv X

Piduriketta algtemperatuur (°C)

Piduriketta kõrgeim temperatuur (°C)

Sundjahutus

1

1 × 5

≤ 60

300–350 (200–250 (3))

Ei

2–4

3 × 5

100

Avatud

Ei

5

1 × 10

100

500–600 (300–350)

Ei

6–9

4 × 5

100

300–350 (200–250)

Ei

10

1 × 10

100

500–600 (300–350)

Ei

11–13

3 × 5

100

300–350 (200–250)

Ei

14

1 × 5

≤ 60

300–350 (200–250)

Ei

2.3.   Katsetulemuste hindamine

Hõõrdekäitumist hinnatakse katse teatavates osades salvestatud pidurdusmomendi põhjal. Muutumatu pidurdusteguri puhul (näiteks ketaspiduril) võib pidurdusmomendi kaudu esitada hõõrdetegur.

2.3.1.   Ketaspiduriseadmed

2.3.1.1.   Tööseisundi hõõrdetegur (μop) on nende hõõrdetegurite keskmine, mis on salvestatud 2.–7. tsükli kestel (muutumatu rõhu meetodil) või 2.–4., 6.–9. ja 11.–13. tsükli kestel (muutumatu jõumomendi meetodil); mõõtmised tehakse üks sekund pärast iga tsükli esimese pidurduse algust.

2.3.1.2.   Maksimaalne hõõrdetegur (μmax) on kõigi tsüklite kohta salvestatud suurim väärtus.

2.3.1.3.   Minimaalne hõõrdetegur (μmin) on kõigi tsüklite kohta salvestatud väikseim väärtus.

2.3.2.   Trummelpiduriseadmed

2.3.2.1.   Keskmine jõumoment (Mmean) on tsüklite 1 ja 3 viienda pidurduse ajal salvestatud maksimaalse ja minimaalse pidurdusmomendi keskmine.

2.3.2.2.   Soojenenud piduri jõumoment (Mhot) on tsüklite 2 ja 4 ajal saavutatud minimaalne pidurdusmoment. Kui temperatuur tõuseb kõnealuste tsüklite ajal üle 300 °C, siis võetakse suuruse Mhot väärtuseks temperatuuri 300 °C korral salvestatud väärtus.

2.4.   Nõuetekohasuse kriteeriumid

2.4.1.   Piduri hõõrdkatete komplekti tüübikinnituse taotlusele tuleb lisada:

| 2.4.1.1. | ketaspiduriseadmete puhul väärtused μop, μmin, μmax; |
| --- | --- |

2.4.1.1.

ketaspiduriseadmete puhul väärtused μop, μmin, μmax;

| 2.4.1.2. | trummelpiduriseadmete puhul väärtused Mmean ja Mhot. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

trummelpiduriseadmete puhul väärtused Mmean ja Mhot.

2.4.2.   Piduri hõõrdkatete komplekti tüübikinnituse saanud tüübi tootmise ajal tuleb katsenäidiste abil tõestada, et käesoleva lisa punkti 2.4.1 kohaselt salvestatud suuruste väärtused vastavad nõuetele järgmiste lubatud hälvete piires:

| 2.4.2.1. | ketaspiduri klotsid: | μοp ± 15 % salvestatud väärtusest; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.1.

ketaspiduri klotsid:

μοp ± 15 % salvestatud väärtusest;

| | μmin ≥ salvestatud väärtusega; |
| --- | --- |

μmin ≥ salvestatud väärtusega;

| | μmax ≤ salvestatud väärtusega; |
| --- | --- |

μmax ≤ salvestatud väärtusega;

| 2.4.2.2. | trummelpiduri ühepoolset tüüpi hõõrdkate: | Mmean ± 20 % salvestatud väärtusest; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.2.

trummelpiduri ühepoolset tüüpi hõõrdkate:

Mmean ± 20 % salvestatud väärtusest;

| | Mhot ≥ salvestatud väärtusega. |
| --- | --- |

Mhot ≥ salvestatud väärtusega.

3.   M3-, N2-, N3-, O3- JA O4-KATEGOORIA SÕIDUKITE PIDURI HÕÕRDKATETE KOMPLEKTID JA TRUMMELPIDURI HÕÕRDKATTED

3.1.   Seadmed

3.1.1.   Seadmele paigaldatakse kinnitatud pidurisadulaga ketaspidur, mille silindri läbimõõt on 60 mm, ning mitteventileeritav ketas läbimõõduga 278 ± 2 mm ja paksusega 12 ± 0,5 mm. Klotsihoidikule kinnitatakse kandiline hõõrdematerjali tükk, mille pindala on 44 ± 0,5 cm2 ja paksus vähemalt 6 mm.

3.1.2.   Ketta pöörlemissagedus peab olema 660 ± 10 1/min koormamata sõiduki puhul ja see ei tohi langeda alla 600 1/min täismassini koormatud sõiduki korral.

3.1.3.   Piduri hõõrdkatete tööpinna keskmine kontaktrõhk peab olema 75 ± 10 N/cm2.

3.1.4.   Katsetsüklid ja tsüklite ajal tehtud pidurdused peavad olema reguleeritavad ja toimuma automaatselt.

3.1.5.   Salvestatakse väljundjõumoment ja tööpinna temperatuur.

3.1.6.   Jahutusõhk tuleb juhtida otse üle pidurite kiirusega 600 ± 60 m3/h.

3.2.   Katsemenetlus

3.2.1.   Näidise ettevalmistamine

Tootja koostatud sissesõitmismenetlus peab tagama vähemalt 80 % suuruse kontaktpinna, mille pinnatemperatuur ei tohi olla üle 200 °C.

3.2.2.   Katse käik

Katse koosneb mitmest järjestikusest pidurdustsüklist, millest igaüks sisaldab X pidurdusintervalli, milles 5-sekundilisele pidurdusele järgneb 10 sekundi pikkune piduri lahutamine.

| Tsükli nr | Pidurduste arv X | Piduriketta algtemperatuur (°C) | Sundjahutus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 | 100 | Jah |
| 2 | 5 | Suurenev ≤ 200 | Ei |
| 3 | 5 | 200 | Ei |
| 4 | 5 | Suurenev ≤ 300 | Ei |
| 5 | 5 | 300 | Ei |
| 6 | 3 | 250 | Jah |
| 7 | 3 | 200 | Jah |
| 8 | 3 | 150 | Jah |
| 9 | 10 | 100 | Jah |
| 10 | 5 | Suurenev ≤ 300 | Ei |
| 11 | 5 | 300 | Ei |

Tsükli nr

Pidurduste arv X

Piduriketta algtemperatuur (°C)

Sundjahutus

1

5

100

Jah

2

5

Suurenev ≤ 200

Ei

3

5

200

Ei

4

5

Suurenev ≤ 300

Ei

5

5

300

Ei

6

3

250

Jah

7

3

200

Jah

8

3

150

Jah

9

10

100

Jah

10

5

Suurenev ≤ 300

Ei

11

5

300

Ei

3.3.   Katsetulemuste hindamine

Hõõrdekäitumist hinnatakse pidurdusmomendi põhjal, mis on salvestatud katsekava väljavalitud tsüklites. Pidurdusmoment teisendatakse hõõrdeteguriks μ.

Iga pidurduse korral määratakse hõõrdetegur μ 5-sekundilise pidurduse keskmisena.

3.3.1.   Tööseisundi hõõrdetegur μop1 on 1. tsükli pidurdustel salvestatud hõõrdetegurite keskmine ja μop2 on 9. tsükli pidurdustel salvestatud hõõrdetegurite keskmine.

3.3.2.   Maksimaalne hõõrdetegur μmax on 1.–11. tsükli pidurduste ajal salvestatud suurim hõõrdetegur.

3.3.3.   Minimaalne hõõrdetegur μmin on 1.–11. tsükli pidurduste ajal salvestatud väikseim hõõrdetegur.

3.4.   Nõuetekohasuse kriteeriumid

3.4.1.   Piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübikinnituse taotlusele tuleb lisada hõõrdetegurid μop1, μop2, μmin and μmax.

3.4.2.   Piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübikinnituse saanud tüübi tootmise ajal tuleb katsenäidiste abil tõestada vastavust käesoleva lisa punkti 3.4.1 kohaselt salvestatud väärtustele järgmiste lubatud hälvete piires:

| | μop1, μop2 ± 15 % salvestatud väärtusest; |
| --- | --- |

μop1, μop2 ± 15 % salvestatud väärtusest;

| | μmin ≥ salvestatud väärtusega; |
| --- | --- |

μmin ≥ salvestatud väärtusega;

| | μmax ≤ salvestatud väärtusega. |
| --- | --- |

μmax ≤ salvestatud väärtusega.

B OSA

MALMIST PIDURIKETASTE JA -TRUMLITE TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

1.   SISSEJUHATUS

B osa kohaldatakse käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud piduriketaste ja -trumlite suhtes.

2.   NÕUDED

Toodangu nõuetele vastavuse näitamiseks tuleb teha korrapärane kontrollimine ja dokumenteerida vähemalt järgmised suurused:

2.1.   Keemiline koostis

2.2.   Mikrostruktuur

Mikrostruktuuri iseloomustus tuleb teha ISO 945–1:2006 kohaselt

| a) | Uuritava näidise koostise kirjeldus |
| --- | --- |

a)

Uuritava näidise koostise kirjeldus

| b) | Grafiidi kuju, jaotuse ja suuruse kirjeldus |
| --- | --- |

b)

Grafiidi kuju, jaotuse ja suuruse kirjeldus

2.3.   Mehaanilised omadused

| a) | ISO 6892:1998 kohaselt mõõdetud tõmbetugevus; |
| --- | --- |

a)

ISO 6892:1998 kohaselt mõõdetud tõmbetugevus;

| b) | ISO 6506-1:2005 kohaselt mõõdetud Brinelli kõvadus. |
| --- | --- |

b)

ISO 6506-1:2005 kohaselt mõõdetud Brinelli kõvadus.

Mõõtmised tuleb alati teha tegelikust pidurikettast või -trumlist võetud näidistega.

2.4.   Geomeetrilised näitajad

Pidurikettad

| a) | Paksuse kõrvalekalle; |
| --- | --- |

a)

Paksuse kõrvalekalle;

| b) | Hõõrdepinna kulumine; |
| --- | --- |

b)

Hõõrdepinna kulumine;

| c) | Hõõrdepinna karedus; |
| --- | --- |

c)

Hõõrdepinna karedus;

| d) | Piduriketta tööpinna paksuse kõrvalekalle (ainult ventileeritavatel ketastel). |
| --- | --- |

d)

Piduriketta tööpinna paksuse kõrvalekalle (ainult ventileeritavatel ketastel).

Piduritrumlid

| a) | Ovaalsus |
| --- | --- |

a)

Ovaalsus

| b) | Hõõrdepinna karedus. |
| --- | --- |

b)

Hõõrdepinna karedus.

2.5.   Nõuetekohasuse kriteeriumid

Iga asenduspiduriketta ja -trumli tüübikinnituse taotlusega tuleb esitada järgmised tootmisandmed:

| a) | keemiline koostis ja selle lubatud vahemikud või, kui see on asjakohane, iga koostisaine suurim sisaldus; |
| --- | --- |

a)

keemiline koostis ja selle lubatud vahemikud või, kui see on asjakohane, iga koostisaine suurim sisaldus;

| b) | mikrostruktuur, nagu osutatud punktis 2.2; |
| --- | --- |

b)

mikrostruktuur, nagu osutatud punktis 2.2;

| c) | mehaanilised näitajad, nagu osutatud punktis 2.3 ja nende lubatud vahemikud või, kui see on asjakohane, vastavad väikseimad väärtused. |
| --- | --- |

c)

mehaanilised näitajad, nagu osutatud punktis 2.3 ja nende lubatud vahemikud või, kui see on asjakohane, vastavad väikseimad väärtused.

Tüübikinnituse saanud asenduspiduriketaste ja -trumlite korrapärane tootmine peab olema kooskõlas vastavate salvestatud spetsifikatsioonidega.

Geomeetriliste näitajate väärtused ei tohi ületada punktis 5.3.4.1.1 (pidurikettad) ja punktis 5.3.4.1.2 (piduritrumlid) osutatud väärtusi.

2.6.   Dokumenteerimine

Dokumentides esitatakse tootja lubatud maksimaalsed ja minimaalsed väärtused.

2.7.   Katsete tegemise sagedus

Käesolevas osas kirjeldatud mõõtmisi tehakse iga toodangupartiiga.

C OSA

ROOSTEVABAST MARTENSIITTERASEST PIDURIKETASTE JA -TRUMLITE TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

1.   SISSEJUHATUS

C osa kohaldatakse käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud asenduspiduriketaste suhtes.

2.   NÕUDED

Toodangu nõuetele vastavuse näitamiseks tuleb teha korrapärane kontrollimine ja dokumenteerida vähemalt järgmised suurused:

2.1.   Keemiline koostis

2.2.   Mehaanilised omadused

ISO 6508-1:2005 kohaselt mõõdetud Rockwelli kõvaduse C.

Mõõtmised tuleb alati teha tegelikust pidurikettast või -trumlist võetud näidistega.

2.3.   Geomeetrilised näitajad

Pidurikettad

| a) | Paksuse kõrvalekalle; |
| --- | --- |

a)

Paksuse kõrvalekalle;

| b) | Hõõrdepinna kulumine; |
| --- | --- |

b)

Hõõrdepinna kulumine;

| c) | Hõõrdepinna karedus. |
| --- | --- |

c)

Hõõrdepinna karedus.

2.4.   Nõuetekohasuse kriteeriumid

Iga asenduspiduriketta ja -trumli tüübikinnituse taotlusega tuleb esitada järgmised tootmisandmed:

| a) | Keemiline koostis ja selle lubatud vahemikud või, kui see on asjakohane, iga koostisaine suurim sisaldus; |
| --- | --- |

a)

Keemiline koostis ja selle lubatud vahemikud või, kui see on asjakohane, iga koostisaine suurim sisaldus;

| b) | mehaanilised näitajad, nagu osutatud punktis 2.3, ja nende lubatud vahemikud või, kui see on asjakohane, vastavad väikseimad väärtused. |
| --- | --- |

b)

mehaanilised näitajad, nagu osutatud punktis 2.3, ja nende lubatud vahemikud või, kui see on asjakohane, vastavad väikseimad väärtused.

Tüübikinnituse saanud asenduspiduriketaste ja -trumlite korrapärane tootmine peab olema kooskõlas vastavate salvestatud spetsifikatsioonidega.

Geomeetriliste näitajate väärtused ei tohi ületada punktis 5.3.4.1.1 (pidurikettad) osutatud väärtusi.

2.5.   Dokumenteerimine

Dokumentides esitatakse tootja lubatud maksimaalsed ja minimaalsed väärtused.

2.6.   Katsete tegemise sagedus

Käesolevas osas kirjeldatud mõõtmisi tehakse iga toodangupartiiga.

---

(1)  L1- ja L2-kategooria sõidukite puhul võib kasutada väiksemat katsekiirust.

(2)  L-kategooria sõidukite puhul peab piirtemperatuur olema 350 °C. Kui vaja, tuleb pidurduste arvu tsüklis vastavalt vähendada. Sellisel juhul tuleb aga suurendada tsüklite arvu, et pidurduste koguarv ei muutuks.

(3)  Sulgudes on antud L-kategooria sõidukitele vastavad väärtused.

---

10. LISA

ILLUSTRATSIOONID

1.   M-, N- ja O-kategooria sõidukite piduriketta ehituse tüübid (näidised)

Tasapinnaline piduriketas

Image 30

Silindrilise südamikuga piduriketas

Image 31

Väljaulatuva südamikuga piduriketas

Image 32

Koonilise südamikuga piduriketas

Image 33

Kahekordse äärikuga piduriketas

Image 34

| B | Koostepoltide aukude läbimõõt (või keere, kui augud on keermestatud) |
| --- | --- |
| D | Ketta välisläbimõõt |
| F(i) | Hõõrdepinna siseläbimõõt (sisemine) |
| F(o) | Hõõrdepinna siseläbimõõt (välimine) |
| H | Koosteääriku paksus |
| L(k) | Jahutuskanali (ventileerimiskanali) laius |
| S(new) | Ketta paksus (nimipaksus) |
| S(min) | Ketta paksus (väikseim lubatud kulumispaksus) |
| T(i) | Siseläbimõõt (kinnituspoldi läbimõõt) |
| T(k) | „x“ kinnituspoltide aukude arv ja jaotusringjoone läbimõõt |
| T(t) | Ketta üldkõrgus |

B

Koostepoltide aukude läbimõõt (või keere, kui augud on keermestatud)

D

Ketta välisläbimõõt

F(i)

Hõõrdepinna siseläbimõõt (sisemine)

F(o)

Hõõrdepinna siseläbimõõt (välimine)

H

Koosteääriku paksus

L(k)

Jahutuskanali (ventileerimiskanali) laius

S(new)

Ketta paksus (nimipaksus)

S(min)

Ketta paksus (väikseim lubatud kulumispaksus)

T(i)

Siseläbimõõt (kinnituspoldi läbimõõt)

T(k)

„x“ kinnituspoltide aukude arv ja jaotusringjoone läbimõõt

T(t)

Ketta üldkõrgus

2.   M-, N- ja O-kategooria sõidukite piduritrummel (näidised)

Image 35

| A | Trumli siseläbimõõt |
| --- | --- |
| B | Hõõrdepinna laius |
| C | „x“ kinnituspoltide aukude arv ja jaotusringjoone läbimõõt |
| D | Koostepoldi läbimõõt |
| E | Trumli välisläbimõõt |
| F | Koosteääriku paksus |
| G | Trumli välisläbimõõt |
| H | Korpuse läbimõõt |
| I | Kinnituspoltide aukude läbimõõt |

A

Trumli siseläbimõõt

B

Hõõrdepinna laius

C

„x“ kinnituspoltide aukude arv ja jaotusringjoone läbimõõt

D

Koostepoldi läbimõõt

E

Trumli välisläbimõõt

F

Koosteääriku paksus

G

Trumli välisläbimõõt

H

Korpuse läbimõõt

I

Kinnituspoltide aukude läbimõõt

3.   L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite piduriketta ehituse tüübid (näidised)

Üheosaline piduriketas: piduriketas pidurduspinna ja keskosaga, mis on ühes ja samas osas ja seega samast materjalist

Image 36

Mitmeosaline kokkuühendatud piduriketas: piduriketas, mille pidurduspind on terasest ja keskosa muust materjalist, harilikult alumiiniumist; kaks osa on polt- või neetühendusega jäigalt kokku ühendatud.

Image 37

Ujuvketas: piduriketas, mille pidurduspind on keskosast radiaalselt eraldatud, et võimaldada soojuspaisumist.

Image 38

| B | Koostepoltide aukude läbimõõt (või keere, kui augud on keermestatud) |
| --- | --- |
| D | Ketta välisläbimõõt |
| F(i) | Hõõrdepinna siseläbimõõt (sisemine) |
| F(o) | Hõõrdepinna siseläbimõõt (välimine) |
| H | Koosteääriku paksus |
| S(new) | Ketta paksus (nimipaksus) |
| S(min) | Ketta paksus (väikseim lubatud kulumispaksus) |
| T(i) | Siseläbimõõt (kinnituspoldi läbimõõt) |
| T(k) | „x“ kinnituspoltide aukude arv ja jaotusringjoone läbimõõt |
| T(t) | Ketta üldkõrgus |

B

Koostepoltide aukude läbimõõt (või keere, kui augud on keermestatud)

D

Ketta välisläbimõõt

F(i)

Hõõrdepinna siseläbimõõt (sisemine)

F(o)

Hõõrdepinna siseläbimõõt (välimine)

H

Koosteääriku paksus

S(new)

Ketta paksus (nimipaksus)

S(min)

Ketta paksus (väikseim lubatud kulumispaksus)

T(i)

Siseläbimõõt (kinnituspoldi läbimõõt)

T(k)

„x“ kinnituspoltide aukude arv ja jaotusringjoone läbimõõt

T(t)

Ketta üldkõrgus

---

11. LISA

M- JA N- KATEGOORIA SÕIDUKITE ASENDUSPIDURIKETASTE JA ASENDUSPIDURITRUMLITE NÕUDED

1.   KATSE ÜLEVAADE

Vastavalt sõidukikategooriale on punkti 5.3 kohaselt nõutavad järgmised katsed:

Tabel A11/1A

M1- ja N1-kategooria sõidukid

| | Sõidukikatse | Alternatiivne katse veojõustendil |
| --- | --- | --- |
| Eeskirjade nr 13/13-H kohased toimivuse katsed | 2.2.1. | 0-tüüpi katse lahutatud mootoriga |

Sõidukikatse

Alternatiivne katse veojõustendil

Eeskirjade nr 13/13-H kohased toimivuse katsed

2.2.1.

0-tüüpi katse lahutatud mootoriga

| 3.4.1. | 0-tüüpi katse modelleerimine lahutatud mootoriga |
| --- | --- |

3.4.1.

0-tüüpi katse modelleerimine lahutatud mootoriga

| 2.2.2. | 0-tüüpi katse ühendatud mootoriga |
| --- | --- |

2.2.2.

0-tüüpi katse ühendatud mootoriga

| 3.4.4. | 0-tüübi pidurikatse modelleerimine ühendatud mootoriga
  Kiirus ja koormus nagu punktis 2.2.2. |
| --- | --- |

3.4.4.

0-tüübi pidurikatse modelleerimine ühendatud mootoriga

Kiirus ja koormus nagu punktis 2.2.2.

| 2.2.3. | I tüüp |
| --- | --- |

2.2.3.

I tüüp

| 3.4.2. | I tüüp |
| --- | --- |

3.4.2.

I tüüp

| 2.3. | Seisupidurisüsteem (kui on olemas) |
| --- | --- |

2.3.

Seisupidurisüsteem (kui on olemas)

—

Võrdluskatse originaalse osaga

| 2.4. | Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikute telgedega) |
| --- | --- |

2.4.

Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikute telgedega)

| 3.5. | Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksiku rattapiduriga) |
| --- | --- |

3.5.

Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksiku rattapiduriga)

Vastupidavuse katse

Sõidukikatset ei tehta, tehakse katse veojõustendil

| 4.1. | Pidurikettad |
| --- | --- |

4.1.

Pidurikettad

| 4.1.1. | Piduriketta soojusliku väsimise katse |
| --- | --- |

4.1.1.

Piduriketta soojusliku väsimise katse

| 4.1.2. | Piduriketta suure koormuse katse |
| --- | --- |

4.1.2.

Piduriketta suure koormuse katse

| 4.2. | Piduritrumlid |
| --- | --- |

4.2.

Piduritrumlid

| 4.2.1. | Piduritrumli soojusliku väsimise katse |
| --- | --- |

4.2.1.

Piduritrumli soojusliku väsimise katse

| 4.2.2. | Piduritrumli suure koormuse katse |
| --- | --- |

4.2.2.

Piduritrumli suure koormuse katse

Tabel A11/1B

M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid

| | Sõidukikatse | Alternatiivne katse veojõustendil |
| --- | --- | --- |
| Eeskirja nr 13 kohased toimivuse katsed | 2.2.1. | 0-tüüpi katse lahutatud mootoriga |

Sõidukikatse

Alternatiivne katse veojõustendil

Eeskirja nr 13 kohased toimivuse katsed

2.2.1.

0-tüüpi katse lahutatud mootoriga

| 3.4.1. | 0-tüüp |
| --- | --- |

3.4.1.

0-tüüp

| 2.2.3. | I tüüp |
| --- | --- |

2.2.3.

I tüüp

| 3.4.2. | I tüüp |
| --- | --- |

3.4.2.

I tüüp

| 2.2.4. | II tüüp |
| --- | --- |

2.2.4.

II tüüp

| 3.4.3. | II tüüp |
| --- | --- |

3.4.3.

II tüüp

| 2.3. | Seisupidurisüsteem (kui on nõutav) |
| --- | --- |

2.3.

Seisupidurisüsteem (kui on nõutav)

—

Võrdluskatse originaalse osaga

| 2.4. | Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikutel telgedel) |
| --- | --- |

2.4.

Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikutel telgedel)

| 3.5. | Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikul rattapiduril) |
| --- | --- |

3.5.

Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikul rattapiduril)

Vastupidavuse katse

Sõidukikatset ei tehta, tehakse katse veojõustendil

| 4.1. | Pidurikettad |
| --- | --- |

4.1.

Pidurikettad

| 4.1.1. | Soojuslik väsimine |
| --- | --- |

4.1.1.

Soojuslik väsimine

| 4.1.2. | Suure koormuse katse |
| --- | --- |

4.1.2.

Suure koormuse katse

| 4.2. | Piduritrumlid |
| --- | --- |

4.2.

Piduritrumlid

| 4.2.1. | Soojuslik väsimine |
| --- | --- |

4.2.1.

Soojuslik väsimine

| 4.2.2. | Suure koormuse katse |
| --- | --- |

4.2.2.

Suure koormuse katse

2.   SÕIDUKIKATSE NÕUETE KONTROLLIMINE

2.1.   Katsesõiduk

Valitud sõidukite rühma esindavale sõidukile (vt määratlust käesoleva eeskirja punktis 5.3.6), millele vastavale asenduspidurikettale või -trumlile taotletakse tüübikinnitust või tehakse aruanne, paigaldatakse nimetatud asenduspiduriketas või -trummel ning varustatakse pidurite katseseadmega eeskirja nr 13 või 13-H kohaselt.

Asenduspiduriketas või -trummel paigaldatakse vastavale teljele koos sõiduki tootjalt või telje tootjalt saadaval oleva ning eeskirja nr 13, 13-H või 90 kohaselt tüübikinnituse saanud asjaomase hõõrdkattega.

Kui ei ole sätestatud ühtset pidurduskatse kirjeldust, tehakse katse tehnilise teenistusega kokkulepitud viisil. Kõiki allpool loetletud katseid tehakse sissesõidetud piduritega.

Nii originaalsed kui ka asenduspidurikettad ja -trumlid sõidetakse sisse ühesuguse katseplaani järgi.

2.2.   Sõidupidurisüsteem

2.2.1.   0-tüüpi pidurikatsed lahutatud mootoriga täismassiga sõidukil

Katse tehakse kas vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.4.2 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 1.4.2.

2.2.2.   0-tüüpi pidurikatsed ühendatud mootoriga koormatud ja koormamata sõidukil

Katse tehakse vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.4.3 (täiendav katse sõiduki käitumise kohta suurel kiirusel pidurdamisel) või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 1.4.3.

2.2.3.   I tüübi pidurikatsed

Katse tehakse kas vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.5.1 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 1.5.1.

I tüübi pidurikatse lõpul, kui pidurid on soojenenud, peavad olema täidetud kas vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punkti 1.5.3 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 1.5.2 toimivusnõuded.

2.2.4.   II tüüpi pidurikatse

Katse tehakse vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.6.

2.3.   Seisupidurisüsteem (kui on nõutav)

2.3.1.   Kui nii seisupidur kui ka sõidupidur töötavad ühise ketta või trumli hõõrdepinnaga, ei ole vaja teha eraldi seisupiduri katset. Kui koormatud sõidukiga 0-tüüpi katse on rahuldavalt läbitud, loetakse, et seisupiduri süsteemi nõuded on täidetud.

2.3.2.   Staatiline katse 18 % kaldel ja koormatud sõidukiga

2.3.3.   Sõiduk peab vastama kõigile eeskirja nr 13 4. lisa punktiga 2.3 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktiga 2.3 kõnealuse kategooria sõidukile ette nähtud asjakohastele nõuetele.

2.4.   Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikutel telgedel)

Selles katses peab sõiduk olema koormatud ning kõik pidurdused tuleb teha lahutatud mootoriga ja tasasel teel.

Sõiduki sõidupidurisüsteemil peab olema seade, mis lahutab esirataste pidurid tagarataste piduritest, et pidurid saaksid töötada alati üksteisest sõltumatult.

Kui tüübikinnitust või katsearuannet on vaja esirataste piduri asenduspidurikettale või -trumlile, ei tohi tagarataste pidureid kogu katse kestel kasutada.

Kui tüübikinnitust või katsearuannet on vaja esirataste piduri asenduspidurikettale või -trumlile, ei tohi tagarataste pidureid kogu katse kestel kasutada.

2.4.1.   Toimivuse võrdluskatse soojenemata piduritega

Soojenemata pidurite puhul võrreldakse asenduspiduriketast või -trumlit vastavate originaalsete osadega allpool kirjeldatud katse tulemuste põhjal.

2.4.1.1.   Asenduspiduriketta või -trumliga tehakse vähemalt kuus järjestikust ja järjest tugevama kontrolljõu või järjest suurema rõhuga pidurdust, mille tulemusena saavutatakse kas rataste lukustumine või keskmine täielik aeglustus 6 m/s2 (M1, M2, N1) või 3,5 m/s2 (M3, N2, N3) või saavutatakse antud kategooria sõidukile lubatud suurim kontrolljõud või suurim torustikurõhk; seejuures peab esi- ja tagatelje piduriketaste ja -trumlite katsetamisel kasutama sellist algkiirust, nagu on kirjas järgmises tabelis:

Tabel A11/2.4.1.1

| Sõiduki-kategooria | Katsekiirus (km/h) |
| --- | --- |
| Esitelg | Tagatelg |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |
| M3, N2, N3 | 45 | 45 |

Sõiduki-kategooria

Katsekiirus (km/h)

Esitelg

Tagatelg

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

M3, N2, N3

45

45

Iga kord enne pidurdust peab olema piduriketta või -trumli algtemperatuur ≤ 100 °C.

2.4.1.2.   Punktis 2.4.1.1 kirjeldatud pidurikatse tuleb teha ka originaalse piduriketta või -trumliga.

2.4.1.3.   Asenduspiduriketta ja -trumli dünaamilisi hõõrdeomadusi võib lugeda vastavaks originaalse piduriketta või -trumli omadustele, kui samal töörõhul või sama kontrolljõu korral saavutatud keskmised täielikud aeglustused kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine rohkem kui ± 10 protsenti või ± 0,4 m/s2 originaalse piduriketta või -trumli vastavatest suurustest.

3.   KATSE VEOJÕUSTENDIL

3.1.   Veojõustendi ettevalmistamine katseks

Katse tegemiseks tuleb veojõustend varustada asjaomas(t)e sõiduki(te) originaalse pidurisadula või rattapiduriga. Veojõustend tuleb varustada muutumatut jõumomenti tekitava seadmega ja seadmega, mis pidevalt salvestab pöörlemissagedust, piduri rõhku, pidurdamise algusele vastavat pöörlemissagedust, pidurdusmomenti, pidurduse kestust ja piduriketta või -trumli temperatuuri.

3.2.   Katsetingimused

3.2.1.   Veojõustendi inertsimoment

Veojõustendi inertsimoment seatakse võimalikult lähedale (arvesse võttes lubatud hälvet ± 5 %) teoreetilisele väärtusele, mis vastab asjaomase rattaga pidurdatavale sõiduki koguinertsimomendi osale. Arvutused tehakse järgmise valemi järgi:

I = m · rdyn
  2

kus:

| I | = | inertsimoment (kgm2) |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | rehvi dünaamiline veereraadius (m); |
| m | = | käesolevas eeskirjas sätestatud katsemass (sõiduki täismassi asjaomase rattaga pidurdatud osa). |

I

=

inertsimoment (kgm2)

rdyn

=

rehvi dünaamiline veereraadius (m);

m

=

käesolevas eeskirjas sätestatud katsemass (sõiduki täismassi asjaomase rattaga pidurdatud osa).

3.2.1.1.   Dünaamiline veereraadius

Inertsimomendi arvutamisel tuleb kasutada sõidukil (või teljel) kasutada lubatud suurima rehvi dünaamilist veereraadiust (rdyn).

3.2.1.2.   Katsemass

Inertsimomendi arvutamisel tuleb kasutada katsemassi vastavalt järgmisele:

| a) | Esitelje piduriketaste ja -trumlite katsetamine | mveh | = | sõiduki suurim lubatud mass |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nfront | = | esitelgede arv |

a)

Esitelje piduriketaste ja -trumlite katsetamine

Formula

mveh

=

sõiduki suurim lubatud mass

nfront

=

esitelgede arv

| b) | Tagatelje piduriketaste ja -trumlite katsetamine | mveh | = | sõiduki suurim lubatud mass |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nrear | = | tagatelgede arv |

b)

Tagatelje piduriketaste ja -trumlite katsetamine

Formula

mveh

=

sõiduki suurim lubatud mass

nrear

=

tagatelgede arv

Tabel A11/3.2.1.2

| Sõiduki-kategooria | Massiprotsent m, mis võetakse arvesse |
| --- | --- |
| X-i väärtused (esitelg) | Y väärtused (tagatelg) |
| M1 | 77 | 32 |
| M2 | 69 | 44 |
| N1 | 66 | 39 |
| M3, N2, N3 | 55 | 55 |

Sõiduki-kategooria

Massiprotsent m, mis võetakse arvesse

X-i väärtused (esitelg)

Y väärtused (tagatelg)

M1

77

32

M2

69

44

N1

66

39

M3, N2, N3

55

55

| c) | Rohkem kui 2 teljega sõidukite piduriketaste ja piduritrumlite katsetamine:






  m = 0,55 maxle | maxle: telje suurim lubatud mass |
| --- | --- | --- |

c)

Rohkem kui 2 teljega sõidukite piduriketaste ja piduritrumlite katsetamine:

m = 0,55 maxle

maxle: telje suurim lubatud mass

3.2.2.   Veojõustendi algpöörlemissagedus peab vastama sõiduki liikumiskiirusele 80 km/h (M1, N1) või 60 km/h (M2, M3, N2, N3), mis on väikseima ja suurima lubatud rehvi keskmisele dünaamilisele veereraadiusele vastav joonkiirus.

3.2.3.   Jahutamine

Jahutamist tuleb teha vastavalt punktile 3.2.3.1 või 3.2.3.2.

3.2.3.1.   Katse tehakse komplektsel rattal (rehv ja velg), mis on paigaldatud piduri liikuvale osale nii, nagu paigaldatakse sõidukile.

I ja II tüüpi katse puhul soojendussõitude ajal võib teatava kiiruse ja õhuvoolu suuna puhul, mis jäljendavad tegelikke tingimusi, kasutada õhkjahutust, kusjuures õhuvoolu kiirus on vair = 0,33 v.

kus:

| v | = | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- |

v

=

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

Muudel juhtudel jahutusõhu kohta piiranguid ei ole.

Jahutusõhu temperatuur peab vastama keskkonnatemperatuurile.

3.2.3.2.   Katse ilma veljeta

I ja II tüüpi katsetel ei ole soojendussõidu ajal jahutamine lubatud.

Muudel juhtudel jahutusõhu kohta piiranguid ei ole.

3.2.4.   Piduri ettevalmistamine

3.2.4.1.   Ketaspidurid

Katse tegemiseks kasutatakse uut ketast uue piduri hõõrdkatete komplektiga, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13, 13-H või 90 (samades tingimustes, nagu sõidukile paigaldatuna, nt kaitsemääre peab olema eemaldatud).

3.2.4.2.   Trummelpidurid

Katse tegemiseks kasutatakse uut trumlit uue piduri hõõrdkatete komplektiga, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13, 13-H või 90 (kui asjakohane, peab kaitsemääre olema eemaldatud).

Hõõrdkatteid võib töödelda, et tekiks korralik kokkupuude trumliga.

3.3.   Alternatiivne katse veojõustendil

Tabel A11/3.3

| 1a. | M1-, M2- ja N1-kategooria sõidukite puhul:
  Sissesõitmise kohta vt 3. lisa punkt 2.2.2.3 |
| --- | --- |
| 1b. | M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite puhul:
  Pidurite sissesõitmine:
  100 (ketas) või 200 (trummel) pidurdust
  Ti = 150 °C (ketas) või 100 °C (trummel)
  vi = 60 km/h
  dm = vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2 |
| 2. | Dünaamiliste hõõrdeomaduste kohta vt käesoleva lisa punkt 3.5.1 |
| 3. | 0-tüüpi pidurduskatse modelleerimise kohta lahutatud mootoriga vt käesoleva lisa punkt 3.4.1 |
| 4. | I tüübi pidurduskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.2 |
| 5. | Uuesti sissesõitmine:
  10 (ketas) või 20 (trummel) pidurdust
  Ti = 150 °C (ketas) või 100 °C (trummel)
  vi = 60 km/h,
  dm = vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2 |
| 6. | 0-tüüpi pidurduskatse modelleerimise kohta lahutatud mootoriga vt käesoleva lisa punkt 3.4.1 |
| 7. | 0-tüüpi pidurduskatse modelleerimise kohta ühendatud mootoriga vt käesoleva lisa punkt 3.4.4 |
| 8. | Uuesti sissesõitmine: (nagu nr 5 puhul) |
| 9. | Dünaamiliste hõõrdeomaduste kohta vt käesoleva lisa punkt 3.5.1 |
| 10. | II tüüpi pidurduskatse kohta (kui asjakohane), vt käesoleva lisa punkt 3.4.3 |
| 11. | Uuesti sissesõitmine: (nagu nr 5 puhul) |
| | Etapid 12–19 on valikulised (kui aktiveerimine ei ole piisav) |
| 12. | 0-tüüpi pidurduskatse kohta vt käesoleva lisa punkt 3.4.1 |
| 13. | I tüüpi pidurduskatse kohta vt käesoleva lisa punkt 3.4.2 |
| 14. | Uuesti sissesõitmine: (nagu nr 5 puhul) |
| 15. | Dünaamiliste hõõrdeomaduste kohta vt käesoleva lisa punkt 3.5.1 |
| 16. | 0-tüübi pidurduskatsete modelleerimise kohta ühendatud mootoriga vt käesoleva lisa punkt 3.4.4 |
| 17. | Uuesti sissesõitmine: (nagu nr 5 puhul) |
| 18. | Dünaamiliste hõõrdeomaduste kohta vt käesoleva lisa punkt 3.5.1 |
| 19. | Uuesti sissesõitmine: (nagu nr 5 puhul) |

1a.

M1-, M2- ja N1-kategooria sõidukite puhul:

Sissesõitmise kohta vt 3. lisa punkt 2.2.2.3

1b.

M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite puhul:

Pidurite sissesõitmine:

100 (ketas) või 200 (trummel) pidurdust

Ti = 150 °C (ketas) või 100 °C (trummel)

vi = 60 km/h

dm = vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

2.

Dünaamiliste hõõrdeomaduste kohta vt käesoleva lisa punkt 3.5.1

3.

0-tüüpi pidurduskatse modelleerimise kohta lahutatud mootoriga vt käesoleva lisa punkt 3.4.1

4.

I tüübi pidurduskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.2

5.

Uuesti sissesõitmine:

10 (ketas) või 20 (trummel) pidurdust

Ti = 150 °C (ketas) või 100 °C (trummel)

vi = 60 km/h,

dm = vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

6.

0-tüüpi pidurduskatse modelleerimise kohta lahutatud mootoriga vt käesoleva lisa punkt 3.4.1

7.

0-tüüpi pidurduskatse modelleerimise kohta ühendatud mootoriga vt käesoleva lisa punkt 3.4.4

8.

Uuesti sissesõitmine: (nagu nr 5 puhul)

9.

Dünaamiliste hõõrdeomaduste kohta vt käesoleva lisa punkt 3.5.1

10.

II tüüpi pidurduskatse kohta (kui asjakohane), vt käesoleva lisa punkt 3.4.3

11.

Uuesti sissesõitmine: (nagu nr 5 puhul)

Etapid 12–19 on valikulised (kui aktiveerimine ei ole piisav)

12.

0-tüüpi pidurduskatse kohta vt käesoleva lisa punkt 3.4.1

13.

I tüüpi pidurduskatse kohta vt käesoleva lisa punkt 3.4.2

14.

Uuesti sissesõitmine: (nagu nr 5 puhul)

15.

Dünaamiliste hõõrdeomaduste kohta vt käesoleva lisa punkt 3.5.1

16.

0-tüübi pidurduskatsete modelleerimise kohta ühendatud mootoriga vt käesoleva lisa punkt 3.4.4

17.

Uuesti sissesõitmine: (nagu nr 5 puhul)

18.

Dünaamiliste hõõrdeomaduste kohta vt käesoleva lisa punkt 3.5.1

19.

Uuesti sissesõitmine: (nagu nr 5 puhul)

3.4.   Sõidupidurisüsteem

3.4.1.   0-tüüpi pidurikatse modelleerimine lahutatud mootoriga

Pöörlemissagedusel, mis vastab kiirusele 100 km/h (M1/N1) või 60 km/h (M2/M3/N2/N3), tehakse ühe ja sama pidurdusrõhuga kolm pidurdust piduri temperatuuril ≤ 100 °C iga pidurduse alguses,, nii et saavutataks selline keskmine täielik aeglustus, võttes arvesse veeretakistust (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), või keskmine pidurdusmoment pidurdusteekonnal, mis vastab sellisele keskmisele täielikule aeglustusele, võttes arvesse veeretakistust (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), mis on vähemalt 6,43 m/s2 M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul või 5 m/s2 M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite puhul.

Õhkpidurisüsteemide puhul ei tohi pidurdusrõhk ületada rõhku, mille tagab püsivalt kõnealus(t)e sõidukitüübi (sõidukitüüpide) pidurisüsteem (näiteks kompressori sisselülitusrõhk), ja sisendpidurdusmoment (C) ei tohi ületada suurimat lubatud sisendpidurdusmomenti (Cmax), mistõttu kasutatakse asjaomase sõidukitüübi kõige väiksemat pidurikambrit.

Kolmel pidurdusel saadud keskmine on soojenemata pidurite tõhusus.

3.4.1.1.   Veeretakistus

Veeretakistus võetakse võrdseks aeglustusele 0,1 m/s2 vastava suurusega.

3.4.2.   I tüübi pidurikatse

3.4.2.1.   Soojendamismenetlus

3.4.2.1.1.   Vastavalt sõidukikategooriale tehakse järjestikused pidurdused järgmises tabelis esitatud tingimuste kohaselt. Iga pidurdus tehakse nii, et püsiaeglustus, võttes arvesse veeretakistust (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1) või aeglustus, millele vastab muutumatu pidurdusmoment, võttes arvesse veeretakistust (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), oleks 3 m/s2.

Esimene pidurdus algab piduri temperatuuril ≤ 100 °C.

| Sõidukikategooria | v1 [km/h] | v2 [km/h] | Δt [s] | N |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | 80 % vmax ≤ 120 km/h | 0,5 v1 | 45 | 15 |
| M2 | 80 % vmax ≤ 100 km/h | 0,5 v1 | 55 | 15 |
| N1 | 80 % vmax ≤ 120 km/h | 0,5 v1 | 45 | 15 |
| M3/N2/N3 | 80 % vmax ≤ 60 km/h | 0,5 v1 | 60 | 20 |

Sõidukikategooria

v1 [km/h]

v2 [km/h]

Δt [s]

N

M1

80 % vmax ≤ 120 km/h

0,5 v1

45

15

M2

80 % vmax ≤ 100 km/h

0,5 v1

55

15

N1

80 % vmax ≤ 120 km/h

0,5 v1

45

15

M3/N2/N3

80 % vmax ≤ 60 km/h

0,5 v1

60

20

kus:

| v1 | = | algkiirus pidurdamise alguses, |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | kiirus pidurdamise lõpus, |
| vmax | = | sõiduki suurim kiirus, |
| n | = | pidurduste arv; |
| Δt | = | pidurdustsükli kestus: ajavahemik piduri kahe järjestikuse pidurduse vahel. |

v1

=

algkiirus pidurdamise alguses,

v2

=

kiirus pidurdamise lõpus,

vmax

=

sõiduki suurim kiirus,

n

=

pidurduste arv;

Δt

=

pidurdustsükli kestus: ajavahemik piduri kahe järjestikuse pidurduse vahel.

3.4.2.1.2.   Automaatregulaatoriga pidurite korral reguleeritakse pidureid enne I tüüpi katset järgmiselt:

3.4.2.1.2.1.   õhkpidureid reguleeritakse nii, et piduri automaatregulaator saaks töötada. Selleks reguleeritakse täiturmehhanismi käiku järgmiselt:

s0 ≥ 1,1 · sre-adjust

(ülempiir ei tohi ületada tootja soovitatud väärtust)

kus:

| sre-adjust | on piduri automaatregulaatori tootja spetsifikatsioonis ettenähtud reguleerimise käik, s.o käik, mille puhul regulaator hakkab piduri vabakäiku reguleerima piduri täiturmehhanismi rõhul, mis on 15 % pidurisüsteemi töörõhust, aga mitte vähem kui 100 kPa. |
| --- | --- |

sre-adjust

on piduri automaatregulaatori tootja spetsifikatsioonis ettenähtud reguleerimise käik, s.o käik, mille puhul regulaator hakkab piduri vabakäiku reguleerima piduri täiturmehhanismi rõhul, mis on 15 % pidurisüsteemi töörõhust, aga mitte vähem kui 100 kPa.

Kui kokkuleppel tehnilise teenistusega ei peeta piduri täiturmehhanismi käigu mõõtmist mõistlikuks, kooskõlastatakse algseaded tehnilise teenistusega.

Eespool osutatud tingimusel pidurdatakse 50 korda järjest pidurdusrõhuga, mis on 30 % pidurisüsteemi töörõhust, kuid vähemalt 200 kPa. Seejärel pidurdatakse üks kord täiturmehhanismi rõhul ≥ 650 kPa.

3.4.2.1.2.2.   Hüdroajamiga ketaspidurite puhul ei peeta reguleerimisnõudeid vajalikuks.

3.4.2.1.2.3.   Hüdroajamiga trummelpidurite puhul reguleeritakse pidureid tootja ettenähtud viisil.

3.4.2.2.   Soojenenud pidurite tõhusus

Hiljemalt 60 sekundit pärast soojenemist mõõdetakse soojenenud pidurite tõhusust 0-tüüpi katses rakendatavates kiiruse ja rõhu tingimustes.

M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul ei tohi keskmine täielik aeglustus, võttes arvesse veeretakistust (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), või keskmine pidurdusmoment pidurdusteekonnal, mis vastab sellisele keskmisele täielikule aeglustusele, võttes arvesse veeretakistust (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), olla väiksem kui 75 % 0-tüüpi katsel soojenemata piduriga saadud väärtusest ega väiksem kui 4,8 m/s2.

M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite puhul ei tohi keskmine täielik aeglustus, sh veeretakistus (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), või keskmine pidurdusmoment, mis põhineb keskmisele täielikule aeglustusele vastaval pidurdusteekonnal, sh veeretakistus (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), olla väiksem kui 60 % 0-tüüpi katsel soojenemata piduriga saadud väärtusest ega väiksem kui 4 m/s2.

3.4.2.3.   Vabakäigukatse

Automaatregulaatoriga pidurite puhul peavad pidurid pärast punktis 3.4.2.2 kirjeldatud katseid jahtuma soojenemata piduri temperatuurini (s.o ≤ 100 °C) ning tuleb kontrollida, kas pidur saab vabalt pöörelda, nii et on täites ühe järgmistest tingimustest:

| a) | Ketas või trummel pöörleb vabalt (st seda saab pöörata käega); |
| --- | --- |

a)

Ketas või trummel pöörleb vabalt (st seda saab pöörata käega);

| b) | Kui ketast või trumlit pööratakse pöörlemissagedusega, mis vastab püsikiirusele v = 60 km/h vabastatud piduriga, ei tohi asümptootiline temperatuur olla suurem kui trumli/ketta temperatuuri tõus 80 °C. |
| --- | --- |

b)

Kui ketast või trumlit pööratakse pöörlemissagedusega, mis vastab püsikiirusele v = 60 km/h vabastatud piduriga, ei tohi asümptootiline temperatuur olla suurem kui trumli/ketta temperatuuri tõus 80 °C.

3.4.3.   II tüüpi pidurikatse

3.4.3.1.   Soojendamismenetlus

3.4.3.1.1.   Pidurit soojendatakse algtemperatuurilt ≤ 100 °C, pidurdades 12 minutit püsival pöörlemissagedusel, mis vastab kiirusele 30 km/h, ja püsiva pidurdusmomendiga, mis vastab aeglustusele 0,15 m/s2, veeretakistust arvestamata.

3.4.3.1.2.   Automaatregulaatoriga pidurite puhul reguleeritakse pidurid enne eespool nimetatud II tüüpi katset käesoleva lisa punktis 3.4.2.1.2 sätestatud viisil.

3.4.3.2.   Soojenenud pidurite tõhusus

Hiljemalt 60 sekundit pärast soojendamist mõõdetakse soojenenud pidurite tõhusust 0-tüüpi katses rakendatavates kiiruse ja pidurdusrõhu tingimustes.

Soojenenud piduriga saavutatud keskmine täielik aeglustus, sh veeretakistus (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), või keskmine pidurdusmoment, mis põhineb keskmisele täielikule aeglustusele vastaval pidurdusteekonnal, sh veeretakistus (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), ei tohi olla väiksem kui 3,75 m/s2.

3.4.3.3.   Vabakäigukatse

Vt käesoleva lisa punkt 3.4.2.3.

3.4.4.   0-tüüpi pidurikatse modelleerimine ühendatud mootoriga

Ühendatud mootoriga 0-tüüpi katse asemel võib käesoleva eeskirja kohaldamisel teha katse, millega modelleeritakse koormatud sõiduki katset (vt käesoleva lisa punkti 3.2).

| Sõidukikategooria | Algkiirus v1 (km/h): |
| --- | --- |
| M1 | 80 % vmax ≤ 160 km/h |
| M2 | 100 km/h |
| M3 | 90 km/h |
| N1 | 80 % vmax ≤ 160 km/h |
| N2 | 100 km/h |
| N3 | 90 km/h |

Sõidukikategooria

Algkiirus v1 (km/h):

M1

80 % vmax ≤ 160 km/h

M2

100 km/h

M3

90 km/h

N1

80 % vmax ≤ 160 km/h

N2

100 km/h

N3

90 km/h

kus:

| v1 | = | algkiirus pidurdamise alguses, |
| --- | --- | --- |
| vmax | = | sõiduki suurim kiirus, |

v1

=

algkiirus pidurdamise alguses,

vmax

=

sõiduki suurim kiirus,

Lähtudes esialgsest pöörlemissagedusest, mis vastab sõiduki kiirusele eespool esitatud tabelis, ja piduri temperatuurist ≤ 100 °C iga pidurduse alguses, tehakse sama pidurdusrõhuga kolm pidurdust, nii et keskmine täielik aeglustus, sh veeretakistus (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), või keskmine pidurdusmoment, mis põhineb keskmisele täielikule aeglustusele vastaval pidurdusteekonnal, sh veeretakistus (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), oleks vähemalt 5,76 m/s2 M1- ja N1-kategooria sõidukitel või 4 m/s2 M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukitel.

Kolmel pidurdusel saadud keskmine on soojenemata pidurite tõhusus

3.5.   Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikul rattapiduril)

Soojenemata pidurite puhul võrreldakse asenduspiduriketast või -trumlit vastavate originaalsete osadega allpool kirjeldatud katse tulemuste põhjal.

3.5.1.   Kasutatakse asenduspiduriketast või -trumlit ja tehakse kuus järjestikust pidurdust järk-järgult suurema kontrolljõuga või pidurdusrõhuga, et saavutada keskmine täielik aeglustus 6 m/s2 (M1, M2, N1) või 5 m/s2 (M3, N2, N3). Kontrolljõud või piduritorustiku rõhk ei tohi ületada suurimat lubatud kontrolljõudu või piduritorustiku rõhku, mida tagab pidevalt sõiduki pidurisüsteem (nt kompressori sisselülitamisrõhk) Kontrolljõud või piduritorustiku rõhk ei tohi ületada suurimat lubatud kontrolljõudu või piduritorustiku rõhku, mida tagab pidevalt sõiduki pidurisüsteem (nt kompressori sisselülitamisrõhk) Iga kord enne pidurdust peab olema piduriketta või -trumli algtemperatuur ≤ 100 °C.

3.5.2.   Punktis 3.5.1 kirjeldatud pidurikatse tuleb teha ka originaalse piduriketta või -trumliga.

3.5.3.   Asenduspiduriketta ja -trumli dünaamilisi hõõrdeomadusi võib toimingu lõpul (etapp 9 või etapp 18) vaadelda kui omadusi, mis on sarnased vastavatele originaalse piduriketta või -trumli omadustele, kui samal töörõhul või sama kontrolljõu korral saavutatud keskmised täielikud aeglustused kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine rohkem kui ± 8 protsenti või ± 0,4 m/s2 originaalse piduriketta või -trumli vastavatest suurustest.

4.   VASTUPIDAVUSE KATSED VEOJÕUSTENDIL

Katsed tehakse vastavalt punktile 4.1 (ketas) või 4.2 (trummel).

Katserühma kohta tehakse üks katse, välja arvatud juhul, kui katsetatava varuosaga ei õnnestu enne purunemist või kahjustuse teket teha nõutavat arvu katsetsükleid (vt käesoleva lisa punkti 4.1.1.1.3 või 4.1.1.2.3).

Pidur paigaldatakse veojõustendile vastavalt piduri asendile sõidukil (jäigalt paigaldatud pidurid või käänmiku abil paigaldatud pidurid).

Piduriketta ja -trumli temperatuuri mõõdetakse võimalikult hõõrdepinna lähedalt. Temperatuuri näit salvestatakse ning mõõtmisviis ja mõõtmiskoht peavad olema kõikides katsetes ühesugused.

Kui pidurdamisel või pidurduste vaheajal ühe tsükli kestel kasutatakse õhuga jahutamist, ei tohi õhuvoolukiirus piduri juures ületada väärtust vair = 33 v.

kus:

| v | = | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- |

v

=

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

Muudel juhtudel jahutusõhu kohta piiranguid ei ole.

Jahutusõhu temperatuur peab vastama keskkonnatemperatuurile.

4.1.   Pidurikettad

4.1.1.   Piduriketta soojusliku väsimise katse

Katse tegemiseks kasutatakse uut ketast, asjaomase sõiduki originaalset pidurisadulat ning uusi piduri hõõrdkatete komplekte, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13, 13-H või 90 (samades tingimustes, nagu sõidukile paigaldatuna, nt kaitsemääre peab olema eemaldatud).

Kui vaja, võib katse ajal vahetada välja kulunud piduri hõõrdkatted.

4.1.1.1.   M1- ja N1-kategooria sõidukid

4.1.1.1.1.   Piduriketta soojusliku väsimise katse tingimused

Veojõustendi inertsimoment määratakse 11. lisa punktides 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Veojõustendi pöörlemissagedus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

4.1.1.1.2.   Piduriketta soojusliku väsimise katse plaan

Uued piduri hõõrdkatted ja uus ketas paigaldatakse asjaomastele piduritele ja need sõidetakse sisse 3. lisa punkti 2.2.2.3 menetluse kohaselt. Kui katse lõpuleviimiseks on vaja uusi piduri hõõrdkatteid, sõidetakse need sisse sama menetluse kohaselt:

Tabel A11/4.1.1.1.2

| Katsenõuded | Soojusliku väsimise katse |
| --- | --- |
| Sõidukikategooriad | M1/N1 |
| Pidurdamise viis | Järjestikused pidurdused |
| Pidurdusintervall (= ttotal) | 70 s |
| Pidurduste arv tsüklis | 2 |
| Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus: | 5,0 m/s2 |
| Pidurdustsüklite koguarv | 100 või 150 (vt 4.1.1.1.3) |
| Pidurdused | |
| alates | vmax |
| kuni | 20 km/h |
| Algtemperatuur iga tsükli esimesel pidurdusel | ≤ 100 °C |

Katsenõuded

Soojusliku väsimise katse

Sõidukikategooriad

M1/N1

Pidurdamise viis

Järjestikused pidurdused

Pidurdusintervall (= ttotal)

70 s

Pidurduste arv tsüklis

2

Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus:

5,0 m/s2

Pidurdustsüklite koguarv

100 või 150 (vt 4.1.1.1.3)

Pidurdused

alates

vmax

kuni

20 km/h

Algtemperatuur iga tsükli esimesel pidurdusel

≤ 100 °C

kus:

| vmax | vmax valitakse varuosa katsetamiseks nii, et sellele vastava sõiduki kineetilise energia ja ketta massi suhe oleks suurim. |
| --- | --- |
| tbra | tegelik pidurdamisperiood pidurdamisel; |
| tacc | väikseim kiirendusaeg vastavalt asjaomase sõiduki kiirendusvõimsusele; |
| trest | puhkeaeg; |
| ttotal | pidurdusintervall (tbra + tacc + trest) |

vmax

vmax valitakse varuosa katsetamiseks nii, et sellele vastava sõiduki kineetilise energia ja ketta massi suhe oleks suurim.

tbra

tegelik pidurdamisperiood pidurdamisel;

tacc

väikseim kiirendusaeg vastavalt asjaomase sõiduki kiirendusvõimsusele;

trest

puhkeaeg;

ttotal

pidurdusintervall (tbra + tacc + trest)

4.1.1.1.3.   Piduriketta soojusliku väsimise katse tulemused

Katse on edukalt lõppenud, kui on sooritatud vähemalt 150 tsüklit ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui katse jooksul ei õnnestunud sooritada 150 tsüklit, kuid ilma kahjustuse ja purunemiseta on sooritatud vähemalt 100 tsüklit, korratakse katset uue varuosaga. Sellisel juhul peab selleks, et varuosa katse läbiks, mõlemas katses sooritama üle 100 tsükli ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse ja purunemiseta sooritatakse vähem kui 100 tsüklit, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda katsetulemusi. Kui kahjustuse ja purunemiseta sooritatud tsüklite arv ei jää originaalse osaga sooritatud tsüklite arvust väiksemaks kui 10 protsenti, loetakse osa katse edukalt läbinuks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani;

| c) | hõõrdepinna murdumine; |
| --- | --- |

c)

hõõrdepinna murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.1.1.2.   M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid

4.1.1.2.1.   Piduriketta soojusliku väsimise katse tingimused

4.1.1.2.1.1.   Sõidukid täismassiga > 7,5 t

Järgmise katseplaani kohaselt katsetatakse piduritrumleid kui pidurisüsteemi osa. Selles katses ei modelleerita tegelikke sõiduolusid, tegemist on vaid osa katsetamisega. Tabelis A11/4.1.1.2.1.1 on esitatud selliste pidurite näitajad, mida praegu kasutatakse sõidukitel täismassiga > 7,5 t.

Tabel A11/4.1.1.2.1.1

| Ketta välisläbimõõt | Katse parameeter | Katse parameeter | Varustuse näide |
| --- | --- | --- | --- |
| | Katse mass m [kg] | rdyn [m] | „Piduri mõõt“ / väikseim võimalik velje mõõt |
| 320–350 | 3 100 | 0,386 | 17,5′′ |
| 351–390 | 4 500 | 0,445 | 19,5′′ |
| 391–440 | 5 300 | 0,527 | 22,5′′ |
| > 440 (1) | (1) | (1) | — |

Ketta välisläbimõõt

Katse parameeter

Katse parameeter

Varustuse näide

Katse mass m [kg]

rdyn [m]

„Piduri mõõt“ / väikseim võimalik velje mõõt

320–350

3 100

0,386

17,5′′

351–390

4 500

0,445

19,5′′

391–440

5 300

0,527

22,5′′

> 440 (1)

(1)

(1)

—

Veojõustendi inertsimoment määratakse 11. lisa punktis 3.2.1 sätestatud nõuete kohaselt, võttes arvesse eelnevas tabelis sätestatud parameetreid (katsemass ja rdyn).

Veojõustendi pöörlemissagedus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse rehvi dünaamiliste veereraadiuste järgi, mis on sätestatud tabelis A11/4.1.1.2.1.1.

4.1.1.2.1.2.   Sõidukid täismassiga > 3,5 t ja ≤ 7,5 t

Selliste täismassiga > 3,5 t ja ≤ 7,5 t sõidukite puhul, mille jaoks ei kehti tabelis A11/4.1.1.2.1.1 esitatud parameetrid, valitakse parameetrid (sõiduki täismass, suurim rehvi mõõt) nii, et nendega oleks hõlmatud asenduspiduriketta kasutamisala halvim juht.

Veojõustendi inertsimoment määratakse 11. lisa punktides 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Veojõustendi pöörlemissagedus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

4.1.1.2.2.   Piduriketta soojusliku väsimise katse plaan

Tabel A11/4.1.1.2.2

| Sissesõitmismenetlus | 100 pidurdust
  Algkiirus: 60 km/h
  Lõppkiirus: 30 km/h
  dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

  Algtemperatuur: ≤ 300 °C (alustatakse toatemperatuuril) |
| --- | --- |
| 1. | Tavapärane pidurdamine |

Sissesõitmismenetlus

100 pidurdust

Algkiirus: 60 km/h

Lõppkiirus: 30 km/h

dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 300 °C (alustatakse toatemperatuuril)

1.

Tavapärane pidurdamine

10 pidurdust 60 kuni 30 km/h

dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 250 °C

| 2. | Pidurdamine suurel kiirusel |
| --- | --- |

2.

Pidurdamine suurel kiirusel

2 pidurdust 130 kuni 80 km/h

dm = 3 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 100 °C

| 3. | Tavapärane pidurdamine |
| --- | --- |

3.

Tavapärane pidurdamine

Vt 1. etappi

| 4. | Pidurdamine suurel kiirusel |
| --- | --- |

4.

Pidurdamine suurel kiirusel

Vt 2. etappi

| 5. | Tavapärane pidurdamine |
| --- | --- |

5.

Tavapärane pidurdamine

Vt 1. etappi

| 6. | Pidev pidurdamine (1) |
| --- | --- |

6.

Pidev pidurdamine (1)

5 pidurdust muutumatul kiirusel: 85 km/h

Jõumoment vastab aeglustusele 0,5 m/s2

Pidurdamisperiood 60 s

Algtemperatuur: ≤ 80 °C

| 7. | Tavapärane pidurdamine |
| --- | --- |

7.

Tavapärane pidurdamine

Vt 1. etappi

| 8. | Pidev pidurdamine (2) |
| --- | --- |

8.

Pidev pidurdamine (2)

5 pidurdust muutumatul kiirusel: 85 km/h

Jõumoment vastab aeglustusele 1,0 m/s2

Pidurdamisperiood 40 s

Algtemperatuur: ≤ 80 °C

| 9. | Korrata etappe 1 kuni 8 |
| --- | --- |

9.

Korrata etappe 1 kuni 8

9 või 14 korda (kumb on asjakohane) – vt punkti 4.1.1.2.3

| dm | keskmine aeglustus sõltuvalt vahemaast. |
| --- | --- |

dm

keskmine aeglustus sõltuvalt vahemaast.

4.1.1.2.3.   Piduriketta soojusliku väsimise katse tulemused

Katse on edukalt lõppenud, kui on sooritatud vähemalt 15 tsüklit ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui katse jooksul ei õnnestunud sooritada 15 tsüklit, kuid ilma kahjustuse ja purunemiseta on sooritatud vähemalt 10 tsüklit, korratakse katset uue varuosaga. Sellisel juhul peab selleks, et varuosa katse läbiks, mõlemas katses sooritama üle 10 tsükli ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse ja purunemiseta sooritatakse vähem kui 10 tsüklit, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda katsetulemusi. Kui kahjustuse ja purunemiseta sooritatud tsüklite arv ei ole väiksem kui originaalse osaga sooritatud tsüklite arv, loetakse osa katse edukalt läbinuks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | Hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

Hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani;

| c) | hõõrdepinna murdumine; |
| --- | --- |

c)

hõõrdepinna murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.1.2.   Piduriketta suure koormuse katse

Originaalsega vahetatavate osade puhul kasutatakse koormuskatse tegemiseks uut piduriketast või piduriketast, mida on kasutatud alternatiivses veojõustendi katses (vt käesoleva lisa punkt 3.3).

Võrdväärsete osade puhul kasutatakse koormuskatse tegemiseks uut ketast, asjaomase sõiduki originaalset pidurisadulat ning uusi piduri hõõrdkatete komplekte, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13, 13-H või 90 (samades tingimustes, nagu sõidukile paigaldatuna, nt kaitsemääre peab olema eemaldatud).

Kui vaja, võib katse ajal vahetada välja kulunud piduri hõõrdkatted.

4.1.2.1.   M1- ja N1-kategooria sõidukid

4.1.2.1.1.   Piduriketta suure koormuse katse tingimused

Vt punkt 4.1.1.1.1.

4.1.2.1.2.   Piduriketta suure koormuse katse plaan

Uued piduri hõõrdkatted ja uus ketas paigaldatakse asjaomastele piduritele ja need sõidetakse sisse 3. lisa punkti 2.2.2.3 menetluse kohaselt. Kui katse lõpuleviimiseks on vaja uusi piduri hõõrdkatteid, sõidetakse need sisse sama menetluse kohaselt:

Tabel A11/4.1.2.1.2

| Katsenõuded | Suure koormuse katse |
| --- | --- |
| Sõidukikategooriad | M1/N1 |
| Pidurdamise viis | Üksikud pidurdused |
| Pidurduste arv | 70 |
| Algtemperatuur pidurdamise alguses | ≤ 100 °C |
| Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus: | 10,0 m/s2 rõhuga ≤ 16 000 kPa või p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2) |
| Pidurdused | |
| alates | vmax |
| kuni | 10 km/h |

Katsenõuded

Suure koormuse katse

Sõidukikategooriad

M1/N1

Pidurdamise viis

Üksikud pidurdused

Pidurduste arv

70

Algtemperatuur pidurdamise alguses

≤ 100 °C

Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus:

10,0 m/s2 rõhuga ≤ 16 000 kPa või p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2)

Pidurdused

alates

vmax

kuni

10 km/h

vmax valitakse varuosa katsetamiseks nii, et sellele vastava sõiduki kineetilise energia ja ketta massi suhe oleks suurim.

4.1.2.1.3.   Piduriketta suure koormuse katse tulemused

Katse on edukalt läbitud, kui on sooritatud vähemalt 70 pidurdust ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse ja purunemiseta sooritatakse vähem kui 70 pidurdust, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda katsetulemusi. Kui kahjustuse ja purunemiseta sooritatud tsüklite arv ei jää originaalse osaga sooritatud tsüklite arvule alla rohkem kui 10 protsenti, loetakse katse edukalt läbituks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani;

| c) | hõõrdepinna murdumine; |
| --- | --- |

c)

hõõrdepinna murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.1.2.2.   M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid

4.1.2.2.1.   Piduriketta suure koormuse katse tingimused

Vt punkt 4.1.1.2.1.

4.1.2.2.2.   Piduriketta suure koormuse katse plaan

Sissesõitmine vastavalt tabelile A11/4.1.1.2.2.

500 pidurdust tehakse kiiruselt 50 km/h kiirusele 10 km/h pidurdusmomendiga, mis moodustab 90 % asjaomase pidurisadula suurimast pidurdusmomendist.

Algtemperatuur: ≤ 200 °C

4.1.2.2.3.   Piduriketta suure koormuse katse tulemused

Katse loetakse edukaks, kui pidurikettal ei ilmne pragusid pärast 500 pidurdust. Katse loetakse kehtivaks, kui nõutav maksimaalne jõumoment saavutatakse vähemalt 90 % pidurduste puhul, tingimusel et ülejäänud 10 % puhul on rakendatud maksimaalset rõhku.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani;

| c) | hõõrdepinna murdumine; |
| --- | --- |

c)

hõõrdepinna murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.2.   Piduritrumlid

4.2.1.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse

Katse tegemiseks kasutatakse uut trumlit uue piduri hõõrdkatete komplektiga, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13, 13-H või 90 (kui asjakohane, peab kaitsemääre olema eemaldatud).

Hõõrdkatteid võib töödelda, et tekiks korralik kokkupuude trumliga.

4.2.1.1.   M1- ja N1-kategooria sõidukid

4.2.1.1.1.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse tingimused

Veojõustendi inertsimoment määratakse 11. lisa punktides 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Veojõustendi pöörlemissagedus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

4.2.1.1.2.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse plaan

Piduritrumli soojusliku väsimise katses kasutatakse piduritrumli suure koormuse katse nõudeid punktist 4.2.2.1.2.

4.2.1.1.3.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse tulemused

Vt punkti 4.2.2.1.3.

4.2.1.2.   M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid

4.2.1.2.1.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse tingimused

4.2.1.2.1.1.   Sõidukid täismassiga > 7,5 t

Järgmise katseplaani kohaselt katsetatakse piduritrumleid kui pidurisüsteemi osa. Selles katses ei modelleerita tegelikke sõiduolusid, tegemist on vaid osa katsetamisega. Tabelis A11/4.2.1.2.1.1 on esitatud selliste pidurite näitajad, mida praegu kasutatakse sõidukitel täismassiga > 7,5 t.

Tabel A11/4.2.1.2.1.1

| Trumli siseläbimõõt:
  [mm] | Hõõrdkatte laius | Tüüpiline velje läbimõõt |
| --- | --- | --- |
| < 130 mm | 130–190 mm | > 190 mm |
| Katsemass [kg] | Rehvi raadius
  [m] | Katsemass [kg] | Rehvi raadius
  [m] | Katsemass [kg] | Rehvi raadius
  [m] |
| < 330 | 2 750 | 0,402 | 3 200 | 0,390 | 5 500 | 0,402 | 17,5′′ |
| 330–390 | (2) | (2) | 3 400 | 0,480 | 5 500 | 0,516 | 19,5′′ |
| 391–430 | 3 400 | 0,510 | 4 500 | 0,527 | 5 500 | 0,543 | 22,5′′ |
| > 430 | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | — |

Trumli siseläbimõõt:

[mm]

Hõõrdkatte laius

Tüüpiline velje läbimõõt

< 130 mm

130–190 mm

> 190 mm

Katsemass [kg]

Rehvi raadius

[m]

Katsemass [kg]

Rehvi raadius

[m]

Katsemass [kg]

Rehvi raadius

[m]

< 330

2 750

0,402

3 200

0,390

5 500

0,402

17,5′′

330–390

(2)

(2)

3 400

0,480

5 500

0,516

19,5′′

391–430

3 400

0,510

4 500

0,527

5 500

0,543

22,5′′

> 430

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

—

Veojõustendi inertsimoment määratakse 11. lisa punktis 3.2.1 sätestatud nõuete kohaselt, võttes arvesse eelnevas tabelis sätestatud parameetreid (katsemass ja rdyn).

Veojõustendi pöörlemissagedus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse rehvi dünaamiliste veereraadiuste järgi, mis on sätestatud tabelis A11/4.2.1.2.1.1.

4.2.1.2.1.2.   Sõidukid täismassiga > 3,5 t ja ≤ 7,5 t

Sellistel täismassiga > 3,5 t ja ≤ 7,5 t sõidukitel, mille jaoks ei kehti tabelis A11/4.1.1.2.1.1 esitatud parameetrid, valitakse parameetrid (sõiduki täismass, suurim rehvimõõt) nii, et oleks hõlmatud asenduspiduritrumli kasutamisala halvim juht.

Veojõustendi inertsimoment määratakse 11. lisa punktides 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Veojõustendi pöörlemissagedus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamilise veereraadiuse järgi.

4.2.1.2.2.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse plaan

Tabel A11/4.2.1.2.2

| Katsenõuded | Soojusliku väsimise katse |
| --- | --- |
| Sissesõitmismenetlus | 200 pidurdust
  Algkiirus: 60 km/h
  Lõppkiirus: 5 km/h
  dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

  Algtemperatuur: ≤ 200 °C (alustatakse toatemperatuuril)
  Sissesõitmise võib ära jätta, kui tüübikinnituse taotleja ei pea seda vajalikuks. |
| Pidurdamise viis | Järjestikused pidurdused |
| Pidurduste arv | 250 või 300 (sõltuvalt sellest, kumb on asjakohane) – vt punkt 4.2.1.2.3.

  NB! Katse katkestatakse, kui tekib läbiv pragu. |
| Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus: | 3,0 m/s2 |
| Pidurdused | |
| alates | 130 |
| kuni | 80 km/h |
| Algtemperatuur igal pidurdusel | ≤ 50 °C |
| Jahutamine vastavalt punktile 3.2.3. | Lubatud |

Katsenõuded

Soojusliku väsimise katse

Sissesõitmismenetlus

200 pidurdust

Algkiirus: 60 km/h

Lõppkiirus: 5 km/h

dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 200 °C (alustatakse toatemperatuuril)

Sissesõitmise võib ära jätta, kui tüübikinnituse taotleja ei pea seda vajalikuks.

Pidurdamise viis

Järjestikused pidurdused

Pidurduste arv

250 või 300 (sõltuvalt sellest, kumb on asjakohane) – vt punkt 4.2.1.2.3.

NB! Katse katkestatakse, kui tekib läbiv pragu.

Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus:

3,0 m/s2

Pidurdused

alates

130

kuni

80 km/h

Algtemperatuur igal pidurdusel

≤ 50 °C

Jahutamine vastavalt punktile 3.2.3.

Lubatud

4.2.1.2.3.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse tulemused

Katse on edukalt läbitud, kui on sooritatud vähemalt 300 pidurdust ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui katse jooksul ei õnnestunud sooritada 300 tsüklit, kuid ilma kahjustuse ja purunemiseta on sooritatud vähemalt 250 tsüklit, kordab tehniline teenistus katset uue varuosaga. Sellisel juhul tuleb selleks, et osa katse läbiks, mõlemas katses teha üle 250 tsükli ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse ja purunemiseta sooritatakse vähem kui 250 pidurdust, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda tulemusi; kui originaalse osaga saadud tulemused ei ole paremad, siis loetakse katsetatav osa katse läbinuks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna teljesuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna teljesuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad trumli teljesuunalise välisservani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad trumli teljesuunalise välisservani;

| c) | trumli murdumine; |
| --- | --- |

c)

trumli murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused väljaspool hõõrdepinda.

4.2.2.   Piduritrumli suure koormuse katse

Originaalsega vahetatavate osade puhul kasutatakse koormuskatse tegemiseks uut piduritrumlit või piduritrumlit, mida on kasutatud alternatiivses veojõustendi katses (vt käesoleva lisa punkt 3.3).

Võrdväärsete osade puhul kasutatakse koormuskatse tegemiseks uut trumlit, asjaomase sõiduki originaalset pidurit ning uusi piduri hõõrdkatete komplekte, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13, 13-H või 90 (samades tingimustes, nagu sõidukile paigaldatuna, nt kaitsemääre peab olema eemaldatud).

Kui vaja, võib katse ajal vahetada välja kulunud piduri hõõrdkatted.

4.2.2.1.   M1- ja N1-kategooria sõidukid

4.2.2.1.1.   Piduritrumli suure koormuse katse tingimused

Vt punkt 4.2.1.1.1.

4.2.2.1.2.   Piduritrumli suure koormuse katse plaan

See katse hõlmab ka soojusliku väsimise katse nõudeid (vt punkt 4.2.1.1.2).

Katse korraldatakse järgmise tabeli kohaselt.

Tabel A11/4.2.2.1.2

| Sissesõitmismenetlus | Teha 100 järjestikust järsku pidurdust kiiruselt v1 = 80 km/h kiirusele v2 = 10 km/h ja algtemperatuuriga ≤ 100 °C.
  Esimese pidurduse aeglustus peab olema muutumatult 1,5 m/s2. Teisest pidurdusest kuni viimaseni peab olema rõhk muutumatu ja võrdne esimese pidurduse keskmise rõhuga.
  Sissesõitmist jätkatakse, kuni saavutatakse vähemalt 80 % ulatuses kokkupuude trumli ja hõõrdepinna vahel. |
| --- | --- |
| Katsenõuded | Piduritrumli suure koormuse katse |
| Pidurdamise viis | Üksikud pidurdused |
| Pidurduste arv | 100 |
| Algtemperatuur pidurdamise alguses | ≤ 100 °C |
| Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus: | 10,0 m/s2 rõhuga ≤ 16 000 kPa või p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2) |
| Pidurdused | |
| alates | vmax |
| kuni | 10 km/h |

Sissesõitmismenetlus

Teha 100 järjestikust järsku pidurdust kiiruselt v1 = 80 km/h kiirusele v2 = 10 km/h ja algtemperatuuriga ≤ 100 °C.

Esimese pidurduse aeglustus peab olema muutumatult 1,5 m/s2. Teisest pidurdusest kuni viimaseni peab olema rõhk muutumatu ja võrdne esimese pidurduse keskmise rõhuga.

Sissesõitmist jätkatakse, kuni saavutatakse vähemalt 80 % ulatuses kokkupuude trumli ja hõõrdepinna vahel.

Katsenõuded

Piduritrumli suure koormuse katse

Pidurdamise viis

Üksikud pidurdused

Pidurduste arv

100

Algtemperatuur pidurdamise alguses

≤ 100 °C

Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus:

10,0 m/s2 rõhuga ≤ 16 000 kPa või p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2)

Pidurdused

alates

vmax

kuni

10 km/h

vmax valitakse varuosa katsetamiseks nii, et sellele vastava sõiduki kineetilise energia ja ketta massi suhe oleks suurim.

4.2.2.1.3.   Piduritrumli suure koormuse katse tulemused

Katse on edukalt läbitud, kui on sooritatud vähemalt 100 pidurdust ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse ja purunemiseta sooritatakse vähem kui 100 pidurdust, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda katsetulemusi. Kui kahjustuse ja purunemiseta sooritatud tsüklite arv ei jää originaalse osaga sooritatud tsüklite arvule alla rohkem kui 10 protsenti, loetakse katse edukalt läbinuks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna teljesuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna teljesuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad trumli teljesuunalise välisservani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad trumli teljesuunalise välisservani;

| c) | trumli murdumine; |
| --- | --- |

c)

trumli murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.2.2.2.   M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid

4.2.2.2.1.   Piduritrumli suure koormuse katse tingimused

Vt punkt 4.2.1.2.1.

4.2.2.2.2.   Piduritrumli suure koormuse katse plaan

Tabel A11/4.2.2.2.2

| Katsenõuded | Suure koormuse katse |
| --- | --- |
| Sissesõitmismenetlus | 200 pidurdust
  Algkiirus: 60 km/h
  Lõppkiirus: 5 km/h
  dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

  Algtemperatuur: ≤ 200 °C (alustatakse toatemperatuuril)
  Sissesõitmise võib ära jätta, kui tüübikinnituse taotleja ei pea seda vajalikuks. |
| Pidurduste koguarv | 150 |
| Piduritrumli algtemperatuur iga pidurduse alguses | ≤ 100 °C |
| Pidurdused | |
| alates | 60 km/h |
| kuni | ≤ 5 km/h |
| Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus: | 6 m/s2 |
| Jahutamine (ka käesoleva lisa punktist 3.2.3. kõrvalekaldumisel) | Lubatud |

Katsenõuded

Suure koormuse katse

Sissesõitmismenetlus

200 pidurdust

Algkiirus: 60 km/h

Lõppkiirus: 5 km/h

dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 200 °C (alustatakse toatemperatuuril)

Sissesõitmise võib ära jätta, kui tüübikinnituse taotleja ei pea seda vajalikuks.

Pidurduste koguarv

150

Piduritrumli algtemperatuur iga pidurduse alguses

≤ 100 °C

Pidurdused

alates

60 km/h

kuni

≤ 5 km/h

Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus:

6 m/s2

Jahutamine (ka käesoleva lisa punktist 3.2.3. kõrvalekaldumisel)

Lubatud

4.2.2.2.3.   Piduritrumli suure koormuse katse tulemused

Katse on edukas, kui piduritrummel ei pragune.

Katse loetakse kehtivaks, kui nõutav maksimaalne jõumoment saavutatakse vähemalt 90 % pidurduste puhul, tingimusel et ülejäänud 10 % puhul on rakendatud maksimaalset rõhku.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani;

| c) | hõõrdepinna murdumine; |
| --- | --- |

c)

hõõrdepinna murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

---

(1)  Katsemassi ja rehvi veereraadiuse kooskõlastab taotleja tehnilise teenistusega.

(2)  Katsemassi ja rehvi veereraadiuse kooskõlastab taotleja tehnilise teenistusega.

---

12. LISA

O-KATEGOORIA SÕIDUKITE ASENDUSPIDURIKETASTE JA ASENDUSPIDURITRUMLITE NÕUDED

1.   KATSE ÜLEVAADE

Vastavalt sõidukikategooriale on punkti 5.3 kohaselt nõutavad järgmised katsed:

Tabel A12/1A

O1- O2 ja O3-kategooria sõidukid

| Katsesõit | Alternatiivne katse veojõustendil (katsesõidu asemel) |
| --- | --- |
| 2.2.1. | Tüüp 0 |

Katsesõit

Alternatiivne katse veojõustendil (katsesõidu asemel)

2.2.1.

Tüüp 0

| 3.4.1. | Tüüp 0 |
| --- | --- |

3.4.1.

Tüüp 0

| 2.2.2. | I tüüp |
| --- | --- |

2.2.2.

I tüüp

| 3.4.2. | I tüüp |
| --- | --- |

3.4.2.

I tüüp

| 2.3. | Seisupidurisüsteem (kui on olemas) |
| --- | --- |

2.3.

Seisupidurisüsteem (kui on olemas)

—

| 2.4. | Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikutel telgedel) |
| --- | --- |

2.4.

Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikutel telgedel)

| 3.5. | Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikutel telgedel) |
| --- | --- |

3.5.

Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikutel telgedel)

Tabel A12/1B

O4-kategooria sõidukid

| Katsesõit | Alternatiivne katse veojõustendil (katsesõidu asemel) |
| --- | --- |
| 2.2.1. | Tüüp 0 |

Katsesõit

Alternatiivne katse veojõustendil (katsesõidu asemel)

2.2.1.

Tüüp 0

| 3.4.1. | Tüüp 0 |
| --- | --- |

3.4.1.

Tüüp 0

| 2.2.3. | III tüüp |
| --- | --- |

2.2.3.

III tüüp

| 3.4.3. | III tüüp |
| --- | --- |

3.4.3.

III tüüp

| 2.3. | Seisupidurisüsteem (kui on olemas) |
| --- | --- |

2.3.

Seisupidurisüsteem (kui on olemas)

—

| 2.4. | Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikutel telgedel) |
| --- | --- |

2.4.

Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikutel telgedel)

| 3.5. | Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikutel telgedel) |
| --- | --- |

3.5.

Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikutel telgedel)

2.   SÕIDUKIKATSE NÕUETE KONTROLLIMINE

2.1.   Katsesõiduk

Valitud sõidukite rühma esindavale sõidukile (vt määratlust käesoleva eeskirja punktis 5.3.6), millele vastavale asenduspidurikettale või -trumlile taotletakse tüübikinnitust, paigaldatakse nimetatud asenduspiduriketas või -trummel ning varustatakse pidurite katseseadmega eeskirja nr 13 kohaselt.

Asenduspiduriketas või –trummel paigaldatakse vastavale teljele koos sõiduki tootjalt või telje tootjalt saadaval oleva ning eeskirja nr 13 või 90 kohaselt tüübikinnituse saanud asjaomase hõõrdkattega. Kui ei ole sätestatud ühtset pidurduskatse kirjeldust, tehakse katse tehnilise teenistusega kokkulepitud viisil. Kõiki allpool loetletud katseid tehakse sissesõidetud piduritega. Nii originaalsed kui ka asenduspidurikettad ja -trumlid sõidetakse sisse ühesuguse katseplaani järgi.

2.2.   Sõidupidurisüsteem

2.2.1.   0-tüübi pidurikatsed lahutatud mootoriga koormatud sõidukiga

Katse tehakse vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.4.4.

2.2.2.   I tüübi pidurikatsed

Katse tehakse vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.5.2.

I tüüpi pidurikatse lõpul, kui pidurid on soojad, peavad olema täidetud eeskirja nr 13 4. lisa punkti 1.5.3 toimivusnõuded.

2.2.3.   III tüübi pidurikatsed

Katse tehakse vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.7.

2.3.   Seisupidurisüsteem (kui on olemas)

2.3.1.   Kui nii seisupidur kui ka sõidupidur töötavad ühise ketta või trumli hõõrdepinnaga, ei ole vaja teha eraldi seisupiduri katset. Kui koormatud sõidukiga 0-tüüpi katse on rahuldavalt läbitud, loetakse, et seisupiduri süsteemi nõuded on täidetud.

2.3.2.   Staatiline katse 18 % kaldel ja koormatud sõidukiga

2.3.3.   Sõiduk peab vastama kõigile eeskirja nr 13 4. lisa punktidega 2.3 ja 3.2 kõnealuse kategooria sõidukile ette nähtud asjaomastele nõuetele.

2.4.   Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksikutel telgedel)

Selles katses peab sõiduk olema koormatud ning kõik pidurdused tuleb teha tasasel teel.

Sõiduki sõidupidurisüsteemil peab olema seade, mis lahutab esirataste pidurid tagarataste piduritest, et pidurid saaksid töötada alati üksteisest sõltumatult.

Kui tüübikinnitust või katsearuannet on vaja esirataste piduri asenduspidurikettale või -trumlile, ei tohi tagarataste pidureid kogu katse kestel kasutada.

Kui tüübikinnitust või katsearuannet on vaja esirataste piduri asenduspidurikettale või -trumlile, ei tohi tagarataste pidureid kogu katse kestel kasutada.

2.4.1.   Toimivuse võrdluskatse külmade piduritega

Soojenemata pidurite puhul võrreldakse asenduspiduriketast või -trumlit vastavate originaalsete osadega allpool kirjeldatud katse tulemuste põhjal.

2.4.1.1.   Asenduspiduriketta või -trumliga tehakse vähemalt kuus järjestikust ja järjest tugevama kontrolljõu või järjest suurema pidurdusrõhuga pidurdust, mille tulemusena saavutatakse kas rataste lukustumine või keskmine täielik aeglustus 3,5 m/s2 või saavutatakse antud kategooria sõidukile lubatud suurim kontrolljõud; seejuures peab katsetamise algkiirus olema 45 km/h.

Iga pidurduse eel peab piduritrumli algtemperatuur ≤ 100 °C.

2.4.1.2.   Punktis 2.4.1.1 kirjeldatud pidurikatse tuleb teha ka originaalse piduriketta või -trumliga.

2.4.1.3.   Asenduspiduriketta ja -trumli dünaamilisi hõõrdeomadusi võib vaadelda kui vastavaid originaalse piduriketta või -trumli näitajaid, kui samal töörõhul või sama kontrolljõu korral saavutatud keskmise täieliku aeglustuse näitajad kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine rohkem kui ± 10 protsenti või ± 0,4 m/s2 originaalse piduriketta või -trumli vastavatest näitajatest.

3.   KATSE VEOJÕUSTENDIL

3.1.   Veojõustendi varustus

Katse tegemiseks tuleb veojõustend varustada asjaomase sõiduki originaalse pidurisadula või rattapiduriga Veojõustend tuleb varustada muutumatut jõumomenti tekitava seadmega ja seadmega, mis pidevalt salvestab pöörlemissagedust, piduri rõhku, pidurdamise algusele vastavat pöörlemissagedust, pidurdusmomenti, pidurduse kestust ja piduritrumli temperatuuri.

3.2.   Katsetingimused

3.2.1.   Veojõustendi inertsimoment

Veojõustendi inertsimoment seatakse võimalikult lähedale (arvesse võttes lubatud hälvet ± 5 %) teoreetilisele väärtusele, mis vastab asjaomase rattaga pidurdatavale sõiduki koguinertsimomendi osale. Arvutused tehakse järgmise valemi järgi:

I = m · rdyn
  2

kus:

| I | = | inertsimoment (kgm2) |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | rehvi dünaamiline veereraadius (m); |
| m | = | käesolevas eeskirjas sätestatud katsemass (sõiduki täismassi asjaomase rattaga pidurdatud osa). |

I

=

inertsimoment (kgm2)

rdyn

=

rehvi dünaamiline veereraadius (m);

m

=

käesolevas eeskirjas sätestatud katsemass (sõiduki täismassi asjaomase rattaga pidurdatud osa).

3.2.1.1.   Dünaamiline veereraadius

Inertsimomendi arvutamisel tuleb kasutada sõidukil (või teljel) kasutada lubatud suurima rehvi dünaamilist veereraadiust (rdyn).

3.2.1.2.   Katsemass

Inertsimomendi arvutamisel tuleb kasutada katsemassi vastavalt järgmisele:

| m = 0,55 maxle | maxle: telje suurim lubatud mass |
| --- | --- |

m = 0,55 maxle

maxle: telje suurim lubatud mass

3.2.2.   Veojõustendi algpöörlemissagedus peab vastama sõiduki liikumiskiirusele 40 km/h või 60 km/h (sõltuvalt katse tüübist), mis on väikseima ja suurima lubatud rehvi keskmisele dünaamilisele veereraadiusele vastav joonkiirus.

3.2.3.   Jahutamine

Jahutamist tuleb teha vastavalt punktile 3.2.3.1 või 3.2.3.2.

3.2.3.1.   Pidureid katsetatakse vastavalt eeskirja nr 13 11. lisa 2. liite punktile 3.2.2.

I ja III tüüpi katse puhul soojendussõitude ajal võib teatava kiiruse ja õhuvoolu suuna puhul, mis jäljendavad tegelikke tingimusi, kasutada õhkjahutust, kusjuures õhuvoolu kiirus on vair = 0,33 v.

kus:

| v | = | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- |

v

=

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

Muudel juhtudel jahutusõhu kohta piiranguid ei ole.

Jahutusõhu temperatuur peab vastama keskkonnatemperatuurile.

3.2.3.2.   Katse ilma veljeta

I ja III tüüpi katsetel ei ole soojendussõidu ajal jahutamine lubatud.

Muudel juhtudel jahutusõhu kohta piiranguid ei ole.

3.2.4.   Piduri ettevalmistamine

3.2.4.1.   Ketaspidurid

Katse tegemiseks kasutatakse uut ketast uue piduri hõõrdkatete komplektiga, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13 või 90 (samades tingimustes, nagu sõidukile paigaldatuna, nt kaitsemääre peab olema eemaldatud).

3.2.4.2.   Trummelpidurid

Katse tegemiseks kasutatakse uut trumlit uue piduri hõõrdkatete komplektiga, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13 või 90 (kui asjakohane, peab kaitsemääre olema eemaldatud).

Hõõrdkatteid võib töödelda, et tekiks korralik kokkupuude trumliga.

3.3.   Alternatiivne katse veojõustendil

Tabel A12/3.3

| 1. | Külmalt sissesõitmine:
  100 (ketas) või 200 (trummel) pidurdust
  Ti = 150 °C (ketas) või 100 °C (trummel)
  vi = 60 km/h
  dm = vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2 |
| --- | --- |
| 2. | Dünaamiliste hõõrdeomaduste kohta vt käesoleva lisa punkt 3.5.1 |
| 3. | Soojalt sissesõitmine:
  pidurdada järsult 30 korda järjest, kusjuures v1 = 60 km/h, v2 = 30 km/h, tsükli pikkus on 60 sekundit ning piduri temperatuur on esimese pidurduse alguses ≤ 100 °C. Esimese pidurduse aeglustus peab olema muutumatult 3 m/s2. Teisest pidurdusest kuni viimaseni peab olema rõhk muutumatu ja võrdne esimese pidurduse keskmise rõhuga. |
| 4. | Uuesti sissesõitmine:
  30 pidurdust
  Ti = 150 °C (ketas) või 100 °C (trummel)
  vi = 60 km/h,
  dm = vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2 |
| 5. | 0-tüübi pidurduskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.1 |
| 6. | I tüübi pidurduskatse kohta (O2- ja O3-kategooria korral) vt käesoleva lisa punkti 3.4.2 |
| 7. | Uuesti sissesõitmine: (nagu nr 4 puhul) |
| 8. | 0-tüübi pidurduskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.1 |
| 9. | III tüübi pidurduskatse kohta (O4-kategooria korral) vt käesoleva lisa punkti 3.4.3 |
| 10. | Uuesti sissesõitmine: (nagu nr 4 puhul) |

1.

Külmalt sissesõitmine:

100 (ketas) või 200 (trummel) pidurdust

Ti = 150 °C (ketas) või 100 °C (trummel)

vi = 60 km/h

dm = vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

2.

Dünaamiliste hõõrdeomaduste kohta vt käesoleva lisa punkt 3.5.1

3.

Soojalt sissesõitmine:

pidurdada järsult 30 korda järjest, kusjuures v1 = 60 km/h, v2 = 30 km/h, tsükli pikkus on 60 sekundit ning piduri temperatuur on esimese pidurduse alguses ≤ 100 °C. Esimese pidurduse aeglustus peab olema muutumatult 3 m/s2. Teisest pidurdusest kuni viimaseni peab olema rõhk muutumatu ja võrdne esimese pidurduse keskmise rõhuga.

4.

Uuesti sissesõitmine:

30 pidurdust

Ti = 150 °C (ketas) või 100 °C (trummel)

vi = 60 km/h,

dm = vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

5.

0-tüübi pidurduskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.1

6.

I tüübi pidurduskatse kohta (O2- ja O3-kategooria korral) vt käesoleva lisa punkti 3.4.2

7.

Uuesti sissesõitmine: (nagu nr 4 puhul)

8.

0-tüübi pidurduskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.1

9.

III tüübi pidurduskatse kohta (O4-kategooria korral) vt käesoleva lisa punkti 3.4.3

10.

Uuesti sissesõitmine: (nagu nr 4 puhul)

3.4.   Sõidupidurisüsteem

3.4.1.   0-tüübi pidurikatse koormatud sõidukiga

Piduri temperatuuriga ≤ 100 °C iga pidurduse alguses ning esialgse pöörlemissagedusega, mis vastab kiirusele 40 km/h enne I tüüpi katset või kiirusele 60 km/h enne III tüüpi katset, sooritatakse ühe ja sama pidurdusrõhuga kolm pidurdust, nii et keskmine täielik aeglustus, sh veeretakistus (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), või keskmine pidurdusmoment, mis põhineb keskmisele täielikule aeglustusele vastaval pidurdusteekonnal, sh veeretakistus (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), oleks vähemalt 5 m/s2.

Pidurdusrõhk ei tohi olla suurem kui 650 kPa.

Kolmel pidurdusel saadud keskmine on soojenemata pidurite tõhusus.

3.4.1.1.   Veeretakistus

Veeretakistus loetakse võrdseks aeglustusega 0,1 m/s2.

3.4.2.   I tüübi pidurduskatse (kaldel)

3.4.2.1.   Soojendamismenetlus

Pidurit soojendatakse algtemperatuurilt ≤ 100 °C, rakendades pidurit püsival pöörlemissagedusel, mis vastab kiirusele 40 km/h, ja püsiva pidurdusmomendiga, mis vastab aeglustusele 0,7 m/s2, sh veeretakistus (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), 153 sekundi vältel.

3.4.2.1.4.   Piduri automaatsete regulaatoritega varustatud haagiste korral reguleeritakse pidurid enne eespool ettenähtud I tüüpi katset käesoleva lisa punktis 3.4.3.1.2 sätestatud viisil.

3.4.2.2.   Soojenenud pidurite tõhusus

3.4.2.2.1.   Hiljemalt 60 sekundit pärast soojendamist mõõdetakse soojenenud pidurite tõhusust 40 km/h juures sama pidurdusrõhuga, mida kasutati 0-tüüpi katses 40 km/h juures.

Keskmine täielik aeglustus, sh veeretakistus (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), või keskmine pidurdusmoment, mis põhineb keskmisele täielikule aeglustusele vastaval pidurdusteekonnal, sh veeretakistus (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), ei tohi olla väiksem kui 60 % 0-tüüpi katsel soojenemata piduriga saadud väärtusest ega väiksem kui 3,6 m/s2.

3.4.2.3.   Vabakäigukatse

Automaatse regulaatoriga pidurite puhul peavad pidurid pärast punktis 3.4.2.2 kirjeldatud katseid jahtuma soojenemata piduri temperatuurini (s.o ≤ 100 °C) ning tuleb kontrollida, kas pidur suudab vabalt pöörelda, täites ühe järgmistest tingimustest:

| a) | Ketas või trummel pöörleb vabalt (st seda saab pöörata käega); |
| --- | --- |

a)

Ketas või trummel pöörleb vabalt (st seda saab pöörata käega);

| b) | Kui ketast või trumlit pööratakse ilma jahutuseta pöörlemissagedusega, mis vastab püsikiirusele v = 60 km/h vabastatud piduriga, ei tohi asümptootiline temperatuur olla suurem kui trumli/ketta temperatuuri tõus 80 °C. |
| --- | --- |

b)

Kui ketast või trumlit pööratakse ilma jahutuseta pöörlemissagedusega, mis vastab püsikiirusele v = 60 km/h vabastatud piduriga, ei tohi asümptootiline temperatuur olla suurem kui trumli/ketta temperatuuri tõus 80 °C.

3.4.3.   III tüüpi katse (O4-kategooria sõidukite pidurdustõhususe vähenemiskatse)

3.4.3.1.   Soojendamismenetlus

3.4.3.1.1.   Pidurit rakendatakse järjestikku vastavalt tabelis esitatud tingimustele. Esimene pidurdus peaks algama piduri temperatuuril ≤ 100 °C ja toimuma nii, et püsiaeglustus, sh veeretakistus (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1) või muutumatu pidurdusmoment, mis vastab aeglustusele, sh veeretakistus (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), oleks 3 m/s2. Esimesel pidurdusel kasutatud pidurdusrõhu keskmist väärtust tuleb säilitada kõigil järgmistel pidurdustel kogu katse vältel.

| Sõiduki-kategooria | Tingimused |
| --- | --- |
| v1 [km/h] | v2 [km/h] | Δt [s] | n |
| O4 | 60 | 1/2 v1 | 60 | 20 |

Sõiduki-kategooria

Tingimused

v1 [km/h]

v2 [km/h]

Δt [s]

n

O4

60

1/2 v1

60

20

kus:

| v1 | = | algkiirus pidurdamise alguses, |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | kiirus pidurdamise lõpus, |
| n | = | pidurduste arv; |
| Δt | = | pidurdustsükli kestus: ajavahemik kahe järjestikuse pidurduse alguse vahel. |

v1

=

algkiirus pidurdamise alguses,

v2

=

kiirus pidurdamise lõpus,

n

=

pidurduste arv;

Δt

=

pidurdustsükli kestus: ajavahemik kahe järjestikuse pidurduse alguse vahel.

3.4.3.1.2.   Piduri automaatse regulaatoriga pidurite korral reguleeritakse pidurid enne III tüüpi katset järgmiselt:

| 3.4.3.1.2.1. | Õhkpidurid reguleeritakse nii, et on võimaldatud piduri automaatse regulaatori töötamine. Selleks reguleeritakse täiturmehhanismi käik järgmiselt: s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (ülempiir ei tohi ületada tootja soovitatud väärtust):
  kus:






  sre-adjust | on piduri automaatse regulaatori tootja spetsifikatsioonis ette nähtud ümberreguleerimiskäik, s.o käik, kui regulaator hakkab piduri vabakäiku reguleerima täiturmehhanismi rõhul 100 kPa. |
| --- | --- | --- |

3.4.3.1.2.1.

Õhkpidurid reguleeritakse nii, et on võimaldatud piduri automaatse regulaatori töötamine. Selleks reguleeritakse täiturmehhanismi käik järgmiselt: s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (ülempiir ei tohi ületada tootja soovitatud väärtust):

kus:

sre-adjust

on piduri automaatse regulaatori tootja spetsifikatsioonis ette nähtud ümberreguleerimiskäik, s.o käik, kui regulaator hakkab piduri vabakäiku reguleerima täiturmehhanismi rõhul 100 kPa.

Kui kokkuleppel tehnilise teenistusega ei peeta piduri täiturmehhanismi käigu mõõtmist mõistlikuks, kooskõlastatakse algseaded tehnilise teenistusega.

Eespool kirjeldatud tingimustes ja täiturmehhanismi rõhul 200 kPa rakendatakse pidurit 50 korda järjest. Seejärel pidurdatakse üks kord pidurdusrõhuga > 650 kPa.

| 3.4.3.1.2.2. | Hüdroajamiga ketaspidurite puhul ei peeta reguleerimisnõudeid vajalikuks. |
| --- | --- |

3.4.3.1.2.2.

Hüdroajamiga ketaspidurite puhul ei peeta reguleerimisnõudeid vajalikuks.

| 3.4.3.1.2.3. | Hüdroajamiga trummelpidurite puhul reguleeritakse pidurid tootja ettenähtud viisil. |
| --- | --- |

3.4.3.1.2.3.

Hüdroajamiga trummelpidurite puhul reguleeritakse pidurid tootja ettenähtud viisil.

3.4.3.2.   Soojenenud pidurite tõhusus

Hiljemalt 60 sekundit pärast soojendamist mõõdetakse soojenenud pidurite tõhusust pöörlemissagedusel, mis vastab kiirusele 60 km/h sama pidurdusrõhuga, mida kasutati 0-tüüpi katses 60 km/h juures.

Keskmine täielik aeglustus, sh veeretakistus (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), või keskmine pidurdusmoment, mis põhineb keskmisele täielikule aeglustusele vastaval pidurdusteekonnal, sh veeretakistus (vt käesoleva lisa punkt 3.4.1.1), ei tohi olla väiksem kui 60 % 0-tüüpi katsel soojenemata piduriga saadud väärtusest ega väiksem kui 4,0 m/s2.

3.4.3.3.   Vabakäigukatse

Vt punkt 3.4.2.3.

3.5.   Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksiku rattapiduriga)

3.5.1.   Katse tehakse vastavalt eeskirja nr 13 19. lisa punktidele 4.4.3.1– 4.4.3.4.

3.5.2.   Punktis 3.5.1 kirjeldatud pidurikatse tehakse ka originaalse piduriketta või -trumliga.

3.5.3.   Asenduspiduriketta ja -trumli dünaamilisi hõõrdeomadusi etapi 2 puhul võib vaadelda kui vastavaid originaalse piduriketta või -trumli näitajaid, kui samal töörõhul või sama kontrolljõu korral saavutatud keskmise täieliku aeglustuse näitajad kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine rohkem kui ± 8 protsenti või ± 0,4 m/s2 originaalse piduriketta või -trumli vastavatest näitajatest.

4.   VASTUPIDAVUSE KATSED VEOJÕUSTENDIL

Katsed tehakse vastavalt punktile 4.1 (ketas) või 4.2 (trummel).

Katserühma kohta tehakse üks katse, välja arvatud juhul, kui katsetatava varuosaga ei õnnestu enne purunemist või kahjustuse teket teha nõutavat arvu katsetsükleid (vt käesoleva lisa punkti 4.1.1.1.3 või 4.1.1.2.3).

Pidur paigaldatakse veojõustendile vastavalt piduri asendile sõidukil (jäigalt paigaldatud pidurid või käänmiku abil paigaldatud pidurid).

Piduriketta ja -trumli temperatuuri mõõdetakse võimalikult hõõrdepinna lähedalt. Temperatuuri näit salvestatakse ning mõõtmisviis ja mõõtmiskoht peavad olema kõikides katsetes ühesugused.

Kui pidurdamisel või pidurduste vaheajal ühe tsükli kestel kasutatakse õhuga jahutamist, ei tohi õhuvoolukiirus piduri juures ületada väärtust

vair = 0,33 v

kus:

| v | = | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- |

v

=

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

Muudel juhtudel jahutusõhu kohta piiranguid ei ole.

Jahutusõhu temperatuur peab vastama keskkonnatemperatuurile.

4.1.   Pidurikettad

4.1.1.   Piduriketta soojusliku väsimise katse

Katse tegemiseks kasutatakse uut ketast uue piduri hõõrdkatete komplektiga, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13 või 90 (samades tingimustes, nagu sõidukile paigaldatuna, nt kaitsemääre peab olema eemaldatud).

4.1.1.1.   O1- ja O2-kategooria sõidukid

4.1.1.1.1.   Piduriketta soojusliku väsimise katse tingimused

Veojõustendi inertsimoment määratakse 12. lisa punktides 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Veojõustendi pöörlemissagedus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

4.1.1.1.2.   Piduriketta soojusliku väsimise katse plaan

Tabel A12/4.1.1.1.2

| Katsenõuded | Soojusliku väsimise katse |
| --- | --- |
| Sõidukikategooriad | O1/O2 |
| Sissesõitmismenetlus | 100 pidurdust
  Algkiirus: 60 km/h
  Lõppkiirus: 30 km/h
  dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

  Algtemperatuur: ≤ 300 °C (alustatakse toatemperatuuril) |
| Pidurdamise viis | Järjestikused pidurdused |
| Pidurdusintervall (= ttotal) | 70 s |
| Pidurduste arv tsüklis | 2 |
| Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus: | 5,0 m/s2 |
| Pidurdustsüklite koguarv | 100 või 150 (vt punkti 4.1.1.1.3) |
| Pidurdused | |
| alates | 80 km/h |
| kuni | 20 km/h |
| Algtemperatuur iga tsükli esimesel pidurdusel | ≤ 100 °C |

Katsenõuded

Soojusliku väsimise katse

Sõidukikategooriad

O1/O2

Sissesõitmismenetlus

100 pidurdust

Algkiirus: 60 km/h

Lõppkiirus: 30 km/h

dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 300 °C (alustatakse toatemperatuuril)

Pidurdamise viis

Järjestikused pidurdused

Pidurdusintervall (= ttotal)

70 s

Pidurduste arv tsüklis

2

Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus:

5,0 m/s2

Pidurdustsüklite koguarv

100 või 150 (vt punkti 4.1.1.1.3)

Pidurdused

alates

80 km/h

kuni

20 km/h

Algtemperatuur iga tsükli esimesel pidurdusel

≤ 100 °C

kus:

| vmax | = | Suurim valmistajakiirus (vastavalt kasutusalale); |
| --- | --- | --- |
| tbra | = | tegelik pidurdamisperiood pidurdamisel; |
| tacc | = | väikseim kiirendusaeg võrreldes vastava sõiduki aeglustusjõuga; |
| trest | = | puhkeaeg; |
| ttotal | = | Pidurdusintervall (tbra + tacc + trest). |

vmax

=

Suurim valmistajakiirus (vastavalt kasutusalale);

tbra

=

tegelik pidurdamisperiood pidurdamisel;

tacc

=

väikseim kiirendusaeg võrreldes vastava sõiduki aeglustusjõuga;

trest

=

puhkeaeg;

ttotal

=

Pidurdusintervall (tbra + tacc + trest).

4.1.1.1.3.   Piduriketta soojusliku väsimise katse tulemused

Katse on edukalt lõppenud, kui on sooritatud vähemalt 150 tsüklit ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui katse jooksul ei õnnestunud sooritada 150 tsüklit, kuid ilma kahjustuse ja purunemiseta on sooritatud vähemalt 100 tsüklit, korratakse katset uue varuosaga. Sellisel juhul peab selleks, et varuosa katse läbiks, mõlemas katses sooritama üle 100 tsükli ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse ja purunemiseta sooritatakse vähem kui 100 tsüklit, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda katsetulemusi. Kui kahjustuse ja purunemiseta sooritatud tsüklite arv ei jää originaalse osaga sooritatud tsüklite arvust väiksemaks kui 10 protsenti, loetakse osa katse edukalt läbinuks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani;

| c) | hõõrdepinna murdumine; |
| --- | --- |

c)

hõõrdepinna murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.1.1.2.   O3- ja O4-kategooria sõidukid

4.1.1.2.1.   Piduriketta soojusliku väsimise katse tingimused

4.1.1.2.1.1.   Sõidukid täismassiga > 7,5 t

Järgmise katseplaani kohaselt katsetatakse pidurikettaid kui pidurisüsteemi osa. Selles katses ei modelleerita tegelikke sõiduolusid, tegemist on vaid osa katsetamisega. Tabelis A12/4.1.1.2.1.1 on esitatud selliste pidurite näitajad, mida praegu kasutatakse sõidukitel täismassiga > 7,5 t.

Tabel A12/4.1.1.2.1.1

| Ketta välisläbimõõt | Katse parameeter | Katse parameeter | Varustuse näide |
| --- | --- | --- | --- |
| Katse mass m [kg] | rdyn [m] | „Piduri mõõt“ / väikseim võimalik velje mõõt |
| 320–350 | 3 100 | 0,386 | 17,5′′ |
| 351–390 | 4 500 | 0,445 | 19,5′′ |
| 391–440 | 5 300 | 0,527 | 22,5′′ |
| > 440 (1) | (1) | (1) | — |

Ketta välisläbimõõt

Katse parameeter

Katse parameeter

Varustuse näide

Katse mass m [kg]

rdyn [m]

„Piduri mõõt“ / väikseim võimalik velje mõõt

320–350

3 100

0,386

17,5′′

351–390

4 500

0,445

19,5′′

391–440

5 300

0,527

22,5′′

> 440 (1)

(1)

(1)

—

Veojõustendi inertsimoment määratakse 12. lisa punktis 3.2.1 sätestatud nõuete kohaselt, võttes arvesse eelnevas tabelis sätestatud parameetreid (katsemass ja rdyn).

Veojõustendi pöörlemissagedus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse rehvi dünaamiliste veereraadiuste järgi, mis on sätestatud tabelis A12/4.1.1.2.1.1.

4.1.1.2.1.2.   Sõidukid täismassiga > 3,5 t ja ≤ 7,5 t

Selliste täismassiga > 3,5 t ja ≤ 7,5 t sõidukite puhul, mille jaoks ei kehti tabelis A12/4.1.1.2.1.1 esitatud parameetrid, valitakse parameetrid (sõiduki täismass, suurim rehvimõõt) nii, et nendega oleks hõlmatud asenduspiduriketta kasutamisala halvim juht.

Veojõustendi inertsimoment määratakse 12. lisa punktides 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Veojõustendi pöörlemissagedus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

4.1.1.2.2.   Piduriketta soojusliku väsimise katse plaan

Tabel A12/4.1.1.2.2

| Sissesõitmismenetlus | 100 pidurdust
  Algkiirus: 60 km/h
  Lõppkiirus: 30 km/h
  dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

  Algtemperatuur: ≤ 300 °C (alustatakse toatemperatuuril) |
| --- | --- |
| 1. | Tavapärane pidurdamine |

Sissesõitmismenetlus

100 pidurdust

Algkiirus: 60 km/h

Lõppkiirus: 30 km/h

dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 300 °C (alustatakse toatemperatuuril)

1.

Tavapärane pidurdamine

10 pidurdust 60 kuni 30 km/h

dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 250 °C

| 2. | Pidurdamine suurel kiirusel |
| --- | --- |

2.

Pidurdamine suurel kiirusel

2 pidurdust 130 kuni 80 km/h

dm = 3 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 100 °C

| 3. | Tavapärane pidurdamine |
| --- | --- |

3.

Tavapärane pidurdamine

Vt 1. etappi

| 4. | Pidurdamine suurel kiirusel |
| --- | --- |

4.

Pidurdamine suurel kiirusel

Vt 2. etappi

| 5. | Tavapärane pidurdamine |
| --- | --- |

5.

Tavapärane pidurdamine

Vt 1. etappi

| 6. | Pidev pidurdamine (1) |
| --- | --- |

6.

Pidev pidurdamine (1)

5 pidurdust

muutumatul kiirusel 85 km/h

Jõumoment vastab aeglustusele 0,5 m/s2

Pidurdamisperiood 60 s

Algtemperatuur: ≤ 80 °C

| 7. | Tavapärane pidurdamine |
| --- | --- |

7.

Tavapärane pidurdamine

Vt 1. etappi

| 8. | Pidev pidurdamine (2) |
| --- | --- |

8.

Pidev pidurdamine (2)

5 pidurdust

muutumatul kiirusel 85 km/h

Jõumoment vastab aeglustusele 1,0 m/s2

Pidurdamisperiood 40 s

Algtemperatuur: ≤ 80 °C

| 9. | Korrata etappe 1 kuni 8 |
| --- | --- |

9.

Korrata etappe 1 kuni 8

9 või 14 korda (kumb on asjakohane) – vt punkti 4.1.1.2.3

| dm | keskmine aeglustus sõltuvalt vahemaast. |
| --- | --- |

dm

keskmine aeglustus sõltuvalt vahemaast.

4.1.1.2.3.   Piduriketta soojusliku väsimise katse tulemused

Katse on edukalt lõppenud, kui on sooritatud vähemalt 15 tsüklit ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui katse jooksul ei õnnestunud sooritada 15 tsüklit, kuid ilma kahjustuse ja purunemiseta on sooritatud vähemalt 10 tsüklit, korratakse katset uue varuosaga. Sellisel juhul peab selleks, et varuosa katse läbiks, mõlemas katses sooritama üle 10 tsükli ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse ja purunemiseta sooritatakse vähem kui 10 tsüklit, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda katsetulemusi. Kui kahjustuse ja purunemiseta sooritatud tsüklite arv ei ole väiksem kui originaalse osaga sooritatud tsüklite arv, loetakse osa katse edukalt läbinuks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani;

| c) | hõõrdepinna murdumine; |
| --- | --- |

c)

hõõrdepinna murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.1.2.   Piduriketta suure koormuse katse

Originaalsega vahetatavate osade puhul kasutatakse koormuskatse tegemiseks uut piduriketast või piduriketast, mida on kasutatud alternatiivses veojõustendi katses (vt käesoleva lisa punkt 3.3).

Võrdväärsete osade puhul kasutatakse koormuskatse tegemiseks uut ketast, asjaomase sõiduki originaalset pidurisadulat ning uusi piduri hõõrdkatete komplekte, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13, või 90 (samades tingimustes, nagu sõidukile paigaldatuna, nt kaitsemääre peab olema eemaldatud).

Kui vaja, võib katse ajal vahetada välja kulunud piduri hõõrdkatted.

4.1.2.1.   O1- ja O2-kategooria sõidukid

Uued piduri hõõrdkatted ja uus ketas paigaldatakse asjaomastele piduritele ja need sõidetakse sisse 3. lisa punkti 2.2.2.3 menetluse kohaselt. Kui katse lõpuleviimiseks on vaja uusi piduri hõõrdkatteid, sõidetakse need sisse sama menetluse kohaselt.

4.1.2.1.1.   Piduriketta suure koormuse katse tingimused

Vt punkt 4.1.1.1.1.

4.1.2.1.2.   Piduriketta suure koormuse katse plaan

Katse korraldatakse järgmise tabeli kohaselt.

Tabel A12/4.1.2.1.2

| Katsenõuded | Suure koormuse katse |
| --- | --- |
| Sõidukikategooriad | O1/O2 |
| Pidurdamise viis | Üksikud pidurdused |
| Pidurduste arv | 70 |
| Algtemperatuur pidurdamise alguses | ≤ 100 °C |
| Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus: | 10,0 m/s2 rõhuga ≤ 16 000 kPa või p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2) |
| Pidurdused | |
| alates | 80 |
| kuni | 10 km/h |

Katsenõuded

Suure koormuse katse

Sõidukikategooriad

O1/O2

Pidurdamise viis

Üksikud pidurdused

Pidurduste arv

70

Algtemperatuur pidurdamise alguses

≤ 100 °C

Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus:

10,0 m/s2 rõhuga ≤ 16 000 kPa või p = 16 000 kPa (< 10,0 m/s2)

Pidurdused

alates

80

kuni

10 km/h

4.1.2.1.3.   Piduriketta suure koormuse katse tulemused

Katse on edukalt läbitud, kui on sooritatud vähemalt 70 pidurdust ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse ja purunemiseta sooritatakse vähem kui 70 pidurdust, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda katsetulemusi. Kui kahjustuse ja purunemiseta sooritatud tsüklite arv ei jää originaalse osaga sooritatud tsüklite arvule alla rohkem kui 10 protsenti, loetakse katse edukalt läbinuks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepindade radiaalsed praod, mille pikkus ületab kaks kolmandikku hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepindade radiaalsed praod, mille pikkus ületab kaks kolmandikku hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani;

| c) | hõõrdepinna murdumine; |
| --- | --- |

c)

hõõrdepinna murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.1.2.2.   O3- ja O4-kategooria sõidukid

4.1.2.2.1.   Piduriketta suure koormuse katse tingimused

Vt punkt 4.1.1.2.1.

4.1.2.2.2.   Piduriketta suure koormuse katse plaan

Sissesõitmine vastavalt tabelile A12/4.1.1.2.2.

500 pidurdust tehakse kiiruselt 50 km/h kiirusele 10 km/h pidurdusmomendiga, mis moodustab 90 % asjaomase pidurisadula suurimast pidurdusmomendist.

Algtemperatuur: ≤ 200 °C

4.1.2.2.3.   Piduriketta suure koormuse katse tulemused

Katse loetakse edukaks, kui pidurikettal ei ilmne pragusid pärast 500 pidurdust. Katse loetakse kehtivaks, kui nõutav maksimaalne jõumoment saavutatakse vähemalt 90 % pidurduste puhul, tingimusel et ülejäänud 10 % puhul on rakendatud maksimaalset rõhku.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani;

| c) | hõõrdepinna murdumine; |
| --- | --- |

c)

hõõrdepinna murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

Tabel A12/4.2.1.1.2

| Katsenõuded | Soojusliku väsimise katse |
| --- | --- |
| Sissesõitmismenetlus | 200 pidurdust
  Algkiirus: 60 km/h
  Lõppkiirus: 5 km/h
  dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

  Algtemperatuur: ≤ 200 °C (alustatakse toatemperatuuril)
  Sissesõitmise võib ära jätta, kui tüübikinnituse taotleja ei pea seda vajalikuks. |
| Pidurdamise viis | Järjestikused pidurdused |
| Pidurduste arv | 250 või 300 (sõltuvalt sellest, kumb on asjakohane) – vt punkt 4.2.1.1.3.

  NB! Katse katkestatakse, kui tekib läbiv pragu. |
| Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus: | 3,0 m/s2 |
| Pidurdused | |
| alates | 130 |
| kuni | 80 km/h |
| Algtemperatuur igal pidurdusel | ≤ 50 °C |
| Jahutamine vastavalt punktile 3.2.3 | Lubatud |

Katsenõuded

Soojusliku väsimise katse

Sissesõitmismenetlus

200 pidurdust

Algkiirus: 60 km/h

Lõppkiirus: 5 km/h

dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 200 °C (alustatakse toatemperatuuril)

Sissesõitmise võib ära jätta, kui tüübikinnituse taotleja ei pea seda vajalikuks.

Pidurdamise viis

Järjestikused pidurdused

Pidurduste arv

250 või 300 (sõltuvalt sellest, kumb on asjakohane) – vt punkt 4.2.1.1.3.

NB! Katse katkestatakse, kui tekib läbiv pragu.

Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus:

3,0 m/s2

Pidurdused

alates

130

kuni

80 km/h

Algtemperatuur igal pidurdusel

≤ 50 °C

Jahutamine vastavalt punktile 3.2.3

Lubatud

4.2.   Piduritrumlid

4.2.1.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse

Katse tegemiseks kasutatakse uut trumlit uue piduri hõõrdkatete komplektiga, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13, 13-H või 90 (kui asjakohane, peab kaitsemääre olema eemaldatud).

Hõõrdkatteid võib töödelda, et tekiks korralik kokkupuude trumliga.

4.2.1.1.   O1- ja O2-kategooria sõidukid

4.2.1.1.1.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse tingimused

4.2.1.1.1.1.   Sõidukid suurima lubatud teljekoormusega ≤ 1 200 kg

Ei kohaldata.

4.2.1.1.1.2.   Sõidukid suurima lubatud teljekoormusega > 1 200 kg

Veojõustendi inertsimoment määratakse 12. lisa punktides 3.2.1., 3.2.1.1. ja 3.2.1.2. sätestatud nõuete kohaselt.

Veojõustendi pöörlemissagedus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

4.2.1.1.2.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse plaan

Tabel A12/4.2.1.1.2

| Katsenõuded | Soojusliku väsimise katse |
| --- | --- |
| Pidurdamise viis | Järjestikused pidurdused |
| Pidurduste arv | 250 või 300 (kumb on asjakohane) – vt punkti 4.2.1.1.3.

  NB! Katse katkestatakse, kui tekib läbiv pragu. |
| Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus: | 3,0 m/s2 |
| Pidurdused | |
| alates | 130 |
| kuni | 80 km/h |
| Algtemperatuur igal pidurdusel | ≤ 50 °C |
| Jahutamine vastavalt punktile 3.2.3. | Lubatud |

Katsenõuded

Soojusliku väsimise katse

Pidurdamise viis

Järjestikused pidurdused

Pidurduste arv

250 või 300 (kumb on asjakohane) – vt punkti 4.2.1.1.3.

NB! Katse katkestatakse, kui tekib läbiv pragu.

Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus:

3,0 m/s2

Pidurdused

alates

130

kuni

80 km/h

Algtemperatuur igal pidurdusel

≤ 50 °C

Jahutamine vastavalt punktile 3.2.3.

Lubatud

4.2.1.1.3.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse tulemused

Katse on edukalt läbitud, kui on sooritatud vähemalt 300 pidurdust ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui katse jooksul ei õnnestunud sooritada 300 tsüklit, kuid ilma kahjustuse ja purunemiseta on sooritatud vähemalt 250 tsüklit, kordab tehniline teenistus katset uue varuosaga. Sellisel juhul peab selleks, et osa katse läbiks, mõlemas katses tegema üle 250 tsükli ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse ja purunemiseta sooritatakse vähem kui 250 pidurdust, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda katsetulemusi. Kui kahjustuse ja purunemiseta sooritus on originaalse osaga võrdne või parem, loetakse osa katse edukalt läbinuks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna teljesuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna teljesuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad trumli teljesuunalise välisservani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad trumli teljesuunalise välisservani;

| c) | trumli murdumine; |
| --- | --- |

c)

trumli murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.2.1.2.   O3- ja O4-kategooria sõidukid

4.2.1.2.1.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse tingimused

4.2.1.2.1.1.   Sõidukid täismassiga > 7,5 t

Järgmise katseplaani kohaselt katsetatakse piduritrumleid kui pidurisüsteemi osa. Selles katses ei modelleerita tegelikke sõiduolusid, tegemist on vaid osa katsetamisega. Tabelis A12/4.2.1.2.1.1 on esitatud selliste pidurite näitajad, mida praegu kasutatakse sõidukitel täismassiga > 7,5 t.

Tabel A12/4.2.1.2.1.1

| Trumli siseläbimõõt:
  [mm] | Hõõrdkatte laius | Tüüpiline velje läbimõõt |
| --- | --- | --- |
| < 130 mm | 130–190 mm | > 190 mm |
| Katsemass [kg] | Rehvi raadius
  [m] | Katsemass
  [kg] | Rehvi raadius
  [m] | Katsemass [kg] | Rehvi raadius
  [m] |
| < 330 | 2 750 | 0,402 | 3 200 | 0,390 | 5 500 | 0,402 | 17,5′′ |
| 330–390 | (2) | (2) | 3 400 | 0,480 | 5 500 | 0,516 | 19,5′′ |
| 391–430 | 3 400 | 0,510 | 4 500 | 0,527 | 5 500 | 0,543 | 22,5′′ |
| > 430 | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | — |

Trumli siseläbimõõt:

[mm]

Hõõrdkatte laius

Tüüpiline velje läbimõõt

< 130 mm

130–190 mm

> 190 mm

Katsemass [kg]

Rehvi raadius

[m]

Katsemass

[kg]

Rehvi raadius

[m]

Katsemass [kg]

Rehvi raadius

[m]

< 330

2 750

0,402

3 200

0,390

5 500

0,402

17,5′′

330–390

(2)

(2)

3 400

0,480

5 500

0,516

19,5′′

391–430

3 400

0,510

4 500

0,527

5 500

0,543

22,5′′

> 430

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

—

Veojõustendi inertsimoment määratakse 12. lisa punktis 3.2.1 sätestatud nõuete kohaselt, võttes arvesse eelnevas tabelis sätestatud parameetreid (katsemass ja rdyn).

Veojõustendi pöörlemissagedus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse rehvi dünaamiliste veereraadiuste järgi, mis on sätestatud tabelis A12/4.2.1.2.1.1.

4.2.1.2.1.2.   Sõidukid täismassiga > 3,5 t ja ≤ 7,5 t

Selliste täismassiga > 3,5 t ja ≤ 7,5 t sõidukite puhul, mille jaoks ei kehti tabelis A12/4.1.1.2.1.1 esitatud parameetrid, valitakse parameetrid (sõiduki täismass, suurim rehvimõõt) nii, et nendega oleks hõlmatud asenduspiduritrumli kasutamisala halvim juht.

Veojõustendi inertsimoment määratakse 12. lisa punktides 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Veojõustendi pöörlemissagedus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

4.2.1.2.2.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse plaan

Tabel A12/4.2.1.2.2

| Katsenõuded | Soojusliku väsimise katse |
| --- | --- |
| Pidurdamise viis | Järjestikused pidurdused |
| Pidurduste arv | 250 või 300 (kumb on asjakohane) – vt punkti 4.2.1.2.3.

  NB! Katse katkestatakse, kui tekib läbiv pragu. |
| Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus: | 3,0 m/s2 |
| Pidurdused | |
| alates | 130 |
| kuni | 80 km/h |
| Algtemperatuur igal pidurdusel | ≤ 50 °C |
| Jahutamine vastavalt punktile 3.2.3 | Lubatud |

Katsenõuded

Soojusliku väsimise katse

Pidurdamise viis

Järjestikused pidurdused

Pidurduste arv

250 või 300 (kumb on asjakohane) – vt punkti 4.2.1.2.3.

NB! Katse katkestatakse, kui tekib läbiv pragu.

Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus:

3,0 m/s2

Pidurdused

alates

130

kuni

80 km/h

Algtemperatuur igal pidurdusel

≤ 50 °C

Jahutamine vastavalt punktile 3.2.3

Lubatud

4.2.1.2.3.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse tulemused

Katse on edukalt läbitud, kui on sooritatud vähemalt 300 pidurdust ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui katse jooksul ei õnnestunud sooritada 300 tsüklit, kuid ilma kahjustuse ja purunemiseta on sooritatud vähemalt 250 tsüklit, kordab tehniline teenistus katset uue varuosaga. Sellisel juhul peab selleks, et osa katse läbiks, mõlemas katses tegema üle 250 tsükli ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse ja purunemiseta sooritatakse vähem kui 250 pidurdust, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda tulemusi; kui originaalse osaga saadud tulemused ei ole paremad, siis loetakse katsetatav osa katse läbinuks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna teljesuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna teljesuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad trumli teljesuunalise välisservani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad trumli teljesuunalise välisservani;

| c) | trumli murdumine; |
| --- | --- |

c)

trumli murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.2.2.   Piduritrumli suure koormuse katse

Originaalsega vahetatavate osade puhul kasutatakse koormuskatse tegemiseks uut piduritrumlit või piduritrumlit, mida on kasutatud alternatiivses veojõustendi katses (vt käesoleva lisa punkt 3.3). Mõlemal juhul peaksid katses kasutatavad piduri hõõrdkatete komplektid olema saanud tüübikinnituse eeskirjade nr 13 või nr 90 kohaselt ning need tuleks trumlil sisse sõita vastavalt käesoleva lisa punktis 4.2.2.2.2 sätestatud korrale. Sissesõitmise võib ära jätta, kui tüübikinnituse taotleja ei pea seda vajalikuks.

Võrdväärsete osade puhul kasutatakse koormuskatse tegemiseks uut trumlit, asjaomase sõiduki originaalset pidurit ning uusi piduri hõõrdkatete komplekte, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13 või 90 (samades tingimustes, nagu sõidukile paigaldatuna, nt kaitsemääre peab olema eemaldatud). Sissesõitmine peaks toimuma vastavalt käesoleva lisa punktis 4.2.2.2.2 sätestatud korrale. Sissesõitmise võib ära jätta, kui tüübikinnituse taotleja ei pea seda vajalikuks.

Kui vaja, võib katse ajal vahetada välja kulunud piduri hõõrdkatted.

4.2.2.1.   O1- ja O2-kategooria sõidukid

4.2.2.1.1.   Piduritrumli suure koormuse katse tingimused

Veojõustendi inertsimoment määratakse 12. lisa punktides 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Veojõustendi pöörlemissagedus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

4.2.2.1.2.   Piduritrumli suure koormuse katse plaan

Vt punkt 4.2.2.2.2.

4.2.2.1.3.   Piduritrumli suure koormuse katse tulemused

Vt punkt 4.2.2.2.3.

4.2.2.2.   O3- ja O4-kategooria sõidukid

4.2.2.2.1.   Piduritrumli suure koormuse katse tingimused

Vt punkt 4.2.1.2.1.

4.2.2.2.2.   Piduritrumli suure koormuse katse plaan

Tabel A12/4.2.2.2.2

| Katsenõuded | Suure koormuse katse |
| --- | --- |
| Sissesõitmismenetlus | 200 pidurdust
  Algkiirus: 60 km/h
  Lõppkiirus: 5 km/h
  dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

  Algtemperatuur: ≤ 200 °C (alustatakse toatemperatuuril)
  Sissesõitmise võib ära jätta, kui tüübikinnituse taotleja ei pea seda vajalikuks. |
| Pidurdamise viis | Pidurdamine kiiruseni alla 5 km/h |
| Pidurduste koguarv | 150 |
| Piduritrumli algtemperatuur iga pidurduse alguses | ≤ 100 °C |
| Pidurdused | |
| alates | 60 km/h |
| kuni | 0 km/h |
| Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus: | 6 m/s2 |
| Jahutamine (ka käesoleva lisa punktist 3.2.3 kõrvalekaldumisel) | Lubatud |

Katsenõuded

Suure koormuse katse

Sissesõitmismenetlus

200 pidurdust

Algkiirus: 60 km/h

Lõppkiirus: 5 km/h

dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 200 °C (alustatakse toatemperatuuril)

Sissesõitmise võib ära jätta, kui tüübikinnituse taotleja ei pea seda vajalikuks.

Pidurdamise viis

Pidurdamine kiiruseni alla 5 km/h

Pidurduste koguarv

150

Piduritrumli algtemperatuur iga pidurduse alguses

≤ 100 °C

Pidurdused

alates

60 km/h

kuni

0 km/h

Pidurduse jõumoment, et saavutada aeglustus:

6 m/s2

Jahutamine (ka käesoleva lisa punktist 3.2.3 kõrvalekaldumisel)

Lubatud

4.2.2.2.3.   Piduritrumli suure koormuse katse tulemused

Katse on edukas, kui piduritrummel ei pragune.

Katse loetakse kehtivaks, kui nõutav maksimaalne jõumoment saavutatakse vähemalt 90 % pidurduste puhul, tingimusel et ülejäänud 10 % puhul on rakendatud maksimaalset rõhku.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani;

| c) | hõõrdepinna murdumine; |
| --- | --- |

c)

hõõrdepinna murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused väljaspool hõõrdepinda.

---

(1)  Katsemassi ja rehvi veereraadiuse kooskõlastab taotleja tehnilise teenistusega.

(2)  Katsemassi ja rehvi veereraadiuse kooskõlastab taotleja tehnilise teenistusega.

---

13. LISA

ASENDUSPIDURIKETASTE/-TRUMLITE KATSEARUANDE NÄIDIS

Asenduspiduriketaste/-trumlite eeskirja nr 90 kohase tüübikinnituse katsearuanne nr ...

1.   Asenduspiduriketta/-trumli üldine tehniline kirjeldus (1)

1.1.   Taotleja (nimi ja aadress): ...

1.2.   Tootja (nimi ja aadress): ...

1.3.   Kaubanduslik nimetus: ...

1.4.   Asenduspiduriketta/-trumli kategooria: originaalne / samane / võrdväärne / originaalsega vahetatav (1)

1.5.   Piduriketta/-trumli tüüp (1): ...

1.6.   Märgistus:

| | Tunnus | Märgistuse asukoht | Märgistamisviis |
| --- | --- | --- | --- |
| Tootja nimi või kaubamärk: | | | |
| Tüübikinnitusnumber | E2-90R02 Cxxxx/yyyy | | |
| xxxx => Tüüp nr
  yyyy => Variant nr | | |
| Osa number | | | |
| Jälgitavuse andmed | | | |
| Ketta väikseim paksus/trumli suurim siseläbimõõt (1) | | | |

Tunnus

Märgistuse asukoht

Märgistamisviis

Tootja nimi või kaubamärk:

Tüübikinnitusnumber

E2-90R02 Cxxxx/yyyy

xxxx => Tüüp nr

yyyy => Variant nr

Osa number

Jälgitavuse andmed

Ketta väikseim paksus/trumli suurim siseläbimõõt (1)

1.7.   Materjal

1.7.1.   Materjalirühm: ...

1.7.2.   Materjali alamrühm (2): ...

1.8.   Kasutusala

Vähemalt järgmised andmed:

| Osa |
| --- |
| Varuosa | Originaalne osa |
| Variant | Osa number | Osa number | Tunnuskood |
| | | | |

Osa

Varuosa

Originaalne osa

Variant

Osa number

Osa number

Tunnuskood

| Mootorsõiduk (2) |
| --- |
| Mark | Sõiduki tüüp | Kaubanimi | Suurim brutomass | Maksimumkiirus | Tootmisaasta |
| | | | | | |

Mootorsõiduk (2)

Mark

Sõiduki tüüp

Kaubanimi

Suurim brutomass

Maksimumkiirus

Tootmisaasta

| Haagise telg (2) |
| --- |
| Mark | Telje tüüp | Kaubanimi | Maksimaalne teljekoormus | Rehvi dünaamilise veereraadiuse mõõtude vahemik
  (suurim/väikseim) | |
| | | | | | |

Haagise telg (2)

Mark

Telje tüüp

Kaubanimi

Maksimaalne teljekoormus

Rehvi dünaamilise veereraadiuse mõõtude vahemik

(suurim/väikseim)

| Pidur |
| --- |
| Asukoht | Pidurisadul (2) | Mõõtmed | Tootmisaasta |
| Esikülg | Tagakülg |
| | | | | |

Pidur

Asukoht

Pidurisadul (2)

Mõõtmed

Tootmisaasta

Esikülg

Tagakülg

1.9.   Lisateave (2)

2.   Katserühmad

2.1.   Mõõtmed katserühma kohta

2.1.1.   Ketta välisläbimõõt / trumli siseläbimõõt (1): ...

2.1.2.   Ketta paksus / trummelpiduriseadme laius (1): ...

2.2.   Suurim kineetilise energia suhtarv katserühmas eeskirja nr 90 punkti 5.3.6 kohaselt

Formula

2.3.   Ketta/trumli (1) materjal katserühmas: ...

3.   Katserühma tehnilised andmed

3.1.   Sõidukikatse

3.1.1.   Katsesõiduki andmed

3.1.1.1.   Sõidukikategooria: ...

3.1.1.2.   Sõiduki tootja: ...

3.1.1.3.   Sõiduki mark: ...

3.1.1.4.   Sõiduki tüüp ja kaubanduslik nimetus: ...

3.1.1.5.   Valmistajatehase tähis: ...

3.1.1.6.   Sõiduki tüübikinnituse number: ...

3.1.1.7.   Mootori võimsus: ...

3.1.1.8.   Kiirus:

Sõiduki suurim kiirus vmax: ...

3.1.1.9.   Rehvid: ...

3.1.1.10.   Piduritorustiku konfiguratsioon/paigutus: ...

3.1.1.11.   Katsemassid

1. telg: ...

2. telg: ...

telg: ...

3.1.1.12.   Pidur:

| 3.1.1.12.1. | Piduriketta/piduritrumli näidis (1):
  Originaalse varuosa tunnuskood: ...
  Katserühm: ...
  Osa number: ...
  Varuosa mass: ...
  Ketta välisläbimõõt/trumli siseläbimõõt (1): ...
  Efektiivne raadius re: ...
  Hõõrdepinna laius: ...
  Ketta paksus (nimipaksus) / trumli välispinna laius (1): ... |
| --- | --- |

3.1.1.12.1.

Piduriketta/piduritrumli näidis (1):

Originaalse varuosa tunnuskood: ...

Katserühm: ...

Osa number: ...

Varuosa mass: ...

Ketta välisläbimõõt/trumli siseläbimõõt (1): ...

Efektiivne raadius re: ...

Hõõrdepinna laius: ...

Ketta paksus (nimipaksus) / trumli välispinna laius (1): ...

| 3.1.1.12.2. | Pidurisadul/trummelpiduriseade (1)
  Tootja: ...
  Tüüp: ...
  Variant: ...
  Osa number: ...
  Ehitusviis: ...
  kolvi/rattasilindri läbimõõt (2): ...
  Tehniliselt lubatud suurim jõumoment Cmax,e pidurihoova juures (pneumaatiline) / piduritorustiku rõhk (pmax,e) ... (hüdrauliline) (1):
  Piirjõumoment C0,e (pneumaatiline) / piduritorustiku rõhk (hüdrauliline) (1): ...
  le/ee suhe (pneumaatiline) / kolvi läbimõõt (hüdrauliline) (1): .../...
  Suurim pidurdamise jõumoment: ... |
| --- | --- |

3.1.1.12.2.

Pidurisadul/trummelpiduriseade (1)

Tootja: ...

Tüüp: ...

Variant: ...

Osa number: ...

Ehitusviis: ...

kolvi/rattasilindri läbimõõt (2): ...

Tehniliselt lubatud suurim jõumoment Cmax,e pidurihoova juures (pneumaatiline) / piduritorustiku rõhk (pmax,e) ... (hüdrauliline) (1):

Piirjõumoment C0,e (pneumaatiline) / piduritorustiku rõhk (hüdrauliline) (1): ...

le/ee suhe (pneumaatiline) / kolvi läbimõõt (hüdrauliline) (1): .../...

Suurim pidurdamise jõumoment: ...

| 3.1.1.12.3. | Piduriklots / piduri hõõrdkate (1)
  Tootja: ...
  Mark: ...
  Tüüp: ...
  Tüübikinnitusnumber (2): ...
  Tähistus (nt osade numbrid): ...
  Efektiivne pindala: ... |
| --- | --- |

3.1.1.12.3.

Piduriklots / piduri hõõrdkate (1)

Tootja: ...

Mark: ...

Tüüp: ...

Tüübikinnitusnumber (2): ...

Tähistus (nt osade numbrid): ...

Efektiivne pindala: ...

3.1.2.   Katseseadmed

3.1.2.1.   Aeglustus: ...

3.1.2.2.   Rõhk: ...

3.1.2.3.   Kiirus: ...

3.1.2.4.   Trumli/ketta temperatuur: ...

3.1.3.   Katserada:

3.1.3.1.   Asukoht: ...

3.1.3.2.   Pind: ...

3.1.3.3.   Seisund (nt kuiv/märg): ...

3.2.   Katse veojõustendil

3.2.1.   Katseandmed

3.2.1.1.   Sõidukikategooria: ...

3.2.1.2.   Dünaamiline veereraadius

Dünaamiline veereraadius RIner inertsimomendi arvutamiseks:

11./12. lisa punkti 3.2.1 kohaselt ...

Dünaamiline veereraadius Rveh 11./12. lisa punkti 3.2.2 kohaselt: ...

3.2.1.3.   Massid ja inertsimomendid

Sõiduki täismass: ...

X-i väärtused (esitelg): ...

Y väärtused (tagatelg): ...

Katsemass m: ...

Katseinertsimoment IAdj: ...

3.2.1.4.   Jahutamine ...

3.2.1.4.1.   Jahutusõhu voolukiirus I, II ja/või III tüüpi katsel (1) ...

3.2.1.4.2.   Jahutusõhu voolukiirus muudel juhtudel:

3.2.1.5.   Kiirus

Suurim kiirus vmax: ...

3.2.1.6.   Käivitusseade

Tootja: ...

Mark: ...

Tüüp: ...

Variant: ...

Efektiivpind (hüdrauliline)/ThA – valem (pneumaatiline) (1): ...

3.2.1.7.   Pidur

3.2.1.7.1.   Piduriketta/piduritrumli näidis (1)

Originaalse varuosa tunnuskood: ...

Katserühm: ...

Osa number: ...

Varuosa mass: ...

Ketta välisläbimõõt/trumli siseläbimõõt (1): ...

Efektiivne raadius re: ...

Hõõrdepinna laius: ...

Ketta paksus (nimipaksus) / trumli välispinna laius (1): ...

3.2.1.7.2.   Pidurisadul/trummelpiduriseade (1)

Tootja: ...

Tüüp: ...

Variant: ...

Ehitusviis: ...

Tehniliselt lubatud suurim jõumoment Cmax,e pidurihoova juures (pneumaatiline) / piduritorustiku rõhk (pmax,e) (hüdrauliline) (1): ...

Piirjõumoment C0,e (pneumaatiline) / piduritorustiku rõhk (hüdrauliline) (1): ...

le/ee suhe (pneumaatiline) / kolvi läbimõõt (hüdrauliline) (1) .../...

Suurim pidurdamise jõumoment: ...

Tunnusnumber: ...

3.2.1.7.3.   Piduriklots / piduri hõõrdkate (1)

Tootja: ...

Mark: ...

Tüüp: ...

Tüübikinnitusnumber (2): ...

Tunnus: ...

Laius be: ...

Paksus de: ...

Efektiivne pindala: ...

Kinnitusviis: ...

3.2.2.   Katsestendi andmed: ...

3.2.2.1.   Asukoht:

4.   Katsetulemuste salvestamine

4.1.   Geomeetriline kontrollimine ...

Joonise number ja väljaanne: ...

4.2.   Materjali kontrollimine ...

4.3.   Tasakaalustusnõuete kontrollimine ...

4.4.   Kulumisnõude märgistuse kontrollimine ...

4.5.   Sõidukikatse / alternatiivne katse veojõustendil (1):

4.5.1.   Pidurdustõhusus

4.5.1.1.   Sõidupiduri näitajad hüdropidurisüsteemiga M1-, M2-, M3-, N1- ja N2-kategooria sõidukite puhul (2)

4.5.1.1.1.   Sõidukikatse tulemused:

| Katse tüüp: | 0
  Lahutatud | 0
  Ühendatud | I | Seisupidur (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. lisa punkt: | 2.2.1 | 2.2.2 | 2.2.3 | 2.3 |
| Koormus: | | koormusega | koormuseta | koormusega | koormusega | koormusega |
| Katsekiirus | | | | | | |
| esialgu: | km/h | | | | | |
| lõpuks: | km/h | 0 | 0 | | | |
| Rõhk: | kPa | | | | | |
| Aeglustus: | m/s2 | | | | | |
| Pidurduste arv: | — | — | — | | | |
| Ühe pidurdustsükli kestus: | s | — | — | | | |

Katse tüüp:

0

Lahutatud

0

Ühendatud

I

Seisupidur (2)

11. lisa punkt:

2.2.1

2.2.2

2.2.3

2.3

Koormus:

koormusega

koormuseta

koormusega

koormusega

koormusega

Katsekiirus

esialgu:

km/h

lõpuks:

km/h

0

0

Rõhk:

kPa

Aeglustus:

m/s2

Pidurduste arv:

—

—

—

Ühe pidurdustsükli kestus:

s

—

—

Vabakäigukatse läbitud: jah/ei (1)

4.5.1.1.2.   Veojõustendi katse tulemused:

| Katse tüüp: | 0
  Lahutatud | 0
  Modelleerimine ühendatud | I
  Modelleerimine |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. lisa punkt: | 3.4.1 | 3.4.4 | 3.4.2 |
| Koormus | | | | |
| Katsekiirus | | | | |
| algkiirus | km/h | | | |
| lõppkiirus: | km/h | 0 | 0 | |
| Rõhk: | kPa | | | |
| Aeglustus: | m/s2 | | | |
| Pidurduste arv: | — | — | | |
| Ühe pidurdustsükli kestus: | s | — | | |

Katse tüüp:

0

Lahutatud

0

Modelleerimine ühendatud

I

Modelleerimine

11. lisa punkt:

3.4.1

3.4.4

3.4.2

Koormus

Katsekiirus

algkiirus

km/h

lõppkiirus:

km/h

0

0

Rõhk:

kPa

Aeglustus:

m/s2

Pidurduste arv:

—

—

Ühe pidurdustsükli kestus:

s

—

Vabakäigukatse läbitud: jah/ei (1)

4.5.1.2.   Sõidupiduri näitajad õhkpidurisüsteemiga M2-, M3-, M2- ja N3-kategooria sõidukite puhul (2)

4.5.1.2.1.   Sõidukikatse tulemused:

| Katse tüüp: | 0
  Lahutatud | 0
  Ühendatud | I | Seisupidur (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. lisa punkt: | 2.2.1 | 2.2.3 | 2.2.4 | 2.3 |
| Koormus: | | Täismassiga | koormuseta | koormusega | koormusega | koormusega |
| Katsekiirus | | | | | | |
| algkiirus: | km/h | | | | | |
| lõppkiirus: | km/h | 0 | 0 | 0 | | |
| Pidurikambri rõhk pe: | kPa | | | | | |
| Aeglustus: | m/s2 | | | | | |
| Pidurduste arv: | — | | | | | |
| Ühe pidurdustsükli kestus: | s | | | | | |
| Pidurdusjõud 0,5 · Te Te: | daN | | | | | |
| Pidurdustegur 0,5 · Te/9,81 · m
  (m = katsemass) | — | | | | | |
| Pidurikambri käigupikkus se: | Mm | | | | | |
| Pidurihoova piirjõumoment | | | | | | |
| Ce: | Nm | | | | | |
| C0,e: | Nm | | | | | |

Katse tüüp:

0

Lahutatud

0

Ühendatud

I

Seisupidur (2)

11. lisa punkt:

2.2.1

2.2.3

2.2.4

2.3

Koormus:

Täismassiga

koormuseta

koormusega

koormusega

koormusega

Katsekiirus

algkiirus:

km/h

lõppkiirus:

km/h

0

0

0

Pidurikambri rõhk pe:

kPa

Aeglustus:

m/s2

Pidurduste arv:

—

Ühe pidurdustsükli kestus:

s

Pidurdusjõud 0,5 · Te Te:

daN

Pidurdustegur 0,5 · Te/9,81 · m

(m = katsemass)

—

Pidurikambri käigupikkus se:

Mm

Pidurihoova piirjõumoment

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Vabakäigukatse läbitud: jah/ei (1)

4.5.1.2.2.   Veojõustendi katse tulemused:

| Katse tüüp: | 0 | I | II |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. lisa punkt: | 3.4.1 | 3.4.2 | 3.4.3 |
| Katsekiirus | | | | |
| esialgu: | km/h | | | |
| lõpuks: | km/h | | | |
| Pidurikambri rõhk pe: | kPa | | | |
| Aeglustus: | m/s2 | | | |
| Pidurduste arv: | — | | | |
| Ühe pidurdustsükli kestus: | s | | | |
| Pidurdusjõud 0,5 · Te: | daN | | | |
| Pidurdustegur 0,5 · Te/9,81 · m
  (m = katsemass) | — | | | |
| Pidurikambri käigupikkus se: | mm | | | |
| Pidurihoova piirjõumoment | | | | |
| Ce: | Nm | | | |
| C0,e: | Nm | | | |

Katse tüüp:

0

I

II

11. lisa punkt:

3.4.1

3.4.2

3.4.3

Katsekiirus

esialgu:

km/h

lõpuks:

km/h

Pidurikambri rõhk pe:

kPa

Aeglustus:

m/s2

Pidurduste arv:

—

Ühe pidurdustsükli kestus:

s

Pidurdusjõud 0,5 · Te:

daN

Pidurdustegur 0,5 · Te/9,81 · m

(m = katsemass)

—

Pidurikambri käigupikkus se:

mm

Pidurihoova piirjõumoment

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Vabakäigukatse läbitud: jah/ei (1)

4.5.1.3.   Sõidupiduri näitajad õhkpidurisüsteemiga O1-, O2- ja O3-kategooria sõidukite puhul

4.5.1.3.1.   Sõidukikatse tulemused:

| Katse tüüp: | 0 | I | Seisupidur (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 12. lisa punkt: | 2.2.1 | 2.2.2 | 2.3 |
| Koormus: | | koormusega | koormusega | koormusega |
| Katsekiirus | | | | |
| esialgu: | km/h | | | |
| lõpuks: | km/h | | | |
| Pidurikambri rõhk pe: | kPa | | | |
| Aeglustus: | m/s2 | | | |
| Pidurduste arv: | — | | | |
| Ühe pidurdustsükli kestus: | s | | | |
| Pidurdusjõud 0,5 · Te: | daN | | | |
| Pidurdustegur 0,5 · Te/9,81 · m
  (m = katsemass) | — | | | |
| Pidurikambri käigupikkus se: | mm | | | |
| Pidurihoova piirjõumoment | | | | |
| Ce: | Nm | | | |
| C0,e: | Nm | | | |

Katse tüüp:

0

I

Seisupidur (2)

12. lisa punkt:

2.2.1

2.2.2

2.3

Koormus:

koormusega

koormusega

koormusega

Katsekiirus

esialgu:

km/h

lõpuks:

km/h

Pidurikambri rõhk pe:

kPa

Aeglustus:

m/s2

Pidurduste arv:

—

Ühe pidurdustsükli kestus:

s

Pidurdusjõud 0,5 · Te:

daN

Pidurdustegur 0,5 · Te/9,81 · m

(m = katsemass)

—

Pidurikambri käigupikkus se:

mm

Pidurihoova piirjõumoment

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Vabakäigukatse läbitud: jah/ei (1)

4.5.1.3.2.   Veojõustendi katse tulemused:

| Katse tüüp: | 0 | I |
| --- | --- | --- |
| 12. lisa punkt: | 3.4.1 | 3.4.2 |
| Katsekiirus | | | |
| esialgu: | km/h | | |
| lõpuks: | km/h | | |
| Pidurikambri rõhk pe: | kPa | | |
| Aeglustus: | m/s2 | | |
| Pidurduste arv: | — | | |
| Ühe pidurdustsükli kestus: | s | | |
| Pidurdusjõud 0,5 · Te: | daN | | |
| Pidurdustegur 0,5 · Te/9,81 · m
  (m = katsemass) | — | | |
| Pidurikambri käigupikkus se: | mm | | |
| Pidurihoova piirjõumoment | | | |
| Ce: | Nm | | |
| C0,e: | Nm | | |

Katse tüüp:

0

I

12. lisa punkt:

3.4.1

3.4.2

Katsekiirus

esialgu:

km/h

lõpuks:

km/h

Pidurikambri rõhk pe:

kPa

Aeglustus:

m/s2

Pidurduste arv:

—

Ühe pidurdustsükli kestus:

s

Pidurdusjõud 0,5 · Te:

daN

Pidurdustegur 0,5 · Te/9,81 · m

(m = katsemass)

—

Pidurikambri käigupikkus se:

mm

Pidurihoova piirjõumoment

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Vabakäigukatse läbitud: jah/ei (1)

4.5.1.4.   Sõidupiduri toimivuse näitajad O4-kategooria sõidukite puhul (2)

| Katse tüüp: | 0 | III |
| --- | --- | --- |
| Näidise number | | | |
| 12. lisa punkt: | 2.2.1./3.4.1 (1) | 2.2.3/3.4.3 (1) |
| Katsekiirus | | | | |
| esialgu: | km/h | | | |
| lõpuks: | km/h | | | |
| Pidurikambri rõhk pe: | kPa | | | |
| Pidurduste arv: | — | | | |
| Ühe pidurdustsükli kestus: | s | | | |
| Pidurdusjõud 0, 5 · Te: | daN | | | |
| Pidurdustegur 0, 5 · Te/9,81 · m
  (m = katsemass) | — | | | |
| Pidurikambri käigupikkus se: | mm | | | |
| Pidurihoova piirjõumoment | | | | |
| Ce: | Nm | | | |
| C0,e: | Nm | | | |

Katse tüüp:

0

III

Näidise number

12. lisa punkt:

2.2.1./3.4.1 (1)

2.2.3/3.4.3 (1)

Katsekiirus

esialgu:

km/h

lõpuks:

km/h

Pidurikambri rõhk pe:

kPa

Pidurduste arv:

—

Ühe pidurdustsükli kestus:

s

Pidurdusjõud 0, 5 · Te:

daN

Pidurdustegur 0, 5 · Te/9,81 · m

(m = katsemass)

—

Pidurikambri käigupikkus se:

mm

Pidurihoova piirjõumoment

Ce:

Nm

C0,e:

Nm

Vabakäigukatse läbitud: jah/ei (1)

4.5.1.5.   Dünaamilised hõõrdeomadused

Joonis: aeglustuse sõltuvus rõhust

4.6.   Vastupidavuse katsed

4.6.1.   Soojusliku väsimise katse:

| Näidis nr | Kahjustusteta kulgenud tsüklid:
  11. lisa: punktidele 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.2.3
  12. lisa: punktidele 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.1.3/4.2.1.2.3 (1) |
| --- | --- |
| | |
| | |

Näidis nr

Kahjustusteta kulgenud tsüklid:

11. lisa: punktidele 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.2.3

12. lisa: punktidele 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.1.3/4.2.1.2.3 (1)

4.6.2.   Suure koormuse katse:

| Näidis nr | Kahjustusteta kulgenud tsüklid:
  11. lisa: punktidele 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3
  12. lisa: punktidele 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3./4.2.2.1.3./4.2.2.2.3 (1) |
| --- | --- |

Näidis nr

Kahjustusteta kulgenud tsüklid:

11. lisa: punktidele 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3

12. lisa: punktidele 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3./4.2.2.1.3./4.2.2.2.3 (1)

5.   Katsedokumendid

6.   Liited

Liide ...

7.   Katse kuupäev(ad): ...

7.1.   Sõiduki katse kuupäev(ad) (2): ...

7.2.   Veojõustendi katse kuupäev(ad):

8.   See katse on tehtud ja katsetulemused esitatud vastavalt eeskirjale nr 90 (mida on viimati muudetud 03-seeria muudatustega).

Katse teinud tehniline teenistus

Allkiri: ...

Kuupäev: ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

(2)  Kui on asjakohane.

---

14. LISA

L1-, L2-, L3-, L4- JA L5-KATEGOORIA SÕIDUKITE ASENDUSPIDURIKETASTE NÕUDED

1.   KATSE ÜLEVAADE

Vastavalt sõidukikategooriale on punkti 5.3 kohaselt nõutavad järgmised katsed:

Tabel A14/1

| | Staatiline stendikatse | Sõidukikatse | Alternatiivne veojõustendi katse |
| --- | --- | --- | --- |
| Sõidutakistuse staatilise pöördemomendi katse | 2 | — | — |
| Eeskirja nr 78 kohased toimivuse katsed | — | 3.2.3. | Katse kuivade piduritega |

Staatiline stendikatse

Sõidukikatse

Alternatiivne veojõustendi katse

Sõidutakistuse staatilise pöördemomendi katse

2

—

—

Eeskirja nr 78 kohased toimivuse katsed

—

3.2.3.

Katse kuivade piduritega

| 4.4.1. | Katse kuivade piduritega |
| --- | --- |

4.4.1.

Katse kuivade piduritega

| 3.2.4. | Katse märgade piduritega |
| --- | --- |

3.2.4.

Katse märgade piduritega

—

| 3.2.5. | Pidurdustõhususe vähenemine soojenemisel |
| --- | --- |

3.2.5.

Pidurdustõhususe vähenemine soojenemisel

| 4.4.2. | Pidurdustõhususe vähenemine soojenemisel |
| --- | --- |

4.4.2.

Pidurdustõhususe vähenemine soojenemisel

Võrdluskatse originaalse osaga

—

| 3.2.6. | Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse |
| --- | --- |

3.2.6.

Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse

| 4.4.3. | Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse |
| --- | --- |

4.4.3.

Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse

Vastupidavuse katse

—

Sõidukikatset ei tehta, tehakse katse veojõustendil

| 5.1. | Piduriketta soojusliku väsimise katse |
| --- | --- |

5.1.

Piduriketta soojusliku väsimise katse

Iga kettatüübi kohta vähemalt ühe katserühmaga (vt määratlus käesoleva eeskirja punktis 5.3.6) tuleb teha sõidukil katse kuivade piduritega, katse märgade piduritega ja katse pidurdustõhususe vähenemise kohta soojenemisel.

2.   STAATILISE STENDIKATSE NÕUDED

2.1.   Eesmärk

Keskosa ning ujuvketaste puhul pidurduspinna ühendussüsteemi vastupidavuse kontrollimiseks, kui kettale mõjub pidurdusmoment.

2.2.   Katsemenetlus ja -tingimused

Staatiline katse spetsiaalsel katsestendil, mida on kujutatud joonisel 1.

Joonis 1

Kinnituspolt

Polt

Polt

Ketas

Ketas

Ketas

Rakis

Rakis

2.2.1.   Ketta pidurduspinna sisse puuritakse auk, mis asetseb keskpunktist raadiuse Rd kaugusel.

2.2.2.   Ketas asetatakse katsestendile ja kinnitatakse spetsiaalsete poltidega.

2.2.3.   Stendi hoob ühendatakse pidurikettasse puuritud auguga.

2.2.4.   Rakendatakse jõudu F vastavalt tabelile A14/2.2.5 ja joonisele 1.

2.2.5.   Salvestatakse käigud ja jõud vastavalt joonisele 2.

Tabel A14/2.2.5

| Ketta läbimõõt
  [mm] | Ketta paksus
  [mm] | Tangentsiaaljõud F
  [kN] min |
| --- | --- | --- |
| ≥ 150 < 200 | ≤ 4 | ≥ 8 |
| > 4 | ≥ 10 |
| ≥ 200 < 250 | ≤ 3 | ≥ 8 |
| > 3 ≤ 4 | ≥ 10 |
| > 4 | ≥ 12 |
| ≥ 250 < 300 | ≤ 3 | ≥ 8 |
| > 3 ≤ 4 | ≥ 10 |
| > 4 | ≥ 12 |
| ≥ 300 < 350 | ≤ 4 | ≥ 8 |
| > 4 ≤ 5 | ≥ 11 |
| > 5 | ≥ 14 |

Ketta läbimõõt

[mm]

Ketta paksus

[mm]

Tangentsiaaljõud F

[kN] min

≥ 150 < 200

≤ 4

≥ 8

> 4

≥ 10

≥ 200 < 250

≤ 3

≥ 8

> 3 ≤ 4

≥ 10

> 4

≥ 12

≥ 250 < 300

≤ 3

≥ 8

> 3 ≤ 4

≥ 10

> 4

≥ 12

≥ 300 < 350

≤ 4

≥ 8

> 4 ≤ 5

≥ 11

> 5

≥ 14

2.2.6.   
  NB! Katse tehakse kahes asendis:

2.2.6.1.   Ujuvketas ja mitmeosaline kokkuühendatud ketas

Pidurduspind avaga, mis ühtib ühenduspuksiga.

Pidurduspind avaga, mis ühtib 2 ühenduspuksi vahelise keskjoonega.

2.2.6.2.   Üheosaline piduriketas

Pidurduspind avaga, mis ühtib kinnitusavaga.

Pidurduspind avaga, mis ühtib 2 kinnitusava vahelise keskjoonega.

Joonis 2

Liikumine

Koormus

kus:

| a) | reguleerimiskäik (pidurduspinnas oleva ava ja stendi hoova ühendustihvti vahe kompenseerimine); |
| --- | --- |
| b) | kinnituspoltidest tulenev koormus; |
| c) | piduriketta liikumine, mis on tingitud pöörlemisest seoses nihkumisega klotsihoidikul, kui ketta kinnituspoldid riivavad ketta kinnitusavasid; |
| d) | koormus pidurikettale; |
| e) | piduriketta püsiv deformatsioon (algab punktist A). |

a)

reguleerimiskäik (pidurduspinnas oleva ava ja stendi hoova ühendustihvti vahe kompenseerimine);

b)

kinnituspoltidest tulenev koormus;

c)

piduriketta liikumine, mis on tingitud pöörlemisest seoses nihkumisega klotsihoidikul, kui ketta kinnituspoldid riivavad ketta kinnitusavasid;

d)

koormus pidurikettale;

e)

piduriketta püsiv deformatsioon (algab punktist A).

2.3.   Katsetulemused

Piduriketas ei tohi saada püsivaid kahjustusi enne tabeli A14/2.2.5 kohase jõu F saavutamist; deformeerivat jõudu mõõdetakse punktis A vastavalt joonisele 2.

3.   SÕIDUKIKATSE NÕUETE KONTROLLIMINE

3.1.   Katsesõiduk

Valitud sõidukite rühma esindavale sõidukile (vt määratlus käesoleva eeskirja punktis 5.3.6), millele vastavale asenduspidurikettale taotletakse tüübikinnitust, paigaldatakse nimetatud asenduspiduriketas ning varustatakse pidurite katseseadmega eeskirja nr 78 kohaselt.

Asenduspiduriketas paigaldatakse vastavale rattale koos sõiduki tootjalt saadaval oleva ning eeskirja nr 78 või 90 kohaselt tüübikinnituse saanud asjaomase hõõrdkattega.

Kui ei ole sätestatud ühtset pidurduskatse kirjeldust, tehakse katse tehnilise teenistusega kooskõlastatud viisil. Kõiki allpool loetletud katseid tehakse sissesõidetud piduritega.

Nii originaalsed kui ka asenduspidurikettad ja -trumlid sõidetakse sisse ühesuguse katseplaani järgi.

3.2.   Sõidupidurisüsteem

3.2.1.   Piduri temperatuuri mõõtmine

Tehakse vastavalt eeskirja nr 78 3. lisa punktile 2.4.

3.2.2.   Pidurite sissesõitmine

Tehakse vastavalt eeskirja nr 78 3. lisa punktile 2.5.

3.2.3.   Katse kuivade piduritega

Katse tehakse vastavalt eeskirja nr 78 3. lisa punktile 3.

3.2.4.   Katse märgade piduritega

Katse tehakse vastavalt eeskirja nr 78 3. lisa punktile 6.

3.2.5.   Pidurdustõhususe vähenemine soojenemisel

Katset kohaldatakse L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite suhtes.

Katse tehakse vastavalt eeskirja nr 78 3. lisa punktile 7.

3.2.6.   Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse (võrdluskatse üksiku rattaga)

Selles katses peab sõiduk olema koormatud ning kõik pidurdused tuleb teha lahutatud mootoriga ja tasasel teel.

Sõiduki sõidupidurisüsteemil peab olema seade, mis lahutab esirataste pidurid tagarataste piduritest, et pidurid saaksid töötada alati üksteisest sõltumatult.

Kui tüübikinnitust või katsearuannet on vaja esirataste piduri asenduspidurikettale, ei tohi tagarataste pidureid katse kestel kasutada.

Kui tüübikinnitust või katsearuannet on vaja tagarataste piduri asenduspidurikettale või -trumlile, ei tohi esirataste pidureid katse kestel kasutada.

3.2.6.1.   Toimivuse võrdluskatse soojenemata piduritega

Soojenemata pidurite puhul võrreldakse asenduspiduriketast vastava originaaliga allpool kirjeldatud katse tulemuste põhjal.

3.2.6.2.   Asenduspidurikettaga tehakse vähemalt kuus järjestikust ja järjest tugevama kontrolljõu või järjest suurema pidurdusrõhuga pidurdust, mille tulemusena saavutatakse kas ratta lukustumine või keskmine täielik aeglustus 6 m/s2 või saavutatakse antud kategooria sõidukile lubatud suurim kontrolljõud või suurim torustikurõhk; seejuures peab esi- ja tagaratta piduriketta katsetamisel kasutama sellist algkiirust, nagu on kirjas järgmises tabelis:

Tabel A14/3.2.6.2

| Sõiduki-kategooria | Katsekiirus (km/h) |
| --- | --- |
| Esiratas | Tagaratas |
| L1, L2, | 30 | 30 |
| L3, L4, L5, | 70 | 45 |

Sõiduki-kategooria

Katsekiirus (km/h)

Esiratas

Tagaratas

L1, L2,

30

30

L3, L4, L5,

70

45

Iga kord enne pidurdust peab piduriketta algtemperatuur olema ≤ 80 °C.

3.2.6.3.   Punktis 3.2.6.2 kirjeldatud pidurikatse tuleb teha ka originaalse pidurikettaga.

3.2.6.4.   Asenduspiduriketta dünaamilisi hõõrdeomadusi võib vaadelda kui vastavaid originaalse piduriketta näitajaid, kui samal töörõhul või sama kontrolljõu korral saavutatud keskmise täieliku aeglustuse näitajad kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine rohkem kui ± 15 protsenti või ± 0,4 m/s2 originaalse piduriketta vastavatest näitajatest (vt kõvera näide joonistel 3 ja 4).

Joonis 3

– 0,4 m/s2

- 0,4 m/s2

– 15 %

- 15 %

(± 15 % või 0,4 m/s2)

Joonis 4

Joonis 4

Originaalpiduriketas

Asenduspiduriketas (vastab nõuetele)

Asenduspiduriketas (ei vasta nõuetele)

Lubatud hälbe piirnormid

4.   KATSE VEOJÕUSTENDIL

4.1.   Veojõustendi ettevalmistamine katseks

Katse tegemiseks tuleb veojõustend varustada originaalse pidurisadulaga Veojõustend tuleb varustada muutumatut jõumomenti tekitava seadmega ja seadmega, mis pidevalt salvestab pöörlemissagedust, piduri rõhku, pidurdamise algusele vastavat pöörlemissagedust, pidurdusmomenti, pidurduse kestust ja piduriketta temperatuuri.

4.2.   Katsetingimused

4.2.1.   Veojõustendi inertsimoment

Veojõustendi inertsimoment seatakse võimalikult lähedale (arvesse võttes lubatud hälvet ± 5 %) teoreetilisele väärtusele, mis vastab asjaomase rattaga pidurdatavale sõiduki koguinertsimomendi osale. Arvutused tehakse järgmise valemi järgi:

I = m · rdyn
  2

dyn

2

kus:

| I | = | inertsimoment (kgm2) |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | rehvi dünaamiline veereraadius (m); |
| m | = | käesolevas eeskirjas sätestatud katsemass (sõiduki täismassi asjaomase rattaga pidurdatud osa). |

I

=

inertsimoment (kgm2)

2

rdyn

dyn

=

rehvi dünaamiline veereraadius (m);

m

=

käesolevas eeskirjas sätestatud katsemass (sõiduki täismassi asjaomase rattaga pidurdatud osa).

4.2.1.1.   Dünaamiline veereraadius

Inertsimomendi arvutamisel tuleb kasutada sõidukil kasutada lubatud suurima rehvi dünaamilist veereraadiust (rdyn).

dyn

4.2.1.2.   Katsemass

Inertsimomendi arvutamisel tuleb kasutada katsemassi vastavalt järgmisele:

| a) | Esiratta piduriketta katsetamine:






  m = x · mveh | mveh | = | sõiduki täismass |
| --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Esiratta piduriketta katsetamine:

m = x · mveh

veh

mveh

veh

=

sõiduki täismass

| b) | Tagaratta piduriketta katsetamine:






  m = y · mveh | mveh | = | sõiduki täismass |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Tagaratta piduriketta katsetamine:

m = y · mveh

veh

mveh

veh

=

sõiduki täismass

Tabel A14/4.2.1.2

Tabel A14/4.2.1.2

| Sõiduki-kategooria | Massiprotsent m, mis võetakse arvesse |
| --- | --- |
| X väärtused (1 pidurikettaga esiratas) | X väärtused (2 pidurikettaga esiratas) | Y väärtused (tagatelg) |
| L1, L2, L3, L4, L5 | 75 | 37,5 | 50 |

Sõiduki-kategooria

Massiprotsent m, mis võetakse arvesse

X väärtused (1 pidurikettaga esiratas)

X väärtused (2 pidurikettaga esiratas)

Y väärtused (tagatelg)

L1, L2, L3, L4, L5

1

2

3

4

5

75

37,5

50

4.2.2.   Veojõustendi algpöörlemissagedus peab vastama sõiduki liikumiskiirusele 80 km/h (L3, L4, L5) või 40 km/h (L1, L2), mis on väikseima ja suurima lubatud rehvi järgi saadud keskmisele dünaamilisele veereraadiusele vastav joonkiirus.

3

4

5

1

2

4.2.3.   Jahutamine

Jahutamine toimub vastavalt tabelites A14 esitatud katsenõuetele.

4.2.4.   Piduri ettevalmistamine

4.2.4.1.   Ketaspidurid

Katse tegemiseks kasutatakse uut ketast uue piduri hõõrdkatete komplektiga, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 78 või 90 (samades tingimustes, nagu sõidukile paigaldatuna).

4.3.   Alternatiivne katse veojõustendil

4.3.1.   Pidurite sissesõitmine

Vastavalt tabelile A14/5.1.3.1.1.

4.4.   Sõidupidurisüsteem

4.4.1.   Katse kuivade piduritega

Katse tehakse vastavalt eeskirja nr 78 3. lisa punktile 3.

4.4.2.   Pidurdustõhususe vähenemine soojenemisel

Katset kohaldatakse L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite suhtes.

3

4

5

Katse tehakse vastavalt eeskirja nr 78 3. lisa punktile 7.

4.4.3.   Dünaamiliste hõõrdeomaduste katse

Soojenemata pidurite puhul võrreldakse asenduspiduriketast vastava originaaliga allpool kirjeldatud katse tulemuste põhjal.

4.4.3.1.   Kasutatakse asenduspiduriketast ja tehakse vähemalt kuus järjestikust pidurdust järk-järgult suurema kontrolljõuga või pidurdusrõhuga, et saavutada keskmine täielik aeglustus 6 m/s2. Suurim kontrolljõud või suurim torustikurõhk ei tohi ületada selle kategooria sõiduki suurimat lubatud kontrolljõudu või torustikurõhku ning seoses sellega valitakse esi- või tagarataste piduriketaste katsetamise algkiirus vastavalt järgmisele tabelile:

2

Tabel A14/4.4.3.1

Tabel A14/4.4.3.1

| Sõiduki-kategooria | Katsekiirus (km/h) |
| --- | --- |
| Esiratas | Tagaratas |
| L1 L2 | 30 | 30 |
| L3 L4 L5 | 70 | 45 |

Sõiduki-kategooria

Katsekiirus (km/h)

Esiratas

Tagaratas

L1 L2

1

2

30

30

L3 L4 L5

3

4

5

70

45

Iga kord enne pidurdust peab piduriketta algtemperatuur olema ≤ 80 °C.

4.4.3.2.   Punktis 4.4.3.1 kirjeldatud pidurikatse tuleb teha ka originaalse pidurikettaga.

4.4.3.3.   Asenduspiduriketta dünaamilisi hõõrdeomadusi võib vaadelda kui vastavaid originaalse piduriketta näitajaid, kui samal töörõhul või sama kontrolljõu korral saavutatud keskmise täieliku aeglustuse näitajad kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine rohkem kui ± 15 protsenti või ± 0,4 m/s2 originaalse piduriketta vastavatest näitajatest (vt kõvera näide 14. lisa joonistel 3 ja 4).

2

5.   VASTUPIDAVUSKATSE VEOJÕUSTENDIL

Katsed tehakse vastavalt punktile 5.1 (kettad).

Katserühma kohta tehakse üks katse, välja arvatud juhul, kui katsetatava varuosaga ei õnnestu enne purunemist või kahjustuse teket teha nõutavat arvu katsetsükleid (vt käesoleva lisa punkti 5.1.1.1.3 või 5.1.1.2.3).

Pidur paigaldatakse veojõustendile vastavalt piduri asendile sõidukil (jäigalt paigaldatud pidurid või käänmiku abil paigaldatud pidurid).

Piduriketta temperatuuri mõõdetakse võimalikult hõõrdepinna lähedalt. Temperatuuri näit salvestatakse ning mõõtmisviis ja mõõtmiskoht peavad olema kõikides katsetes ühesugused.

Kui pidurdamisel või pidurduste vaheajal ühe tsükli kestel kasutatakse õhuga jahutamist, ei tohi õhuvoolukiirus piduri juures ületada väärtust vair = 0,33 v.

air

kus:

| v | = | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- |

v

=

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

Muudel juhtudel jahutusõhu kohta piiranguid ei ole.

Jahutusõhu temperatuur peab vastama keskkonnatemperatuurile.

5.1.   Piduriketta soojusliku väsimise katse

Katse tegemiseks kasutatakse uut ketast, asjaomase sõiduki originaalset pidurisadulat ning uusi piduri hõõrdkatete komplekte, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 78 või 90 (samades tingimustes, nagu sõidukile paigaldatuna).

Kui vaja, võib katse ajal vahetada välja kulunud piduri hõõrdkatted.

5.1.1.   Katset kohaldatakse L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite suhtes.

3

4

5

5.1.2.   Katsetingimused

Veojõustendi inertsimoment määratakse 14. lisa punktides 4.2.1, 4.2.1.1 ja 4.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Veojõustendi pöörlemissagedus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

5.1.3.   Esiratta piduriketas

5.1.3.1.   Katseplaan

5.1.3.1.1.   Pidurite sissesõitmine

Vastavalt tabelile A14/5.1.3.1.1.

Tabel A14/5.1.3.1.1

Tabel A14/5.1.3.1.1

| Pidurite sissesõitmine |
| --- |
| Etapp | Sõiduki brutomass
  [kg] | Algkiirus
  [km/h] | Lõppkiirus
  [km/h] | Aeglustus
  [m/s2] | Algtemperatuur enne pidurdamise algust
  [°C] max | Pidurduste arv | Lubatud õhuvoolu suurim kiirus pidurdamise ajal
  [m/s] |
| 1 | 75 %/ketaste arv | 80 | 30 | 4 | 100 | 60 | 30 |

Pidurite sissesõitmine

Etapp

Sõiduki brutomass

[kg]

Algkiirus

[km/h]

Lõppkiirus

[km/h]

Aeglustus

[m/s2]

2

Algtemperatuur enne pidurdamise algust

[°C] max

Pidurduste arv

Lubatud õhuvoolu suurim kiirus pidurdamise ajal

[m/s]

1

75 %/ketaste arv

80

30

4

100

60

30

5.1.3.1.2.   Väsimuskatse

Vastavalt tabelile A14/5.1.3.1.2.

Tabel A14/5.1.3.1.2

Tabel A14/5.1.3.1.2

| Soojusliku väsimise katse |
| --- |
| Etapp | Sõiduki brutomass
  [kg] | Algkiirus
  [km/h] | Lõppkiirus
  [km/h] | Aeglustus
  [m/s2] | Algtemperatuur enne pidurdamise algust
  [°C] +/– 10 °C | Kahe järjestikuse pidurduse vaheline aeg
  [s] | Pidurduste arv | Lubatud õhuvoolu suurim kiirus pidurdamise ajal
  [m/s] |
| 1 | Soojuslik |

Soojusliku väsimise katse

Etapp

Sõiduki brutomass

[kg]

Algkiirus

[km/h]

Lõppkiirus

[km/h]

Aeglustus

[m/s2]

2

Algtemperatuur enne pidurdamise algust

[°C] +/– 10 °C

Kahe järjestikuse pidurduse vaheline aeg

[s]

Pidurduste arv

Lubatud õhuvoolu suurim kiirus pidurdamise ajal

[m/s]

1

Soojuslik

75 % / ketaste arv

50 % Vmax

max

5

7

100 (a)

30

5

20

| 2 | Funktsionaalne |
| --- | --- |

2

Funktsionaalne

75 % / ketaste arv

80 % Vmax

max

5

8

200

—

1

30

| 3 | Mehaaniline |
| --- | --- |

3

Mehaaniline

100 % / ketaste arv

60 % Vmax

max

5

10

200

—

2

30

Etapid 1–3 = 1 tsükkel; kokku tehakse 20 tsüklit (= 160 pidurdust)

| a) | Algtemperatuur üksnes esimesel pidurdusel |
| --- | --- |

a)

Algtemperatuur üksnes esimesel pidurdusel

| b) | Kui piduriklotside hõõrdepinna materjal kulub enneaegselt, on lubatud kasutada teist piduriklotside komplekti; sellisel juhul tuleb uued piduriklotsid enne katse lõpuleviimist punkti 5.1.3.1.1 kohaselt sisse sõita, kasutades alati katsetatavat piduriketast. |
| --- | --- |

b)

Kui piduriklotside hõõrdepinna materjal kulub enneaegselt, on lubatud kasutada teist piduriklotside komplekti; sellisel juhul tuleb uued piduriklotsid enne katse lõpuleviimist punkti 5.1.3.1.1 kohaselt sisse sõita, kasutades alati katsetatavat piduriketast.

5.1.4.   Tagaratta piduriketas

5.1.4.1.   Katseplaan

5.1.4.1.1.   Pidurite sissesõitmine

Vastavalt tabelile A14/5.1.4.1.1.

Tabel A14/5.1.4.1.1

Tabel A14/5.1.4.1.1

| Pidurite sissesõitmine |
| --- |
| Etapp | Sõiduki brutomass
  [kg] | Algkiirus
  [km/h] | Lõppkiirus
  [km/h] | Aeglustus
  [m/s2] | Algtemperatuur enne pidurdamise algust
  [°C] max | Pidurduste arv | Lubatud õhuvoolu suurim kiirus pidurdamise ajal
  [m/s] |
| 1 | 50 % | 60 | 30 | 2 | 100 | 60 | 30 |

Pidurite sissesõitmine

Etapp

Sõiduki brutomass

[kg]

Algkiirus

[km/h]

Lõppkiirus

[km/h]

Aeglustus

[m/s2]

2

Algtemperatuur enne pidurdamise algust

[°C] max

Pidurduste arv

Lubatud õhuvoolu suurim kiirus pidurdamise ajal

[m/s]

1

50 %

60

30

2

100

60

30

5.1.4.1.2.   Pidurdustõhususe vähenemise katse

Vastavalt tabelile A14/5.1.4.1.2.

Tabel A14/5.1.4.1.2

Tabel A14/5.1.4.1.2

| Pidurdustõhususe vähenemise katse |
| --- |
| Etapp | Sõiduki brutomass
  [kg] | Algkiirus
  [km/h] | Lõppkiirus
  [km/h] | Aeglustus
  [m/s2] | Algtemperatuur enne esimest pidurdamist
  [°C] MAX | Kahe järjestikuse pidurduse vaheline aeg
  [s] | Pidurduste arv | Lubatud õhuvoolu suurim kiirus pidurdamise ajal
  [m/s] |
| 1 | 50 % | 40 % Vmax | 20 % Vmax | 2 | 100 | 30 | 15 | 10 |

Pidurdustõhususe vähenemise katse

Etapp

Sõiduki brutomass

[kg]

Algkiirus

[km/h]

Lõppkiirus

[km/h]

Aeglustus

[m/s2]

2

Algtemperatuur enne esimest pidurdamist

[°C] MAX

Kahe järjestikuse pidurduse vaheline aeg

[s]

Pidurduste arv

Lubatud õhuvoolu suurim kiirus pidurdamise ajal

[m/s]

1

50 %

40 % Vmax

max

20 % Vmax

max

2

100

30

15

10

5.1.4.1.3.   Väsimuskatse

Vastavalt tabelile A14/5.1.4.1.3.

Tabel A14/5.1.4.1.3

Tabel A14/5.1.4.1.3

| Soojusliku väsimise katse |
| --- |
| Etapp | Sõiduki brutomass
  [kg] | Algkiirus
  [km/h] | Lõppkiirus
  [km/h] | Aeglustus [m/s2] | Algtemperatuur enne pidurdamise algust
  [°C] +/– 10 °C | Kahe järjestikuse pidurduse vaheline aeg
  [s] | Pidurduste arv | Lubatud õhuvoolu suurim kiirus pidurdamise ajal
  [m/s] |
| 1 | Soojuslik |

Soojusliku väsimise katse

Etapp

Sõiduki brutomass

[kg]

Algkiirus

[km/h]

Lõppkiirus

[km/h]

Aeglustus [m/s2]

2

Algtemperatuur enne pidurdamise algust

[°C] +/– 10 °C

Kahe järjestikuse pidurduse vaheline aeg

[s]

Pidurduste arv

Lubatud õhuvoolu suurim kiirus pidurdamise ajal

[m/s]

1

Soojuslik

50 %

40 % Vmax

max

20 % Vmax

max

3

100 (1)

1

30

5

20

| 2 | Funktsionaalne |
| --- | --- |

2

Funktsionaalne

50 %

50 % Vmax
   (2)

max

2

5

4

200

—

1

30

60 % Vmax
   (3)

max

3

7 % Vmax
   (4)

max

4

| 3 | Mehaaniline |
| --- | --- |

3

Mehaaniline

90 %

40 % Vmax
   (2)

max

2

5

5

200

—

2

30

48 % Vmax
   (3)

max

3

60 % Vmax
   (4)

max

4

Etapid 1–3 = 1 tsükkel; kokku tehakse 20 tsüklit (= 160 pidurdust)

| (e) | Kui piduriklotside hõõrdepinna materjal kulub enneaegselt, on lubatud kasutada teist piduriklotside komplekti; sellisel juhul tuleb uued piduriklotsid enne katse lõpuleviimist punktide 5.1.4.1.1–5.1.4.1.2 kohaselt sisse sõita, kasutades alati katsetatavat piduriketast. |
| --- | --- |

(e)

e

Kui piduriklotside hõõrdepinna materjal kulub enneaegselt, on lubatud kasutada teist piduriklotside komplekti; sellisel juhul tuleb uued piduriklotsid enne katse lõpuleviimist punktide 5.1.4.1.1–5.1.4.1.2 kohaselt sisse sõita, kasutades alati katsetatavat piduriketast.

5.1.5.   Piduriketta soojusliku väsimise katse tulemused

Katse on edukalt läbitud, kui järgmised ettenähtud tsüklid:

| a) | tabelites A14/5.1.3.1.1 – 5.1.3.1.2 eesmiste piduriketaste puhul |
| --- | --- |

a)

tabelites A14/5.1.3.1.1 – 5.1.3.1.2 eesmiste piduriketaste puhul

| b) | tabelites A14/5.1.4.1.1 – 5.1.4.1.2 – 5.1.4.1.3 tagumiste piduriketaste puhul on läbitud kahjustuste ja tõrgeteta. |
| --- | --- |

b)

tabelites A14/5.1.4.1.1 – 5.1.4.1.2 – 5.1.4.1.3 tagumiste piduriketaste puhul on läbitud kahjustuste ja tõrgeteta.

Kui katse jooksul ei õnnestunud tabelites A14/5.1.3.1.2 ja A14/5.1.4.1.3 esitatud termomehaanilise väsimuskatse kohaselt sooritada 20 tsüklit, kuid ilma kahjustuse ja purunemiseta on sooritatud vähemalt 15 tsüklit, korratakse katset uue varuosaga.

Sellisel juhul peab selleks, et varuosa katse läbiks, mõlemas katses sooritama üle 15 tsükli ilma kahjustuse ja purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse ja purunemiseta sooritatakse vähem kui 15 tsüklit, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda katsetulemusi.

Kui kahjustuse ja purunemiseta sooritatud tsüklite arv ei jää originaalse osaga sooritatud tsüklite arvust väiksemaks kui 10 protsenti, loetakse osa katse edukalt läbinuks.

Kahjustus või purunemine tähendab siin järgmist:

| 5.1.5.1. | katse ajal:
  temperatuur ületab 600 °C; |
| --- | --- |

5.1.5.1.

katse ajal:

temperatuur ületab 600 °C;

| 5.1.5.2. | pärast katset:






  a) | pidurisadula ja ketta kontakt; |
| --- | --- | --- |

5.1.5.2.

pärast katset:

a)

pidurisadula ja ketta kontakt;

| b) | praod, püsiv deformatsioon või murdumine; |
| --- | --- |

b)

praod, püsiv deformatsioon või murdumine;

| c) | ebaharilik kulumine; |
| --- | --- |

c)

ebaharilik kulumine;

| d) | lubatud on täiendav kulumine kuni 0,150 mm võrreldes enne katset mõõdetud esialgse väärtusega; |
| --- | --- |

d)

lubatud on täiendav kulumine kuni 0,150 mm võrreldes enne katset mõõdetud esialgse väärtusega;

| e) | suurim lubatud kulumine on 0,250 mm; |
| --- | --- |

e)

suurim lubatud kulumine on 0,250 mm;

| f) | lubatud on sirgenemine kuni 0,100 mm võrra võrreldes enne katset mõõdetud esialgse väärtusega. |
| --- | --- |

f)

lubatud on sirgenemine kuni 0,100 mm võrra võrreldes enne katset mõõdetud esialgse väärtusega.

---

(1)  algtemperatuur üksnes esimesel pidurdusel

1

(2)  ketta läbimõõt ≤ 245 mm

2

(3)  ketta läbimõõt > 245 < 280 mm

3

(4)  ketta läbimõõt ≥ 280 mm

4

---

15. LISA

L1-, L2-, L3-, L4- JA L5-KATEGOORIA SÕIDUKITE KETTARÜHMADE KRITEERIUMID

1.   KETASPIDURI PIDURDUSPINNA LAIUSE MÄÄRATLUS

„Pidurduspind“ – piduriketta pind, mille vastu toetudes piduriklotsid töötavad. Pidurduspinna laius arvutatakse kui piduriketta välisläbimõõdu ja järgmiselt määratletud siseläbimõõdu vahe:

| 1.1. | pidurduspinna puhul, mida on kergendatud (aukudega, piludega, lainelisusega vm) üksnes pidurduspinnal (joonis 1): 3 mm kergendatud osa piirist ketta keskpunkti suunas; |
| --- | --- |

1.1.

pidurduspinna puhul, mida on kergendatud (aukudega, piludega, lainelisusega vm) üksnes pidurduspinnal (joonis 1): 3 mm kergendatud osa piirist ketta keskpunkti suunas;

| 1.2. | pidurduspinna puhul, mida on kergendatud (aukudega, piludega, lainelisusega vm) ketta siseläbimõõdust vähem kui 5 mm kaugusel (joonis 2): piduriketta väljalõike läbimõõt; |
| --- | --- |

1.2.

pidurduspinna puhul, mida on kergendatud (aukudega, piludega, lainelisusega vm) ketta siseläbimõõdust vähem kui 5 mm kaugusel (joonis 2): piduriketta väljalõike läbimõõt;

| 1.3. | pidurduspinna puhul, mida on kergendatud (aukudega, piludega, lainelisusega vm) ka siseläbimõõdust kesksuunas, kuid mis ei ulatu piduriketta väljalõikeni (joonis 3): piduriketta sisemise väljalõike läbimõõt. |
| --- | --- |

1.3.

pidurduspinna puhul, mida on kergendatud (aukudega, piludega, lainelisusega vm) ka siseläbimõõdust kesksuunas, kuid mis ei ulatu piduriketta väljalõikeni (joonis 3): piduriketta sisemise väljalõike läbimõõt.

| 1.4. | Kõigil muudel juhtudel: siseläbimõõt, mis vastab suurima paigaldatava piduriklotsi radiaalsuunalisele laiusele, millele lisatakse 3 mm (joonis 4).







  Joonis 1 | Joonis 2 |
| --- | --- | --- |
| |
| Joonis 3 | Joonis 4 |
| | |

1.4.

Kõigil muudel juhtudel: siseläbimõõt, mis vastab suurima paigaldatava piduriklotsi radiaalsuunalisele laiusele, millele lisatakse 3 mm (joonis 4).

Joonis 1

Joonis 2

Image 43

Joonis 3

Joonis 4

Image 44

Image 45

2.   PIDURIKETASTE RÜHMAD

„Kettarühm“– sarnaste ketaste rühm, mis võimaldab ühel kettal tehtud katseid lugeda kehtivaks kogu rühma sarnaste ketaste puhul.

Ühte ja samasse rühma kuuluvatel ketastel peavad olema järgmised omadused vastavalt punktidele 2.1–2.9.

Teatava piduriketaste rühma puhul võib tüübikinnituskatseid teha ühel rühma kuuluval pidurikettal, mille suhtes rakendatakse suurimat pidurdusmomenti ja suurimat neelduvat energiat.

Piduriketaste sarnasus tehakse kindlaks järgmiste rühmitamise kriteeriumidega, mis peavad olema täidetud üheaegselt.

| 2.1. | Sama tüüpi võrdlusketas kõnealusele rühmale (ühes tükis, fikseeritud komposiitketas või ujuvketas). |
| --- | --- |

2.1.

Sama tüüpi võrdlusketas kõnealusele rühmale (ühes tükis, fikseeritud komposiitketas või ujuvketas).

| 2.2. | Pidurduspinna materjal valitakse punktis 5.3.3.2.2 loetletud materjalide hulgast; muid materjale võib kasutada tingimusel, et nende vastavust on tüübikinnituse andmisel tõendatud samaväärse hulga katsetulemustega vastavalt punktile 8. Sel juhul kohaldatakse laiendust kõigi tabelis 3 loetletud rühmade suhtes, mille mõõtmed on demonstreerituga võrdsed või sellest väiksemad. |
| --- | --- |

2.2.

Pidurduspinna materjal valitakse punktis 5.3.3.2.2 loetletud materjalide hulgast; muid materjale võib kasutada tingimusel, et nende vastavust on tüübikinnituse andmisel tõendatud samaväärse hulga katsetulemustega vastavalt punktile 8. Sel juhul kohaldatakse laiendust kõigi tabelis 3 loetletud rühmade suhtes, mille mõõtmed on demonstreerituga võrdsed või sellest väiksemad.

| 2.3. | Pidurduspinna kergendamine: lubatud on mitmesugused variandid (augud, pilud, lainetus jne), tingimusel et:






  2.3.1. | ühesuguse läbimõõdu ja paksusega ketaste puhul: piduriklotsidega kontaktis oleva pidurduspinna massi muutus võrreldes võrdluskettaga ei tohi olla suurem kui ± 20 %. |
| --- | --- | --- |

2.3.

Pidurduspinna kergendamine: lubatud on mitmesugused variandid (augud, pilud, lainetus jne), tingimusel et:

2.3.1.

ühesuguse läbimõõdu ja paksusega ketaste puhul: piduriklotsidega kontaktis oleva pidurduspinna massi muutus võrreldes võrdluskettaga ei tohi olla suurem kui ± 20 %.

| 2.3.2. | kõigil muudel juhtudel: punktis 4 nimetatud ketta pidurduspinna pindala ja kergendatud ala (aukude, pilude jne pindalade summa) suhe peab vastama võrdlusketta vastavale suhtele lubatud hälbega kuni – 20 %.
  Näited:
  R võrdlusketas, Ø 300 mm:
  välisläbimõõt 300 mm, pidurduspinna radiaalne laius 36,5 mm ≥ kogupindala A = 302 cm2

  Pidurduspinna kergendamine: 64 auku läbimõõduga 7 mm ≥ kogupindala
  B = 24,6 cm2

  A/B suhe = 12,3
  S ketas, Ø 285 mm:
  välisläbimõõt 285 mm, pidurduspinna radiaalne laius 41 mm ≥ kogupindala A = 314 cm2

  Pidurduspinna kergendamine: 60 auku läbimõõduga 7 mm ≥ kogupindala
  B = 23 cm2

  A/B suhe = 13,7
  S-ketas võib kuuluda R-võrdluskettaga samasse rühma, kuna suhe 13,7 on suurem kui R-ketta suhe 12.
  T ketas, Ø 260 mm:
  välisläbimõõt 260 mm, pidurduspinna radiaalne laius 29 mm ≥ kogupindala A = 210 cm2

  Pidurduspinna kergendamine: 64 auku läbimõõduga 7 mm ≥ kogupindala
  B = 24,6 cm2

  A/B suhe = 8,5
  T ketas ei saa kuuluda R-võrdluskettaga samasse rühma, kuna suhe 8,5 on 31 % väiksem R-ketta suhtest 12,3, millega ületatakse lubatud hälve – 20 %. |
| --- | --- |

2.3.2.

kõigil muudel juhtudel: punktis 4 nimetatud ketta pidurduspinna pindala ja kergendatud ala (aukude, pilude jne pindalade summa) suhe peab vastama võrdlusketta vastavale suhtele lubatud hälbega kuni – 20 %.

Näited:

R võrdlusketas, Ø 300 mm:

välisläbimõõt 300 mm, pidurduspinna radiaalne laius 36,5 mm ≥ kogupindala A = 302 cm2

Pidurduspinna kergendamine: 64 auku läbimõõduga 7 mm ≥ kogupindala

B = 24,6 cm2

A/B suhe = 12,3

S ketas, Ø 285 mm:

välisläbimõõt 285 mm, pidurduspinna radiaalne laius 41 mm ≥ kogupindala A = 314 cm2

Pidurduspinna kergendamine: 60 auku läbimõõduga 7 mm ≥ kogupindala

B = 23 cm2

A/B suhe = 13,7

S-ketas võib kuuluda R-võrdluskettaga samasse rühma, kuna suhe 13,7 on suurem kui R-ketta suhe 12.

T ketas, Ø 260 mm:

välisläbimõõt 260 mm, pidurduspinna radiaalne laius 29 mm ≥ kogupindala A = 210 cm2

Pidurduspinna kergendamine: 64 auku läbimõõduga 7 mm ≥ kogupindala

B = 24,6 cm2

A/B suhe = 8,5

T ketas ei saa kuuluda R-võrdluskettaga samasse rühma, kuna suhe 8,5 on 31 % väiksem R-ketta suhtest 12,3, millega ületatakse lubatud hälve – 20 %.

| 2.4. | Keskosa materjal ja mehaanilised omadused on samaväärsed, mis materjalide rahvusvahelises standardis, või ületavad standardit.
  Terasest keskosaga piduriketta puhul on lubatud erandina kuulumine alumiiniumist keskosaga katsetatud kettaga samasse rühma; vastupidine ei ole lubatud. |
| --- | --- |

2.4.

Keskosa materjal ja mehaanilised omadused on samaväärsed, mis materjalide rahvusvahelises standardis, või ületavad standardit.

Terasest keskosaga piduriketta puhul on lubatud erandina kuulumine alumiiniumist keskosaga katsetatud kettaga samasse rühma; vastupidine ei ole lubatud.

| 2.5. | Keskosa ja pidurduspinna kinnituste materjal ja mehaanilised omadused peavad olema samaväärsed, kui materjalide rahvusvahelises standardis, või paremad. |
| --- | --- |

2.5.

Keskosa ja pidurduspinna kinnituste materjal ja mehaanilised omadused peavad olema samaväärsed, kui materjalide rahvusvahelises standardis, või paremad.

| 2.6. | Võrdluskettaga võrreldes peab keskosa kodarate täis/tühi suhe, mõõdetuna keskmisel ümbermõõdul koostepinna lõpu ja pidurduspinna alguse vahel, olema vahemikus ± 20 %, paksus vahemikus + 30 % kuni – 10 %, kuid materjalide rahvusvahelises standardis sätestatud mehaanilised omadused peavad olema samasugused kui võrdluskettal. |
| --- | --- |

2.6.

Võrdluskettaga võrreldes peab keskosa kodarate täis/tühi suhe, mõõdetuna keskmisel ümbermõõdul koostepinna lõpu ja pidurduspinna alguse vahel, olema vahemikus ± 20 %, paksus vahemikus + 30 % kuni – 10 %, kuid materjalide rahvusvahelises standardis sätestatud mehaanilised omadused peavad olema samasugused kui võrdluskettal.

| 2.7. | Keskosa ja pidurduspinna kinnituste tehniline lahendus on sama (sama joonis ja materjalid; sama kinnituste arv lubatud hälbega + 2 – 0). |
| --- | --- |

2.7.

Keskosa ja pidurduspinna kinnituste tehniline lahendus on sama (sama joonis ja materjalid; sama kinnituste arv lubatud hälbega + 2 – 0).

| 2.8. | Kinnitusavade arv ei ole seotud rühmaga, mis võimaldab vahetatavust originaalkettaga. |
| --- | --- |

2.8.

Kinnitusavade arv ei ole seotud rühmaga, mis võimaldab vahetatavust originaalkettaga.

| 2.9. | Välisläbimõõt on 50 mm vahemikus vastavalt tabelile 2.9:

  Tabel A15/2.9









  Ulatus
  [mm] | Üheosaline | Kokkuühendatud mitmeosaline | Ujuvketas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ≥ 150 < 200 | X | X | X |
| ≥ 200 < 250 | X | X | X |
| ≥ 250 < 300 | X | X | X |
| ≥ 300 < 350 | X | X | X |

2.9.

Välisläbimõõt on 50 mm vahemikus vastavalt tabelile 2.9:

Tabel A15/2.9

Ulatus

[mm]

Üheosaline

Kokkuühendatud mitmeosaline

Ujuvketas

≥ 150 < 200

X

X

X

≥ 200 < 250

X

X

X

≥ 250 < 300

X

X

X

≥ 300 < 350

X

X

X

„Perifeersete“ (ratta välisläbimõõdu järgi paigaldatud) ketaste rühma ei ole.

Märkus.

Uute pidurduste puhul, mis lisatakse olemasolevasse rühma, on lubatud kineetilise energia suurendamine kuni 10 % võrra, võrreldes võrdlusrühma piduriketta tüübikinnitusel kasutatud väärtusega.

Andmed kineetilise energia uueks arvutamiseks võetakse sõiduki tootja esitatud andmelehelt.

Kui pidurdatavad kettad on nii esi- kui ka tagaratastel, kohaldatakse punkti 8 kohaseid tüübikinnituskatseid kõige raskematel tingimustel.

---

| 16.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 290/162 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 290/162

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 92: ühtsed sätted, mis käsitlevad L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite mitteoriginaalosana paigaldatud varusummutisüsteemide (NORESS) tüübikinnitust mürataseme alusel [2018/1707]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

01-seeria muudatuste 2. täiendus – jõustumiskuupäev: 10. oktoober 2017

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märgistus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tehniline kirjeldus |
| --- | --- |

6.

| 7. | NORESSi tüübikinnituse muutmine ja laiendamine ning tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

11.

Lisad

| 1. | Teatis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tüübikinnitusmärgi näide |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nõuded NORESSis kasutatavatele heli summutavatele kiudmaterjalidele |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kinnitus mürataset käsitlevatele lisasätetele vastavuse kohta |
| --- | --- |

4.

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse L1-, L2-, L3-, L4- ja L5-kategooria (1) sõidukite mitteoriginaalosana paigaldatud varusummutisüsteemide suhtes.

1

2

3

4

5

1

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

2.1.   „Mitteoriginaalosana paigaldatud varusummutisüsteem või selle osad“– süsteem, mis erineb oma tüübilt süsteemist, mis oli sõidukile paigaldatud tüübikinnituse andmise või laiendamise ajal. Niisugust väljalaske- või summutisüsteemi tohib kasutada ainult asendussüsteemina.

„Mitteoriginaalosana paigaldatud varusummutisüsteem või selle osad“

Mitteoriginaalosana paigaldatud varusummutisüsteemi tähistatakse lühendiga NORESS.

2.2.   „Mitteoriginaalosana paigaldatud varusummutisüsteemi osa“– üks mitmesugustest osadest, mis kokku moodustavad summutisüsteemi (2).

„Mitteoriginaalosana paigaldatud varusummutisüsteemi osa“

summutisüsteemi

2

2.3.   „Eri tüüpi mitteoriginaalosana paigaldatud varusummutisüsteemid“– summutisüsteemid, mis erinevad üksteisest märkimisväärselt järgmiste tunnuste poolest:

„Eri tüüpi mitteoriginaalosana paigaldatud varusummutisüsteemid“

| a) | nende osadel on erinevad kaubanimed või kaubamärgid; |
| --- | --- |

a)

nende osadel on erinevad kaubanimed või kaubamärgid;

| b) | osade koostismaterjalide omadused või osade kuju või suurus on erinevad; erinevusi kattekihis (tsinkimine, alumiiniumikihiga katmine jne) ei loeta tüübi muutmiseks; |
| --- | --- |

b)

osade koostismaterjalide omadused või osade kuju või suurus on erinevad; erinevusi kattekihis (tsinkimine, alumiiniumikihiga katmine jne) ei loeta tüübi muutmiseks;

| c) | vähemalt ühe osa tööpõhimõte on erinev; |
| --- | --- |

c)

vähemalt ühe osa tööpõhimõte on erinev;

| d) | nende osad on erinevalt ühendatud. |
| --- | --- |

d)

nende osad on erinevalt ühendatud.

2.4.   „Mitteoriginaalosana paigaldatud varusummutisüsteem (NORESS) või selle osa“– sõidukil kasutamiseks ette nähtud ja punktis 2.1 määratletud summutisüsteemi mis tahes osa, välja arvatud sellise tüübi osa, mis oli sõidukile paigaldatud eeskirja nr 9, nr 41 või nr 63 kohase tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal.

„Mitteoriginaalosana paigaldatud varusummutisüsteem (NORESS) või selle osa“

2.5.   „NORESSi või selle osa tüübikinnitus“– ühele või mitmele konkreetsele sõidukitüübile nende mürataseme vähendamiseks paigaldatava ja käesoleva eeskirja kohaldamisalasse kuuluva summutisüsteemi terviklik või osaline tüübikinnitus.

„NORESSi või selle osa tüübikinnitus“

2.6.   „Sõidukitüüp“– käesoleva eeskirja kohaldamisalasse kuuluvad sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

„Sõidukitüüp“

| a) | mootori tüüp (kahe- või neljataktiline, kolb- või rootormootor, silindrite arv ja maht, karburaatorite või sissepritsesüsteemide arv ja tüüp, klappide paigutus, maksimaalne kasulik võimsus ja mootori vastav pöörlemissagedus). Rootormootorite puhul arvestatakse mootori mahuks kahekordne kambri maht; |
| --- | --- |

a)

mootori tüüp (kahe- või neljataktiline, kolb- või rootormootor, silindrite arv ja maht, karburaatorite või sissepritsesüsteemide arv ja tüüp, klappide paigutus, maksimaalne kasulik võimsus ja mootori vastav pöörlemissagedus). Rootormootorite puhul arvestatakse mootori mahuks kahekordne kambri maht;

| b) | ülekandesüsteem, eriti käikude arv ja käigukasti ning peaülekande ülekandearvud; |
| --- | --- |

b)

ülekandesüsteem, eriti käikude arv ja käigukasti ning peaülekande ülekandearvud;

| c) | summutisüsteemide arv, tüüp ja paigutus. |
| --- | --- |

c)

summutisüsteemide arv, tüüp ja paigutus.

2.7.   „Mootori nimipöörlemissagedus“– mootori pöörlemissagedus, mille juures mootor saavutab tootja märgitud suurima kasuliku nimivõimsuse (3).

„Mootori nimipöörlemissagedus“

3

Mootori nimipöörlemissageduse arvulist väärtust väljendatuna pööretes minuti kohta tähistab sümbol nrated.

rated

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   NORESSi või selle osa tüübikinnitustaotluse esitab tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

3.2.   Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjad:

| a) | sõidukitüübi kirjeldus, millele NORESSi või selle osi kavatsetakse paigaldada, võttes arvesse punktis 2.6 osutatud tunnuseid. Esitada tuleb mootori- ja sõidukitüübi kindlaksmääramist võimaldavad numbrid ja/või tähised ning vajaduse korral sõiduki tüübikinnitusnumber; |
| --- | --- |

a)

sõidukitüübi kirjeldus, millele NORESSi või selle osi kavatsetakse paigaldada, võttes arvesse punktis 2.6 osutatud tunnuseid. Esitada tuleb mootori- ja sõidukitüübi kindlaksmääramist võimaldavad numbrid ja/või tähised ning vajaduse korral sõiduki tüübikinnitusnumber;

| b) | tervikliku NORESSi kirjeldus koos viitega selle iga osa asukohale teiste osade suhtes ning paigaldusjuhised; |
| --- | --- |

b)

tervikliku NORESSi kirjeldus koos viitega selle iga osa asukohale teiste osade suhtes ning paigaldusjuhised;

| c) | NORESSi iga osa üksikasjalik joonis selle hõlpsaks ülesleidmiseks ja tuvastamiseks ning andmed kasutatud materjalide kohta; joonistel peab olema näidatud ka kohustuslikus korras paigaldatava tüübikinnitusnumbri asukoht. |
| --- | --- |

c)

NORESSi iga osa üksikasjalik joonis selle hõlpsaks ülesleidmiseks ja tuvastamiseks ning andmed kasutatud materjalide kohta; joonistel peab olema näidatud ka kohustuslikus korras paigaldatava tüübikinnitusnumbri asukoht.

3.3.   Tüübikinnituskatseid tegeva tehnilise teenistuse taotluse korral esitab NORESSi tootja:

| a) | tüübikinnituse saamiseks esitatud NORESSi või selle osade kaks näidist; |
| --- | --- |

a)

tüübikinnituse saamiseks esitatud NORESSi või selle osade kaks näidist;

| b) | sõiduki tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal sõidukis olnud originaalsummutisüsteemi näidise; |
| --- | --- |

b)

sõiduki tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal sõidukis olnud originaalsummutisüsteemi näidise;

| c) | katsesõiduki, mis esindab sõidukitüüpi, millele NORESSi soovitakse paigaldada; kõnealune sõiduk peab mürataseme mõõtmisel kooskõlas (kõigi asjaomaste muudatustega muudetud) eeskirja nr 9, eeskirja nr 41 või eeskirja nr 63 3. lisas kirjeldatud meetoditega vastama järgmistele tingimustele:






  i) | kui sõiduk kuulub tüüpi, mis on saanud tüübikinnituse eeskirja nr 9, nr 41 või nr 63 alusel:






  a) | müratase liikuva sõidukiga tehtud katse ajal ei tohi ületada asjaomases eeskirjas sätestatud piirnormi rohkem kui 1 dB(A) võrra; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

katsesõiduki, mis esindab sõidukitüüpi, millele NORESSi soovitakse paigaldada; kõnealune sõiduk peab mürataseme mõõtmisel kooskõlas (kõigi asjaomaste muudatustega muudetud) eeskirja nr 9, eeskirja nr 41 või eeskirja nr 63 3. lisas kirjeldatud meetoditega vastama järgmistele tingimustele:

i)

kui sõiduk kuulub tüüpi, mis on saanud tüübikinnituse eeskirja nr 9, nr 41 või nr 63 alusel:

a)

müratase liikuva sõidukiga tehtud katse ajal ei tohi ületada asjaomases eeskirjas sätestatud piirnormi rohkem kui 1 dB(A) võrra;

| b) | müratase seisva sõidukiga tehtud katse ajal ei tohi ületada tüübikinnituse andmise ajal mõõdetud ja tootja andmeplaadile märgitud taset rohkem kui 3 dB(A) võrra. |
| --- | --- |

b)

müratase seisva sõidukiga tehtud katse ajal ei tohi ületada tüübikinnituse andmise ajal mõõdetud ja tootja andmeplaadile märgitud taset rohkem kui 3 dB(A) võrra.

| ii) | Kui sõiduk ei kuulu sellesse tüüpi, millele on asjaomase eeskirja nõuete alusel antud tüübikinnitus, siis ei tohi müratase ületada rohkem kui 1 dB(A) võrra piirnormi, mis kehtis sõiduki esmakordse kasutuselevõtu ajal. |
| --- | --- |

ii)

Kui sõiduk ei kuulu sellesse tüüpi, millele on asjaomase eeskirja nõuete alusel antud tüübikinnitus, siis ei tohi müratase ületada rohkem kui 1 dB(A) võrra piirnormi, mis kehtis sõiduki esmakordse kasutuselevõtu ajal.

4.   MÄRGISTUS

4.1.   NORESSi osadele, v.a torud ja kinnitusvahendid, peab olema kantud:

| a) | NORESSi või selle osade tootja kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

a)

NORESSi või selle osade tootja kaubanimi või kaubamärk;

| b) | tootja antud tootenimetus. |
| --- | --- |

b)

tootja antud tootenimetus.

4.2.   Märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu ning nähtav asukohas, kuhu NORESS on paigaldatud.

4.3.   Tootja peab NORESSi märgistama, näidates kõik sõidukitüübid, mille jaoks on sellele NORESSile antud tüübikinnitus.

4.4.   Kui osale on antud tüübikinnitus mitme varusummutisüsteemi osana, võib osal olla mitu tüübikinnitusnumbrit.

4.5.   Varusummutisüsteem ja selle pakend peavad olema varustatud sildiga, millel on järgmised andmed:

| a) | varusummutisüsteemi ja selle osade tootja kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

a)

varusummutisüsteemi ja selle osade tootja kaubanimi või kaubamärk;

| b) | tootja või tema esindaja aadress; |
| --- | --- |

b)

tootja või tema esindaja aadress;

| c) | loetelu sõidukimudelitest, mille jaoks varusummutisüsteem on ette nähtud. |
| --- | --- |

c)

loetelu sõidukimudelitest, mille jaoks varusummutisüsteem on ette nähtud.

4.6.   Tootja on kohustatud esitama:

| a) | täpsed juhised õige paigaldusmeetodi kohta; |
| --- | --- |

a)

täpsed juhised õige paigaldusmeetodi kohta;

| b) | summutisüsteemi käitlemise juhised; |
| --- | --- |

b)

summutisüsteemi käitlemise juhised;

| c) | osade loetelu koos vastavate osanumbritega, v.a kinnitusvahendid. |
| --- | --- |

c)

osade loetelu koos vastavate osanumbritega, v.a kinnitusvahendid.

4.7.   tüübikinnitusmärk.

5.   TÜÜBIKINNITUS

5.1.   Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud NORESS või selle osa vastab punkti 6 nõuetele, antakse sellele tüübile tüübikinnitus.

5.2.   Igale tüübikinnituse saanud NORESSi tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegusel juhul 01, tulenevalt eeskirja 01-seeria muudatustest) tähistavad muudatusi, mis hõlmavad tüübikinnituse andmise ajal eeskirja tehtud viimaseid olulisemaid tehnilisi muudatusi. Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama tüübikinnitusnumbrit teist tüüpi NORESSile või selle osale, mis on ette nähtud paigaldamiseks sama tüüpi sõidukile.

5.3.   Teatis käesoleva eeskirja alusel NORESSi või selle osa tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

5.4.   Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud NORESSile ja selle osale kinnitatakse rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest:

| a) | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4); |
| --- | --- |

a)

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4);

4

| b) | punktis a kirjeldatud ringjoonest paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber; |
| --- | --- |

b)

punktis a kirjeldatud ringjoonest paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber;

| c) | tüübikinnitusnumber märgitakse tüübikinnituse vormile koos tüübikinnituskatsetel kasutatud meetodiga. |
| --- | --- |

c)

tüübikinnitusnumber märgitakse tüübikinnituse vormile koos tüübikinnituskatsetel kasutatud meetodiga.

5.5.   Sõidukisse paigaldatud NORESSi tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

5.6.   Osal võib olla rohkem kui üks tüübikinnitusnumber, kui see on saanud tüübikinnituse rohkem kui ühe NORESSi osana; sellisel juhul ei ole ringjoont tarvis korrata. Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi näide.

6.   TEHNILINE KIRJELDUS

6.1.   Üldnõuded

Summuti peab olema välja töötatud, valmistatud ja paigaldatav nii, et:

| a) | sõiduk vastab tavalistes kasutustingimustes käesoleva eeskirja nõuetele, sõltumata eelkõige vibratsioonist, mis võib sõidukile mõjuda; |
| --- | --- |

a)

sõiduk vastab tavalistes kasutustingimustes käesoleva eeskirja nõuetele, sõltumata eelkõige vibratsioonist, mis võib sõidukile mõjuda;

| b) | sõiduki normaalseid kasutustingimusi arvestades saavutatakse piisav vastupidavus sõidukile mõjuvale korrosioonile; |
| --- | --- |

b)

sõiduki normaalseid kasutustingimusi arvestades saavutatakse piisav vastupidavus sõidukile mõjuvale korrosioonile;

| c) | originaalosana paigaldatud summuti kliirens ja sõiduki võimalik kalle ei vähene; |
| --- | --- |

c)

originaalosana paigaldatud summuti kliirens ja sõiduki võimalik kalle ei vähene;

| d) | pinna temperatuur ei ole ebanormaalselt kõrge; |
| --- | --- |

d)

pinna temperatuur ei ole ebanormaalselt kõrge;

| e) | summuti servad ei ole teravad ega sakilised ning jätavad piisavalt ruumi amortisaatorite ja vedrude jaoks; |
| --- | --- |

e)

summuti servad ei ole teravad ega sakilised ning jätavad piisavalt ruumi amortisaatorite ja vedrude jaoks;

| f) | tagatud on vedrudetailide piisav kliirens; |
| --- | --- |

f)

tagatud on vedrudetailide piisav kliirens;

| g) | torud on paigaldatud ohutu vahemaaga; |
| --- | --- |

g)

torud on paigaldatud ohutu vahemaaga;

| h) | summuti on rikkumise vastu kaitstud viisil, mis vastab selgelt kindlaks määratud hooldus- ja paigaldusnõuetele. |
| --- | --- |

h)

summuti on rikkumise vastu kaitstud viisil, mis vastab selgelt kindlaks määratud hooldus- ja paigaldusnõuetele.

6.2.   Mürataseme suhtes kehtiv tehniline kirjeldus

NORESSi või selle osade akustilist efektiivsust kontrollitakse eeskirjas nr 9, nr 41 või nr 63 kirjeldatud meetodite abil. Eelkõige viidatakse käesoleva punkti kohaldamisel eeskirja nr 92 muudatuste seeriale, mis kehtis uuele sõidukile tüübikinnituse andmisel. Kui NORESS või selle osad paigaldatakse punkti 3.3 alapunktis c kirjeldatud sõidukile, peavad kahel meetodil (sõiduki seistes ja sõiduki liikudes) mõõdetud mürataseme väärtused vastama järgmisele tingimusele.

Need ei tohi ületada väärtusi, mis on mõõdetud punkti 3.3 alapunkti c nõuete kohaselt samal sõidukil, mis on varustatud originaalosana paigaldatud summutisüsteemiga ja mida katsetatakse nii liikumisel kui ka paigalseisul.

6.3.   Täiendavad nõuded

6.3.1.   Rikkumiskaitse sätted

NORESS või selle osad peavad olema ehitatud viisil, mis ei võimalda eemaldada tõkesteid, väljalaskekoonuseid ega muid osi, mille esmane funktsioon on summuti-/paisumiskambrite osana toimimine. Kui sellise osa paigaldamine on vältimatu, peab selle kinnitamise viis olema selline, mis ei soodusta eemaldamist (nt tavapäraste keermestatud kinnitustega), ja see osa peab olema kinnitatud nii, et eemaldamine põhjustab koostele püsivat/parandamatut kahju.

6.3.2.   Mitmerežiimiline NORESS

Mitme käsitsi või elektrooniliselt reguleeritava ja juhi valitava töörežiimiga NORESS peab kõigil töörežiimidel vastama kõigile nõuetele. Registreerida tuleb müratase, mis tekib kõrgeima müratasemega töörežiimil.

6.3.3.   Katkestusseadmete kasutamise keeld

NORESSi tootja ei tohi üksnes käesolevas eeskirjas sätestatud müranõuete täitmise eesmärgil tahtlikult muuta, kohandada ega kasutusele võtta ühtki seadet või menetlust, mis ei saa olema kasutusel tavapärasel sõitmisel.

6.3.4.   Mürataset käsitlevad lisasätted

NORESS peab vastama ka 04-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 41 punkti 6.3 nõuetele, kui see on ette nähtud kasutamiseks sõidukitel, mis on saanud tüübikinnituse 04-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 41 alusel ning mille suhtes kehtivad 04-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 41 punkti 6.3 nõuded.

Katsete tegemisel peab kasutatav sõiduk vastama punkti 3.3 alapunktis c esitatud kirjeldusele.

Tüübikinnitusasutus võib nõuda mis tahes asjakohaste katsete tegemist, et kontrollida NORESSi vastavust nimetatud nõuetele.

Tootja on kohustatud esitama käesoleva eeskirja 4. lisa kohase kinnituse, et tüübikinnituse saamiseks esitatud NORESS või selle osad vastavad 04-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 41 punkti 6.3 mürataset käsitlevatele lisanõuetele.

6.4.   Sõiduki tööomaduste mõõtmine

6.4.1.   NORESS või selle osad peavad võimaldama tagada, et sõiduk toimib samaväärselt originaalosana paigaldatud summutisüsteemi või selle osadega.

6.4.2.   NORESSi või tootja soovi korral selle osi võrreldakse originaalosana paigaldatud summutisüsteemi või selle osadega, mis peavad samuti olema uued ja paigaldatud punkti 3.3 alapunktis c osutatud sõidukile.

6.4.3.   Kontrollimine toimub võimsuskõvera mõõtmise teel vastavalt punktile 6.4.4.1 või 6.4.4.2. NORESSiga mõõdetud maksimumvõimsus ja mootori pöörlemissagedus maksimumvõimsusel ei tohi ületada rohkem kui 5 % võrra kasulikku võimsust ja mootori pöörlemissagedust, mis on mõõdetud allpool esitatud tingimustel originaalosana paigaldatud väljalaskesüsteemiga.

6.4.4.   Katsemeetod

6.4.4.1.   Mootori katsetamise meetod

Mõõtmised tehakse punkti 3.3 alapunktis c osutatud sõiduki mootoril, mis on paigaldatud dünamomeetrile.

6.4.4.2.   Sõiduki katsetamise meetod

Mõõtmine tehakse punkti 3.3 alapunktis c osutatud sõidukil. Originaalosana paigaldatud summutisüsteemiga saadud väärtusi võrreldakse NORESSiga saadud väärtustega. Katse tehakse rulldünamomeetril.

6.5.   Kiudmaterjaliga täidetud NORESSi või selle osi käsitlevad lisasätted

Müra summutava kiudmaterjali kasutamine on NORESSi valmistamisel lubatud üksnes juhul, kui 3. lisa tingimused on täidetud.

6.6.   Varusummutisüsteemiga varustatud sõidukite heitmete mõõtmine

Punkti 3.3 alapunktis c osutatud sõiduk, mis on varustatud mitteoriginaalosana paigaldatud summutisüsteemiga (NORESS), mille tüübile tüübikinnitust taotletakse, peab vastama sõiduki tüübikinnituses sätestatud saastenõuetele. Sellekohased tõendid esitatakse katsearuandes.

7.   NORESSi TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE NING TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

7.1.   Igast muudatusest NORESSi või selle osade tüübis tuleb teatada NORESSi tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Sellisel juhul võib kõnealune asutus:

| a) | leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust, või |
| --- | --- |

a)

leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust, või

| b) | nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

b)

nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

7.2.   NORESSi või selle osa tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja võib taotleda NORESSile seoses ühe või mitme sõidukitüübiga tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutuselt tüübikinnituse laiendamist teist tüüpi sõidukitele. Menetlust on kirjeldatud punktis 3.

7.3.   Tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.3 kindlaks määratud korras.

7.4.   Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus lisab igale sellise laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri.

8.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitega ja vastama järgmistele nõuetele.

| a) | Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud NORESS peab olema toodetud nii, et see vastab tüübikinnituse saanud tüübile, täites punktis 6 sätestatud nõuded. |
| --- | --- |

a)

Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud NORESS peab olema toodetud nii, et see vastab tüübikinnituse saanud tüübile, täites punktis 6 sätestatud nõuded.

| b) | Tüübikinnituse omanik tagab, et iga tüüpi NORESSiga tehakse vähemalt käesoleva eeskirja punktis 6 kirjeldatud katsed. |
| --- | --- |

b)

Tüübikinnituse omanik tagab, et iga tüüpi NORESSiga tehakse vähemalt käesoleva eeskirja punktis 6 kirjeldatud katsed.

| c) | Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida tootmisrajatistes rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Nende kontrollimiste tavaline sagedus on kord iga kahe aasta järel. |
| --- | --- |

c)

Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida tootmisrajatistes rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Nende kontrollimiste tavaline sagedus on kord iga kahe aasta järel.

| d) | Kui eeskirjade nr 9, 41 ja 63 asjaomast sõidukitüüpi käsitlevad nõuded on täidetud ning kui liikumiskatse ajal asjaomastes eeskirjades kirjeldatud meetodil mõõdetud müratase ei ületa tüübikinnituse andmisel mõõdetud mürataset rohkem kui 3 dB(A) võrra ega eeskirjades nr 9, 41 ja 63 ettenähtud piirnorme rohkem kui 1 dB(A) võrra, käsitletakse toodangut käesoleva määruse nõuetele vastavana. |
| --- | --- |

d)

Kui eeskirjade nr 9, 41 ja 63 asjaomast sõidukitüüpi käsitlevad nõuded on täidetud ning kui liikumiskatse ajal asjaomastes eeskirjades kirjeldatud meetodil mõõdetud müratase ei ületa tüübikinnituse andmisel mõõdetud mürataset rohkem kui 3 dB(A) võrra ega eeskirjades nr 9, 41 ja 63 ettenähtud piirnorme rohkem kui 1 dB(A) võrra, käsitletakse toodangut käesoleva määruse nõuetele vastavana.

9.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

9.1.   Kui punkti 8 nõudeid ei järgita või kui NORESS või selle osad ei läbi punkti 8 alapunktis b nimetatud katseid, võib käesoleva eeskirja alusel antud NORESSi või selle osade tüübikinnituse tühistada.

9.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult varusummutisüsteemi või selle osade tüübi tootmise käesoleva eeskirja kohaselt, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele, kes omakorda teatab viivitamata teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, punkt 2), www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Nende osade hulka kuuluvad eelkõige väljalaskekollektor, summuti ise, paisumiskamber ja resonaator.

2

(3)  Kui suurim kasulik nimivõimsus saavutatakse mitmel eri pöörlemissagedusel, on mootori nimipöörlemissagedus käesolevas eeskirjas mootori suurim pöörlemissagedus, mille juures saavutatakse suurim kasulik nimivõimsus.

3

(4)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 4) 3. lisas, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

4

---

1. LISA

A OSA

NORESS SÕIDUKITÜÜPIDELE, MIS ON SAANUD TÜÜBIKINNITUSE 04-SEERIA MUUDATUSTEGA MUUDETUD EESKIRJA nr 41 ALUSEL

Teatis

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Välja andnud: ametiasutuse nimi

milles käsitletakse sõidukitüübi (2): tüübikinnituse andmist,

tüübikinnituse laiendamist,

tüübikinnituse andmata jätmist,

tüübikinnituse tühistamist või

tootmise lõpetamist

NORESSi või selle osa tüübi alusel eeskirja nr 92 kohaselt

Tüübikinnituse nr Laienduse nr

1. Sõiduki kaubanimi või kaubamärk:

2. Sõidukitüüp:

3. Tootja nimi ja aadress:

4. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress:

5. Mootor

5.1. Tootja:

5.2. Tüüp:

5.3. Näidis:

5.4. Suurim kasulik nimivõimsus: kW pöörlemissagedusel min– 1

5.5. Mootori liik (nt ottomootor, diiselmootor vm) (3):

5.6. Tsüklid: kahetaktiline/neljataktiline (2)

5.7. Silindrimaht: cm3

6. Käigukast

6.1. Käigukasti tüüp: mitteautomaatkäigukast/automaatkäigukast:

6.2. Käikude arv:

7. Seadmed

7.1. Väljalaskesummuti

7.1.1. Tootja või volitatud esindaja (kui on olemas):

7.1.2. Näidis:

7.1.3. Tüüp: vastavalt joonisele nr

7.2. Sisselaskesummuti

7.2.1. Tootja või volitatud esindaja (kui on olemas):

7.2.2. Näidis:

7.2.3. Tüüp: vastavalt joonisele nr

8. Liikuva sõiduki katsetamisel kasutatud käigud:

9. Peaülekandearv(ud):

10. Rehvi(de) ECE tüübikinnitusnumber:

Kui see ei ole teada, esitatakse järgmised andmed:

10.1. Rehvitootja:

10.2. Rehvitüübi kaubanduslik(ud) kirjeldus(ed) (telje kaupa) (nt ärinimi, kiirusindeks, koormusindeks):

10.3. Rehvimõõdud (telje kaupa):

10.4. Muu tüübikinnitusnumber (kui on olemas):

11. Massid

11.1. Suurim lubatud brutomass: kg

11.2. Katsemass: kg

11.3. Võimsuse ja massi suhe (PMR):

12. Sõiduki pikkus: m

12.1. Võrdluspikkus lref: m

13. Sõiduki kiirused käigul (i) tehtud mõõtmiste korral

13.1. Sõiduki kiirus käigul (i) kiirendusperioodi alguses (kolme katse keskmine): km/h

13.2. Eelkiirenduse vahemaa käigul (i): m

13.3. Sõiduki kiirus vPP′ (kolme katse keskmine) käigul (i): km/h

13.4. Sõiduki kiirus vBB′ (kolme katse keskmine) käigul (i): km/h

14. Sõiduki kiirused käigul (i + 1) tehtud mõõtmiste korral (kui see on kohaldatav)

14.1. Sõiduki kiirus käigul (i + 1) kiirendusperioodi alguses (kolme katse keskmine): km/h

14.2. Eelkiirenduse vahemaa käigul (i + 1): m

14.3. Sõiduki kiirus vPP′ (kolme katse keskmine) käigul (i + 1): km/h

14.4. Sõiduki kiirus vBB′ (kolme katse keskmine) käigul (i + 1): km/h

15. Kiirendused arvutatakse joonte AA′ ja BB′ või joonte PP′ ja BB′ vahel

15.1. Kiirenduse stabiliseerimiseks kasutatud seadmete funktsiooni kirjeldus (kui see on kohaldatav):

16. Liikuva sõiduki müratasemed:

16.1. Täisgaasiga tehtud katse tulemus Lwot: db(A)

16.2. Püsikiiruskatse tulemused Lcrs: db(A)

16.3. Osaline võimsustegur kp: db(A)

16.4. Lõplik katsetulemus Lurban: db(A)

17. Seisva sõiduki müratase

17.1. Mikrofoni asukoht ja suund (vastavalt 04-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 41 3. lisa 2. liitele):

17.2. Seisva sõiduki katsetulemus: dB(A) pöörlemissagedusel min– 1

18. Mürataset käsitlevad lisasätted:

Vt tootja vastavuskinnitus (lisatud)

19. Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse võrdlusandmed

19.1. Käik (i) või fikseerimata ülekandearvudega katsetatud sõidukite puhul katseks valitud käigukangi asend:

19.2. Eelkiirenduse vahemaa lPA: m

19.3. Sõiduki kiirus käigul (i) kiirendusperioodi alguses (kolme katse keskmine): km/h

19.4. Mürarõhutase Lwot(i): dB(A)

20. Sõiduki tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev:

21. Tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutav tehniline teenistus:

22. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande kuupäev:

23. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande number:

24. Tüübikinnitus antud/laiendatud/andmata jäetud/tühistatud (2)

25. Tüübikinnitusmärgi asukoht sõidukil:

26. Koht:

27. Kuupäev:

28. Allkiri:

29. Käesolevale teatisele on lisatud järgmised eespool esitatud tüübikinnitusnumbriga dokumendid:

a) mootori ja väljalaske- või summutisüsteemi joonised, skeemid ja plaanid;

b) mootori ja väljalaske- või summutisüsteemi fotod;

c) väljalaske- või summutisüsteemi kuuluvate ja nõuetekohaselt identifitseeritud osade loetelu.

(1) Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(2) Mittevajalik maha tõmmata.

(3) Mittestandardse mootori kasutamise korral tuleb see ära märkida.

B OSA

NORESS SÕIDUKITÜÜPIDELE, MIS ON SAANUD TÜÜBIKINNITUSE EESKIRJA nr 9 VÕI EESKIRJA nr 63 ALUSEL

NORESS SÕIDUKITÜÜPIDELE, MIS ON SAANUD TÜÜBIKINNITUSE EESKIRJA nr 9 VÕI EESKIRJA nr 63 ALUSEL

Teatis

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Välja andnud: ametiasutuse nimi

milles käsitletakse sõidukitüübi (2): tüübikinnituse andmist,

tüübikinnituse laiendamist,

tüübikinnituse andmata jätmist,

tüübikinnituse tühistamist või

tootmise lõpetamist

NORESSi või selle osa tüübi alusel eeskirja nr 92 kohaselt

Tüübikinnituse nr Laienduse nr

1. Sõiduki kaubanimi või kaubamärk:

2. Sõidukitüüp:

3. Tootja nimi ja aadress:

4. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress:

5. Mootor

5.1. Tootja:

5.2. Tüüp:

5.3. Näidis:

5.4. Suurim kasulik nimivõimsus: kW pöörlemissagedusel min– 1

5.5. Mootori liik (nt ottomootor, diiselmootor vm) (3):

5.6. Tsüklid: kahetaktiline/neljataktiline (2)

5.7. Silindrimaht: cm3

6. Käigukast

6.1. Käigukasti tüüp: mitteautomaatkäigukast/automaatkäigukast:

6.2. Käikude arv:

7. Seadmed

7.1. Väljalaskesummuti

7.1.1. Tootja või volitatud esindaja (kui on olemas):

7.1.2. Näidis:

7.1.3. Tüüp: vastavalt joonisele nr

7.2. Sisselaskesummuti

7.2.1. Tootja või volitatud esindaja (kui on olemas):

7.2.2. Näidis:

7.2.3. Tüüp: vastavalt joonisele nr

8. Liikuva sõiduki katsetamisel kasutatud käigud:

9. Peaülekandearv(ud):

10. Rehvi(de) ECE tüübikinnitusnumber:

Kui see ei ole teada, esitatakse järgmised andmed:

10.1. Rehvitootja:

10.2. Rehvitüübi kaubanduslik(ud) kirjeldus(ed) (telje kaupa) (nt ärinimi, kiirusindeks, koormusindeks):

10.3. Rehvimõõdud (telje kaupa):

10.4. Muu tüübikinnitusnumber (kui on olemas):

11. Massid

11.1. Suurim lubatud brutomass: kg

11.2. Katsemass: kg

11.3. Võimsuse ja massi suhe (PMR):

12. Sõiduki pikkus: m

13. Liikuva sõiduki müratase dB(A)

13.1. Liikuva sõiduki katsetamisel kasutatud käik (i)

13.2. Sõiduki kiirus käigul (i) kiirendusperioodi alguses (kolme katse keskmine): km/h

14. Seisva sõiduki müratase dB(A)

14.1. mootori pöörlemissagedusel min-1

14.2. Mikrofoni asukoht ja suund:

15. Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse võrdlusandmed

15.1. Käik (i) või fikseerimata ülekandearvudega katsetatud sõidukite puhul katseks valitud käigukangi asend:

15.2. Sõiduki kiirus käigul (i) kiirendusperioodi alguses (kolme katse keskmine): km/h

15.3. Mürarõhutase L(i): dB(A)

16. Sõiduki tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev:

17. Tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutav tehniline teenistus:

18. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande kuupäev:

19. Kõnealuse teenistuse väljastatud aruande number:

20. Tüübikinnitus antud/laiendatud/andmata jäetud/tühistatud (2)

21. Tüübikinnitusmärgi asukoht sõidukil:

22. Koht:

23. Kuupäev:

24. Allkiri:

25. Käesolevale teatisele on lisatud järgmised eespool esitatud tüübikinnitusnumbriga dokumendid:

a) mootori ja väljalaske- või summutisüsteemi joonised, skeemid ja plaanid;

b) mootori ja väljalaske- või summutisüsteemi fotod;

c) väljalaske- või summutisüsteemi kuuluvate ja nõuetekohaselt identifitseeritud osade loetelu.

(1) Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta).

(2) Mittevajalik maha tõmmata.

(3) Mittestandardse mootori kasutamise korral tuleb see ära märkida.

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI NÄIDE

(Vt käesoleva eeskirja punkt 5.4)

Image 52

Summutisüsteemi osale kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane varusummutisüsteemi tüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirja nr 92 alusel ja tüübikinnitusnumbriga 012439. Kui tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit on 01, näitab see, et tüübikinnitus on antud eeskirja nr 92 käesoleva versiooni alusel, kui aga 00, siis on tüübikinnitus antud vastavalt eeskirja nr 92 esialgse versiooni nõuetele.

---

3. LISA

NÕUDED NORESSis KASUTATAVATELE HELI SUMMUTAVATELE KIUDMATERJALIDELE

(Vt käesoleva eeskirja punkt 6.5)

| 1. | Müra summutav kiudmaterjal ei tohi sisaldada asbesti ning seda võib kasutada summutite ehituses üksnes juhul, kui sobivate vahenditega on tagatud, et kiudmaterjal püsib paigal summuti kogu kasutamise ajal ning vastab tootja valiku kohaselt punkti 2, 3, 4 või 5 nõuetele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pärast kiudmaterjali eemaldamist peab müratase vastama käesoleva eeskirja punktis 6.2 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Heli summutavat kiudmaterjali ei tohi paigaldada summuti nendesse osadesse, mida läbib heitgaas, ja kiudmaterjal peab vastama järgmistele nõuetele:






  a) | materjali tuleb kuumutada neli tundi ahjus temperatuuril 650 ± 5 °C, ilma et kiudude keskmine pikkus, läbimõõt või mahumass väheneks; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

materjali tuleb kuumutada neli tundi ahjus temperatuuril 650 ± 5 °C, ilma et kiudude keskmine pikkus, läbimõõt või mahumass väheneks;

| b) | pärast tunniajalist kuumutamist ahjus temperatuuril 650 ± 5 °C peab vähemalt 98 % materjalist jääma sõelale, mille ava suurus on 250 μm, vastates standardi ISO 2599 kohase katsetamise korral standardi ISO 3310/1 nõuetele; |
| --- | --- |

b)

pärast tunniajalist kuumutamist ahjus temperatuuril 650 ± 5 °C peab vähemalt 98 % materjalist jääma sõelale, mille ava suurus on 250 μm, vastates standardi ISO 2599 kohase katsetamise korral standardi ISO 3310/1 nõuetele;

| c) | materjali kaalukadu ei tohi ületada 10,5 % pärast 24-tunnist leotamist temperatuuril 90 ± 5 °C järgmise koostisega sünteetilises kondensaadis:






  i) | 1 N vesinikbromiidhape (HBr), 10 ml |
| --- | --- | --- |

c)

materjali kaalukadu ei tohi ületada 10,5 % pärast 24-tunnist leotamist temperatuuril 90 ± 5 °C järgmise koostisega sünteetilises kondensaadis:

i)

1 N vesinikbromiidhape (HBr), 10 ml

| ii) | 1 N väävelhape (H2SO4), 10 ml |
| --- | --- |

ii)

1 N väävelhape (H2SO4), 10 ml

| iii) | destilleeritud vesi, kuni saavutatakse maht 1 000 ml. |
| --- | --- |

iii)

destilleeritud vesi, kuni saavutatakse maht 1 000 ml.

Märkus. Materjali tuleb pesta destilleeritud vees ja enne kaalumist kuivatada ühe tunni jooksul temperatuuril 105 °C.

| 4. | Enne süsteemi katsetamist vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.2 seatakse see tavapärasesse töökorda ühel järgmistest konditsioneerimismeetoditest kooskõlas eeskirja nr 9 või nr 63 3. lisa punkti 5.1.4 või eeskirja nr 41 5. lisa punkti 1.3 sätetega, sõltuvalt sellest, kumb on asjakohane. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Heitgaasid ei ole kokkupuutes kiudmaterjalidega ja kiudmaterjale ei mõjuta rõhumuutused. |
| --- | --- |

5.

---

4. LISA

KINNITUS MÜRATASET KÄSITLEVATELE LISASÄTETELE VASTAVUSE KOHTA

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Kinnitust nõutakse mitteoriginaalosana paigaldatud varusummutisüsteemide kohta, mis on ette nähtud kasutamiseks L3-kategooria sõidukitel, mis on saanud tüübikinnituse 04-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 41 alusel ning mille suhtes kehtivad 04-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 41 punkti 6.3 nõuded.

(Tootja nimi) kinnitab, et seda tüüpi (müratasemele vastav tüüp eeskirja nr 41 04-seeria muudatuste kohaselt) mitteoriginaalosana paigaldatud varusummutisüsteemid vastavad 04-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 41 punkti 6.3 nõuetele.

(Tootja nimi) annab selle kinnituse heas usus, olles asjakohasel viisil hinnanud mitteoriginaalosana paigaldatud varusummutisüsteemi mürataset eeskirja nr 92 nõuete kohaselt.

Kuupäev:

Volitatud esindaja nimi:

Volitatud esindaja allkiri:

---