# Jurnalul Oficial L 265/2018

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 265 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6124 octombrie 2018 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 265

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6124 octombrie 2018

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1594 al Comisiei din 22 octombrie 2018 de aprobare a unei modificări care nu este minoră din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul specialităților tradiționale garantate [Bratislavský rožok/Pressburger Kipfel/Pozsonyi kifli (STG)] | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2018/1595 al Comisiei din 23 octombrie 2018 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Interpretarea 23 a Comitetului pentru interpretarea standardelor internaționale de raportare financiară (
  1
  ) | 3 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1596 al Comisiei din 23 octombrie 2018 de prelungire a derogării de la Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului în ceea ce privește distanța minimă față de coastă și adâncimea pentru năvoadele de plajă utilizate pentru pescuit în anumite ape teritoriale ale Franței (Occitania și Provence-Alpes-Côte d'Azur) | 9 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1597 a Comisiei din 23 octombrie 2018 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2018) 7117]

   (
  1
  ) | 13 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea nr. 1/2018 a Consiliului de cooperare UE-Azerbaidjan din 28 septembrie 2018 privind prioritățile parteneriatului UE-Azerbaidjan [2018/1598] | 18 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1594 al Comisiei din 22 octombrie 2018 de aprobare a unei modificări care nu este minoră din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul specialităților tradiționale garantate [Bratislavský rožok/Pressburger Kipfel/Pozsonyi kifli (STG)]

1

*

Regulamentul (UE) 2018/1595 al Comisiei din 23 octombrie 2018 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Interpretarea 23 a Comitetului pentru interpretarea standardelor internaționale de raportare financiară (
  1
  )

1

3

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1596 al Comisiei din 23 octombrie 2018 de prelungire a derogării de la Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului în ceea ce privește distanța minimă față de coastă și adâncimea pentru năvoadele de plajă utilizate pentru pescuit în anumite ape teritoriale ale Franței (Occitania și Provence-Alpes-Côte d'Azur)

9

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1597 a Comisiei din 23 octombrie 2018 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2018) 7117]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2018) 7117]

1

13

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea nr. 1/2018 a Consiliului de cooperare UE-Azerbaidjan din 28 septembrie 2018 privind prioritățile parteneriatului UE-Azerbaidjan [2018/1598]

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 24.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 265/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 265/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/1594 AL COMISIEI

din 22 octombrie 2018

de aprobare a unei modificări care nu este minoră din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul specialităților tradiționale garantate [Bratislavský rožok/Pressburger Kipfel/Pozsonyi kifli (STG)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Slovaciei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al specialității tradiționale garantate „Bratislavský rožok”/„Pressburger Kipfel”/„Pozsonyi kifli”, înregistrată în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 729/2012 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Slovaciei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al specialității tradiționale garantate „Bratislavský rožok”/„Pressburger Kipfel”/„Pozsonyi kifli”, înregistrată în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 729/2012 al Comisiei (2).

| (2) | Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (b) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (b) din regulamentul respectiv.

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Bratislavský rožok”/„Pressburger Kipfel”/„Pozsonyi kifli” (STG).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 octombrie 2018.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 729/2012 al Comisiei din 8 august 2012 de înregistrare a unei denumiri în Registrul de specialități tradiționale garantate [Bratislavský rožok/Pressburger Kipfel/Pozsonyi kifli (STG)] (JO L 213, 10.8.2012, p. 9.).

2

(3)  
  JO C 19, 19.1.2018, p. 28.

3

---

| 24.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 265/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 265/3

---

REGULAMENTUL (UE) 2018/1595 AL COMISIEI

din 23 octombrie 2018

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Interpretarea 23 a Comitetului pentru interpretarea standardelor internaționale de raportare financiară

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (1), în special articolul 3 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei (2) au fost adoptate anumite standarde internaționale și interpretări în vigoare la 15 octombrie 2008. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei (2) au fost adoptate anumite standarde internaționale și interpretări în vigoare la 15 octombrie 2008.

| (2) | La 7 iunie 2017, Consiliul pentru Standarde Internaționale de Contabilitate (IASB) a publicat Interpretarea 23 intitulată Incertitudine legată de tratamentele fiscale a Comitetului pentru interpretarea standardelor internaționale de raportare financiară (IFRIC 23). IFRIC 23 precizează modul în care trebuie să se reflecte incertitudinea în contabilitatea aferentă impozitului pe profit. |
| --- | --- |

(2)

La 7 iunie 2017, Consiliul pentru Standarde Internaționale de Contabilitate (IASB) a publicat Interpretarea 23 intitulată Incertitudine legată de tratamentele fiscale a Comitetului pentru interpretarea standardelor internaționale de raportare financiară (IFRIC 23). IFRIC 23 precizează modul în care trebuie să se reflecte incertitudinea în contabilitatea aferentă impozitului pe profit.

| (3) | În consecință, adoptarea IFRIC 23 implică unele modificări ale Standardului Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 1 pentru asigurarea consecvenței între standardele internaționale de contabilitate. |
| --- | --- |

(3)

În consecință, adoptarea IFRIC 23 implică unele modificări ale Standardului Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 1 pentru asigurarea consecvenței între standardele internaționale de contabilitate.

| (4) | În urma consultării Grupului Consultativ European pentru Raportare Financiară, concluzia a fost că IFRIC 23 îndeplinește criteriile pentru adoptare prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002. |
| --- | --- |

(4)

În urma consultării Grupului Consultativ European pentru Raportare Financiară, concluzia a fost că IFRIC 23 îndeplinește criteriile pentru adoptare prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare contabilă, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare contabilă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 se modifică după cum urmează:

| (a) | se inserează Interpretarea 23 intitulată Incertitudine legată de tratamentele fiscale a Comitetului pentru interpretarea standardelor internaționale de raportare financiară (IFRIC 23), astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

se inserează Interpretarea 23 intitulată Incertitudine legată de tratamentele fiscale a Comitetului pentru interpretarea standardelor internaționale de raportare financiară (IFRIC 23), astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament;

| (b) | standardul Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 1 se modifică în conformitate cu IFRIC 23, astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

standardul Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 1 se modifică în conformitate cu IFRIC 23, astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Fiecare societate aplică modificările menționate la articolul 1 cel târziu de la data începerii primului său exercițiu financiar care debutează la 1 ianuarie 2019 sau ulterior acestei date.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 octombrie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 243, 11.9.2002, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei din 3 noiembrie 2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 320, 29.11.2008, p. 1).

2

---

ANEXĂ

IFRIC 23

INCERTITUDINE LEGATĂ DE TRATAMENTELE FISCALE

IFRIC 23

INCERTITUDINE LEGATĂ DE TRATAMENTELE FISCALE

REFERINȚE

| — | IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare |
| --- | --- |

—

IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare

| — | IAS 8 Politici contabile, modificări ale estimărilor contabile și erori |
| --- | --- |

—

IAS 8 Politici contabile, modificări ale estimărilor contabile și erori

| — | IAS 10 Evenimente ulterioare perioadei de raportare |
| --- | --- |

—

IAS 10 Evenimente ulterioare perioadei de raportare

| — | IAS 12 Impozitul pe profit |
| --- | --- |

—

IAS 12 Impozitul pe profit

CONTEXT

| 1. | IAS 12 Impozitul pe profit prevede cerințe pentru creanțele și datoriile privind impozitul curent și impozitul amânat. O entitate aplică cerințele prevăzute de IAS 12 ținând seama de legislația fiscală aplicabilă. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Se poate întâmpla să nu fie clar modul în care legislația fiscală se aplică unei anumite operațiuni sau circumstanțe. Se poate ca acceptabilitatea unui anumit tratament fiscal aplicat în temeiul legislației fiscale să nu fie cunoscută până în momentul în care autoritatea fiscală competentă sau o instanță nu adoptă o decizie în viitor. În consecință, un litigiu sau controlul unui anumit tratament fiscal efectuat de către autoritatea fiscală poate avea un impact asupra contabilității unei entități pentru o creanță sau o datorie privind impozitul curent sau impozitul amânat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | În prezenta interpretare:






  (a) | termenul „tratamente fiscale” se referă la tratamentele pe care le aplică sau pe care intenționează să le aplice o entitate în declarațiile sale fiscale. |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

termenul „tratamente fiscale” se referă la tratamentele pe care le aplică sau pe care intenționează să le aplice o entitate în declarațiile sale fiscale.

| (b) | termenul „autoritate fiscală” se referă la organismul sau la organismele care decid dacă un tratament fiscal este acceptabil în temeiul legislației fiscale. Aceasta ar putea fi și o instanță. |
| --- | --- |

(b)

termenul „autoritate fiscală” se referă la organismul sau la organismele care decid dacă un tratament fiscal este acceptabil în temeiul legislației fiscale. Aceasta ar putea fi și o instanță.

| (c) | termenul „regim fiscal incert” desemnează un tratament fiscal în legătură cu care există o incertitudine referitoare la faptul că autoritatea fiscală competentă îl va accepta în temeiul legislației fiscale. De exemplu, decizia unei entități de a nu prezenta nicio declarație fiscală într-o jurisdicție fiscală sau de a nu include anumite venituri specifice în profitul impozabil constituie un tratament fiscal incert dacă acceptabilitatea sa în temeiul legislației fiscale este incertă. |
| --- | --- |

(c)

termenul „regim fiscal incert” desemnează un tratament fiscal în legătură cu care există o incertitudine referitoare la faptul că autoritatea fiscală competentă îl va accepta în temeiul legislației fiscale. De exemplu, decizia unei entități de a nu prezenta nicio declarație fiscală într-o jurisdicție fiscală sau de a nu include anumite venituri specifice în profitul impozabil constituie un tratament fiscal incert dacă acceptabilitatea sa în temeiul legislației fiscale este incertă.

DOMENIUL DE APLICARE

| 4. | Prezenta interpretare aduce clarificări asupra modului de aplicare a cerințelor în materie de recunoaștere și evaluare prevăzute de IAS 12 atunci când există o incertitudine în privința tratamentelor fiscale. Într-o astfel de situație, o entitate trebuie să recunoască și să își evalueze creanța sau datoria privind impozitul curent sau amânat, aplicând cerințele prevăzute de IAS 12 pe baza profitului impozabil (a pierderii fiscale), a bazelor fiscale, a pierderilor fiscale neutilizate, a creditelor fiscale neutilizate și a ratelor de impozitare determinate de aplicarea prezentei interpretări. |
| --- | --- |

4.

CHESTIUNI

| 5. | Atunci când există o incertitudine în privința tratamentelor fiscale, prezenta interpretare abordează următoarele aspecte:






  (a) | dacă o entitate analizează tratamentele fiscale incerte în mod separat; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

dacă o entitate analizează tratamentele fiscale incerte în mod separat;

| (b) | ipotezele pe care le face o entitate cu privire la controlul tratamentelor fiscale de către autoritățile fiscale; |
| --- | --- |

(b)

ipotezele pe care le face o entitate cu privire la controlul tratamentelor fiscale de către autoritățile fiscale;

| (c) | modul în care entitatea determină profitul impozabil (pierderea fiscală), bazele fiscale, pierderile fiscale neutilizate, creditele fiscale neutilizate și ratele de impozitare; și |
| --- | --- |

(c)

modul în care entitatea determină profitul impozabil (pierderea fiscală), bazele fiscale, pierderile fiscale neutilizate, creditele fiscale neutilizate și ratele de impozitare; și

| (d) | modul în care entitatea ține seama de modificările faptelor și circumstanțelor. |
| --- | --- |

(d)

modul în care entitatea ține seama de modificările faptelor și circumstanțelor.

CONSENS

Tratamente fiscale incerte analizate în mod separat de către o entitate

| 6. | O entitate trebuie să determine dacă este oportun să analizeze fiecare tratament fiscal incert în mod separat sau împreună cu unul sau mai multe tratamente fiscale incerte, în funcție de abordarea care prefigurează cel mai bine rezolvarea incertitudinii. Pentru a determina care dintre cele două abordări prefigurează cel mai bine rezolvarea incertitudinii, o entitate ar putea ține seama, de exemplu, (a) de modul în care își întocmește declarațiile fiscale și susține tratamentele fiscale pe care le aplică; sau (b) de modul în care entitatea se așteaptă ca autoritatea fiscală să efectueze controlul și să rezolve aspectele care ar putea apărea în urma acestui control. |
| --- | --- |

6.

| 7. | În cazul în care, în aplicarea punctului 6, o entitate analizează împreună mai multe tratamente fiscale incerte, entitatea trebuie să înțeleagă orice trimitere, în contextul prezentei interpretări, ca o referință la un grup de „tratamente fiscale incerte” analizate împreună. |
| --- | --- |

7.

Controlul efectuat de autoritățile fiscale

| 8. | Atunci când evaluează dacă și cum un tratament fiscal incert afectează determinarea profitului impozabil (a pierderii fiscale), a bazelor fiscale, a pierderilor fiscale neutilizate, a creditelor fiscale neutilizate și a ratelor de impozitare, o entitate trebuie să plece de la premisa că autoritatea fiscală va controla sumele pe care are dreptul să le controleze și că va fi în deplină cunoștință a tuturor informațiilor conexe atunci când va efectua acele controale. |
| --- | --- |

8.

Determinarea profitului impozabil (a pierderii fiscale), a bazelor fiscale, a pierderilor fiscale neutilizate, a creditelor fiscale neutilizate și a ratelor de impozitare

| 9. | O entitate trebuie să determine dacă există probabilitatea ca autoritatea fiscală să accepte un tratament fiscal incert. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dacă o entitate concluzionează că este probabil ca autoritatea fiscală să accepte un tratament fiscal incert, entitatea trebuie să determine profitul impozabil (pierderea fiscală), bazele fiscale, pierderile fiscale neutilizate, creditele fiscale neutilizate sau ratele de impozitare în funcție de tratamentul fiscal pe care îl utilizează sau pe care intenționează să îl utilizeze în declarațiile sale fiscale. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dacă o entitate concluzionează că nu este probabil ca autoritatea fiscală să accepte un tratament fiscal incert, entitatea trebuie să țină seama de efectul respectivei incertitudini în determinarea profitului impozabil (a pierderii fiscale), a bazelor fiscale, a pierderilor fiscale neutilizate și a creditelor fiscale neutilizate sau a ratelor de impozitare. O entitate trebuie să reflecte efectul incertitudinii pentru fiecare tratament fiscal incert, prin utilizarea oricăreia dintre următoarele două metode, în funcție de cea de la care entitatea așteaptă să prefigureze cel mai bine rezolvarea incertitudinii:






  (a) | metoda celei mai probabile valori – valoarea unică cea mai probabilă dintr-o gamă de rezultate posibile. Această metodă poate prefigura cel mai bine rezolvarea incertitudinii atunci când există doar două rezultate posibile care se exclud reciproc sau dacă rezultatele sunt concentrate în jurul unei singure valori. |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

metoda celei mai probabile valori – valoarea unică cea mai probabilă dintr-o gamă de rezultate posibile. Această metodă poate prefigura cel mai bine rezolvarea incertitudinii atunci când există doar două rezultate posibile care se exclud reciproc sau dacă rezultatele sunt concentrate în jurul unei singure valori.

| (b) | metoda valorii preconizate – suma valorilor ponderate în funcție de probabilitate dintr-o gamă de rezultate posibile. Această metodă poate prefigura cel mai bine rezolvarea incertitudinii dacă există o gamă de rezultate posibile care nici nu se exclud reciproc, nici nu sunt concentrate în jurul unei singure valori. |
| --- | --- |

(b)

metoda valorii preconizate – suma valorilor ponderate în funcție de probabilitate dintr-o gamă de rezultate posibile. Această metodă poate prefigura cel mai bine rezolvarea incertitudinii dacă există o gamă de rezultate posibile care nici nu se exclud reciproc, nici nu sunt concentrate în jurul unei singure valori.

| 12. | În cazul în care un tratament fiscal incert are un impact asupra impozitului curent și a impozitului amânat (de exemplu, în cazul în care acesta afectează atât profitul impozabil utilizat pentru a determina impozitul curent, cât și bazele fiscale utilizate pentru a determina impozitul amânat), o entitate trebuie să formuleze raționamente și estimări coerente pentru a determina atât impozitul curent, cât și impozitul amânat. |
| --- | --- |

12.

Modificări ale faptelor și circumstanțelor

| 13. | O entitate trebuie să reevalueze un raționament sau o estimare prevăzute de prezenta interpretare în cazul în care faptele și circumstanțele pe care s-a întemeiat respectivul raționament sau respectiva estimare se modifică sau în cazul obținerii de noi informații care au un impact asupra raționamentului sau a estimării respective. De exemplu, modificarea faptelor și a circumstanțelor ar putea modifica concluziile unei entități cu privire la acceptabilitatea unui tratament fiscal sau ar putea schimba estimarea entității cu privire la efectele incertitudinii, sau ambele. Punctele A1–A3 prezintă îndrumări referitoare la modificările faptelor și ale circumstanțelor. |
| --- | --- |

13.

| 14. | O entitate trebuie să reflecte efectul unei modificări a faptelor și circumstanțelor sau al noilor informații ca o modificare a estimării contabile în aplicarea IAS 8 Politici contabile, modificări ale estimărilor contabile și erori. O entitate trebuie să aplice IAS 10 Evenimente ulterioare perioadei de raportare pentru a determina dacă o modificare ce survine după perioada de raportare constituie un eveniment care conduce la ajustarea situațiilor financiare sau un eveniment care nu conduce la o astfel de ajustare. |
| --- | --- |

14.

Anexa A

Îndrumări de aplicare

Prezenta anexă este parte integrantă din IFRIC 23 și are aceeași valoare ca celelalte părți ale IFRIC 23.

MODIFICĂRI ALE FAPTELOR ȘI CIRCUMSTANȚELOR (PUNCTUL 13)

A1   În aplicarea punctului 13 din prezenta interpretare, o entitate trebuie să evalueze importanța și efectele unei modificări a faptelor și circumstanțelor sau ale obținerii de informații noi în contextul legislației fiscale aplicabile. De exemplu, în cazul în care două tratamente fiscale sunt supuse unor legislații fiscale diferite, un anumit eveniment ar putea antrena reevaluarea unui raționament sau a unei estimări formulate pentru unul dintre tratamentele fiscale respective, dar nu și pentru celălalt.

A2   Exemple de modificări ale faptelor și circumstanțelor sau de noi informații care, în funcție de circumstanțe, pot duce la reevaluarea unui raționament sau a unei estimări cerute de prezenta interpretare includ dar nu se limitează la următoarele:

| (a) | controalele efectuate sau acțiunile întreprinse de către o autoritate fiscală. De exemplu:






  (i) | acord sau dezacord al autorității fiscale cu privire la tratamentul fiscal sau a unui tratament fiscal similar aplicat de către entitate; |
| --- | --- | --- |

(a)

controalele efectuate sau acțiunile întreprinse de către o autoritate fiscală. De exemplu:

(i)

acord sau dezacord al autorității fiscale cu privire la tratamentul fiscal sau a unui tratament fiscal similar aplicat de către entitate;

| (ii) | informații conform cărora autoritatea fiscală a agreat sau a respins un tratament fiscal similar aplicat de către o altă entitate; și |
| --- | --- |

(ii)

informații conform cărora autoritatea fiscală a agreat sau a respins un tratament fiscal similar aplicat de către o altă entitate; și

| (iii) | informații referitoare la suma primită sau plătită pentru a aplica un tratament fiscal similar. |
| --- | --- |

(iii)

informații referitoare la suma primită sau plătită pentru a aplica un tratament fiscal similar.

| (b) | modificări ale normelor stabilite de către o autoritate fiscală. |
| --- | --- |

(b)

modificări ale normelor stabilite de către o autoritate fiscală.

| (c) | expirarea dreptului unei autorități fiscale de a controla sau de a reexamina un tratament fiscal. |
| --- | --- |

(c)

expirarea dreptului unei autorități fiscale de a controla sau de a reexamina un tratament fiscal.

A3   Absența unui acord sau a unui dezacord al autorității fiscale cu privire la un tratament fiscal, în mod izolat, este puțin probabil să constituie o modificare a faptelor și circumstanțelor care să afecteze raționamentele și estimările cerute de prezenta interpretare sau să reprezinte noi informații care au un impact asupra raționamentelor și estimărilor cerute de prezenta interpretare.

INFORMAȚII DE PREZENTAT

A4   Atunci când există o incertitudine în privința unor tratamente fiscale, o entitate trebuie să determine dacă să prezinte:

| (a) | raționamentele aplicate pentru a determina profitul impozabil (pierderea fiscală), bazele fiscale, pierderile fiscale neutilizate, creditele fiscale neutilizate și ratele de impozitare, în aplicarea punctului 122 din IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare; și |
| --- | --- |

(a)

raționamentele aplicate pentru a determina profitul impozabil (pierderea fiscală), bazele fiscale, pierderile fiscale neutilizate, creditele fiscale neutilizate și ratele de impozitare, în aplicarea punctului 122 din IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare; și

| (b) | informații referitoare la ipotezele și la estimările efectuate pentru a determina profitul impozabil (pierderea fiscală), bazele fiscale, pierderile fiscale neutilizate, creditele fiscale neutilizate și ratele de impozitare, în aplicarea punctelor 125-129 din IAS 1. |
| --- | --- |

(b)

informații referitoare la ipotezele și la estimările efectuate pentru a determina profitul impozabil (pierderea fiscală), bazele fiscale, pierderile fiscale neutilizate, creditele fiscale neutilizate și ratele de impozitare, în aplicarea punctelor 125-129 din IAS 1.

A5   În cazul în care entitatea concluzionează că este probabil ca autoritatea fiscală să accepte un tratament fiscal incert, entitatea determină dacă trebuie să prezinte efectul potențial al incertitudinii cu privire la datorii și active contingente aferente impozitului, în aplicarea punctului 88 din IAS 12.

Anexa B

Data intrării în vigoare și tranziția

Prezenta anexă este parte integrantă din IFRIC 23 și are aceeași valoare ca celelalte părți ale IFRIC 23.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE

B1   O entitate aplică prezenta interpretare pentru perioadele de raportare anuală care încep la 1 ianuarie 2019 sau ulterior acestei date. Aplicarea anterior acestei date este permisă. În cazul în care o entitate aplică prezenta interpretare pentru o perioadă anterioară, aceasta prezintă acest fapt.

TRANZIȚIE

B2   La aplicarea inițială, entitatea aplică prezenta interpretare:

| (a) | retrospectiv, prin aplicarea IAS 8, în cazul în care acest lucru este posibil fără a se utiliza înțelegerea ulterioară; sau |
| --- | --- |

(a)

retrospectiv, prin aplicarea IAS 8, în cazul în care acest lucru este posibil fără a se utiliza înțelegerea ulterioară; sau

| (b) | retrospectiv, prin recunoașterea, la data aplicării sale inițiale, a efectului cumulat al aplicării inițiale a interpretării. În cazul în care entitatea alege această abordare de tranziție, ea nu trebuie să retrateze informațiile comparative. În schimb, entitatea trebuie să recunoască efectul cumulat al aplicării inițiale a interpretării ca fiind o ajustare a soldului de deschidere al rezultatului reportat (sau a altor componente ale capitalurilor proprii, după caz). Data aplicării inițiale reprezintă începutul perioadei anuale de raportare în care entitatea aplică pentru prima dată prezenta interpretare. |
| --- | --- |

(b)

retrospectiv, prin recunoașterea, la data aplicării sale inițiale, a efectului cumulat al aplicării inițiale a interpretării. În cazul în care entitatea alege această abordare de tranziție, ea nu trebuie să retrateze informațiile comparative. În schimb, entitatea trebuie să recunoască efectul cumulat al aplicării inițiale a interpretării ca fiind o ajustare a soldului de deschidere al rezultatului reportat (sau a altor componente ale capitalurilor proprii, după caz). Data aplicării inițiale reprezintă începutul perioadei anuale de raportare în care entitatea aplică pentru prima dată prezenta interpretare.

Anexa C

O entitate trebuie să aplice modificarea menționată în prezenta anexă atunci când aplică IFRIC 23.

Modificare adusă IFRS 1 Adoptarea pentru prima dată a Standardelor Internaționale de Raportare Financiară

Se adaugă punctul 39AF.

39AF   În IFRIC 23 Incertitudine legată de tratamentele fiscale s-a adăugat punctul E8. O entitate trebuie să aplice modificarea respectivă atunci când aplică IFRIC 23.

În anexa E, se adaugă punctul E8 și titlul aferent acestuia.

Incertitudine legată de tratamentele fiscale

E8   O entitate care adoptă pentru prima dată IFRS-urile și care trebuie să treacă la IFRS-uri înainte de 1 iulie 2017 poate să aleagă să nu reflecte, în informațiile comparative conținute în primele sale situații financiare IFRS, aplicarea IFRIC 23 Incertitudine legată de tratamentele fiscale. Entitatea care face această alegere trebuie să recunoască efectul cumulat al aplicării IFRIC 23 ca fiind o ajustare a soldului de deschidere al rezultatului reportat (sau a altor componente ale capitalurilor proprii, după caz) la începutul primei sale perioade de raportare conform IFRS.

---

| 24.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 265/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 265/9

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/1596 AL COMISIEI

din 23 octombrie 2018

de prelungire a derogării de la Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului în ceea ce privește distanța minimă față de coastă și adâncimea pentru năvoadele de plajă utilizate pentru pescuit în anumite ape teritoriale ale Franței (Occitania și Provence-Alpes-Côte d'Azur)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 privind măsurile de gestionare pentru exploatarea durabilă a resurselor halieutice în Marea Mediterană, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1626/94 (1), în special articolul 13 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 interzice utilizarea uneltelor remorcate în raza a 3 mile marine de la coastă sau în cadrul izobatei de 50 m, în cazul în care această adâncime este atinsă la o distanță mai mică de coastă. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 interzice utilizarea uneltelor remorcate în raza a 3 mile marine de la coastă sau în cadrul izobatei de 50 m, în cazul în care această adâncime este atinsă la o distanță mai mică de coastă.

| (2) | La cererea unui stat membru, Comisia poate să acorde o derogare de la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006, cu condiția să fie îndeplinite o serie de condiții prevăzute la articolul 13 alineatele (5) și (9). |
| --- | --- |

(2)

La cererea unui stat membru, Comisia poate să acorde o derogare de la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006, cu condiția să fie îndeplinite o serie de condiții prevăzute la articolul 13 alineatele (5) și (9).

| (3) | Derogarea de la articolul 13 alineatul (1) primul paragraf din respectivul regulament, în ceea ce privește utilizarea năvoadelor de plajă în anumite zone maritime situate în apele teritoriale ale Franței, indiferent de adâncime, a fost acordată până la 31 decembrie 2014 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 587/2014 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(3)

Derogarea de la articolul 13 alineatul (1) primul paragraf din respectivul regulament, în ceea ce privește utilizarea năvoadelor de plajă în anumite zone maritime situate în apele teritoriale ale Franței, indiferent de adâncime, a fost acordată până la 31 decembrie 2014 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 587/2014 al Comisiei (2).

| (4) | O prelungire a derogării a fost acordată până la 25 august 2018 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1421 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(4)

O prelungire a derogării a fost acordată până la 25 august 2018 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1421 al Comisiei (3).

| (5) | La 23 mai 2018, Comisia a primit din partea Franței o cerere de a prelungi derogarea care a expirat la 25 august 2018. Franța a furnizat informații actualizate care justifică prelungirea derogării. |
| --- | --- |

(5)

La 23 mai 2018, Comisia a primit din partea Franței o cerere de a prelungi derogarea care a expirat la 25 august 2018. Franța a furnizat informații actualizate care justifică prelungirea derogării.

| (6) | Franța a adoptat planul de gestionare în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 (4). |
| --- | --- |

(6)

Franța a adoptat planul de gestionare în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 (4).

| (7) | Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) a evaluat derogarea solicitată de Franța în iulie 2018 (5). CSTEP a subliniat necesitatea de a îmbunătăți colectarea de date. Franța s-a angajat să îmbunătățească colectarea de date prin lansarea unui studiu științific pentru monitorizarea activității de pescuit și prelevarea de probe; de asemenea, ea s-a angajat și să îmbunătățească cadrul de control depășind obligațiile prevăzute pentru navele vizate în Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului (6) prin dublarea numărului de controale, creșterea frecvenței de raportare a capturilor și prin autorizarea trimiterii unei notificări prealabile către autoritățile de control cu 24 ore înainte de orice campanie de pescuit. |
| --- | --- |

(7)

Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) a evaluat derogarea solicitată de Franța în iulie 2018 (5). CSTEP a subliniat necesitatea de a îmbunătăți colectarea de date. Franța s-a angajat să îmbunătățească colectarea de date prin lansarea unui studiu științific pentru monitorizarea activității de pescuit și prelevarea de probe; de asemenea, ea s-a angajat și să îmbunătățească cadrul de control depășind obligațiile prevăzute pentru navele vizate în Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului (6) prin dublarea numărului de controale, creșterea frecvenței de raportare a capturilor și prin autorizarea trimiterii unei notificări prealabile către autoritățile de control cu 24 ore înainte de orice campanie de pescuit.

| (8) | În 2013, CSTEP a considerat că, ținând seama de caracteristicile uneltelor, de viteza redusă a ridicării manuale de către pescari și de faptul că aceștia încearcă să opereze pe funduri marine „curate”, impactul acestei activități asupra mediului marin poate fi considerat neglijabil. |
| --- | --- |

(8)

În 2013, CSTEP a considerat că, ținând seama de caracteristicile uneltelor, de viteza redusă a ridicării manuale de către pescari și de faptul că aceștia încearcă să opereze pe funduri marine „curate”, impactul acestei activități asupra mediului marin poate fi considerat neglijabil.

| (9) | Prelungirea derogării solicitate de Franța îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 13 alineatele (5) și (9) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006. |
| --- | --- |

(9)

Prelungirea derogării solicitate de Franța îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 13 alineatele (5) și (9) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006.

| (10) | Există anumite constrângeri geografice specifice, având în vedere lățimea redusă a platformei continentale. |
| --- | --- |

(10)

Există anumite constrângeri geografice specifice, având în vedere lățimea redusă a platformei continentale.

| (11) | Pescuitul cu năvoade de plajă se desfășoară de la țărm în adâncime mică și vizează o varietate de specii. Dată fiind natura sa, acest tip de pescuit nu poate fi efectuat cu alte unelte de pescuit, întrucât nu există alte unelte de pescuit reglementate care să poată captura speciile țintă. |
| --- | --- |

(11)

Pescuitul cu năvoade de plajă se desfășoară de la țărm în adâncime mică și vizează o varietate de specii. Dată fiind natura sa, acest tip de pescuit nu poate fi efectuat cu alte unelte de pescuit, întrucât nu există alte unelte de pescuit reglementate care să poată captura speciile țintă.

| (12) | Derogarea acordată în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1421 al Comisiei se referă la un număr redus de 23 de nave. Extinderea derogării solicitate de Franța vizează numai 20 de nave. |
| --- | --- |

(12)

Derogarea acordată în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1421 al Comisiei se referă la un număr redus de 23 de nave. Extinderea derogării solicitate de Franța vizează numai 20 de nave.

| (13) | Planul de gestionare adoptat de Franța garantează faptul că efortul de pescuit nu va crește în viitor, întrucât se vor elibera autorizații de pescuit numai pentru 20 de nave specifice, care implică un efort total de 1 386 zile, care sunt deja autorizate de Franța să pescuiască. În plus, Franța a limitat efortul maxim permis pentru fiecare unealtă de pescuit. |
| --- | --- |

(13)

Planul de gestionare adoptat de Franța garantează faptul că efortul de pescuit nu va crește în viitor, întrucât se vor elibera autorizații de pescuit numai pentru 20 de nave specifice, care implică un efort total de 1 386 zile, care sunt deja autorizate de Franța să pescuiască. În plus, Franța a limitat efortul maxim permis pentru fiecare unealtă de pescuit.

| (14) | Planul de gestionare ar trebui să permită reducerea flotei în timp, autorizațiile de pescuit fiind legate de nave și se retrag automat atunci când nava care deține autorizația este înlocuită. |
| --- | --- |

(14)

Planul de gestionare ar trebui să permită reducerea flotei în timp, autorizațiile de pescuit fiind legate de nave și se retrag automat atunci când nava care deține autorizația este înlocuită.

| (15) | Cererea acoperă nave care practică pescuitul de mai mult de cinci ani. |
| --- | --- |

(15)

Cererea acoperă nave care practică pescuitul de mai mult de cinci ani.

| (16) | Navele respective sunt incluse pe o listă comunicată Comisiei în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 13 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006. |
| --- | --- |

(16)

Navele respective sunt incluse pe o listă comunicată Comisiei în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 13 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006.

| (17) | Activitățile de pescuit în cauză îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006, deoarece planul de gestionare francez interzice în mod explicit pescuitul deasupra habitatelor protejate. |
| --- | --- |

(17)

Activitățile de pescuit în cauză îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006, deoarece planul de gestionare francez interzice în mod explicit pescuitul deasupra habitatelor protejate.

| (18) | Cerințele prevăzute la articolul 8 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 nu se aplică, deoarece ele se referă la traulere. |
| --- | --- |

(18)

Cerințele prevăzute la articolul 8 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 nu se aplică, deoarece ele se referă la traulere.

| (19) | În ceea ce privește cerința de a se conforma articolului 9 alineatul (5), care stabilește dimensiunea minimă a ochiului de plasă, Comisia observă că, având în vedere că activitățile de pescuit în cauză sunt foarte selective, au un impact neglijabil asupra mediului marin și nu se efectuează deasupra habitatelor protejate, Franța a autorizat o derogare de la aceste dispoziții în planul său de gestionare, în conformitate cu articolul 9 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006. |
| --- | --- |

(19)

În ceea ce privește cerința de a se conforma articolului 9 alineatul (5), care stabilește dimensiunea minimă a ochiului de plasă, Comisia observă că, având în vedere că activitățile de pescuit în cauză sunt foarte selective, au un impact neglijabil asupra mediului marin și nu se efectuează deasupra habitatelor protejate, Franța a autorizat o derogare de la aceste dispoziții în planul său de gestionare, în conformitate cu articolul 9 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006.

| (20) | Activitățile de pescuit în cauză îndeplinesc cerințele de înregistrare prevăzute la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului. |
| --- | --- |

(20)

Activitățile de pescuit în cauză îndeplinesc cerințele de înregistrare prevăzute la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului.

| (21) | Activitățile de pescuit în cauză nu interferează cu activitățile navelor care utilizează alte unelte decât traulele, năvoadele sau plasele remorcate asemănătoare. |
| --- | --- |

(21)

Activitățile de pescuit în cauză nu interferează cu activitățile navelor care utilizează alte unelte decât traulele, năvoadele sau plasele remorcate asemănătoare.

| (22) | Activitatea năvoadelor de plajă este reglementată în planul de gestionare francez pentru a se asigura că acele capturi din speciile menționate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 sunt minime. |
| --- | --- |

(22)

Activitatea năvoadelor de plajă este reglementată în planul de gestionare francez pentru a se asigura că acele capturi din speciile menționate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 sunt minime.

| (23) | Năvoadele de plajă nu vizează cefalopodele. |
| --- | --- |

(23)

Năvoadele de plajă nu vizează cefalopodele.

| (24) | Planul de gestionare francez include derogări de la dimensiunea minimă a organismelor marine pentru alevinii de sardină debarcați pentru consum uman și vizați de activitățile de pescuit reglementate de acesta, în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006. |
| --- | --- |

(24)

Planul de gestionare francez include derogări de la dimensiunea minimă a organismelor marine pentru alevinii de sardină debarcați pentru consum uman și vizați de activitățile de pescuit reglementate de acesta, în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006.

| (25) | CSTEP a considerat că trebuie solicitată o derogare de la dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă, alături de distanța minimă de la țărm sau adâncimea minimă. Cu toate acestea, Comisia Europeană consideră că condițiile relevante enumerate în Regulamentul privind Marea Mediterană sunt respectate: conform articolului 9 alineatul (5), dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă pentru setcile înconjurătoare aplicabile, cum ar fi năvoadele de plajă este de 14 mm, conform articolului 15 alineatul (3), dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă nu se aplică alevinilor de sardină debarcați pentru consum uman dacă un plan național de gestionare pentru năvoadele de plajă este în vigoare, iar planul de gestionare francez, stabilește legal dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă la 2 mm pentru năvoadele de plajă care vizează puietul de sardină. |
| --- | --- |

(25)

CSTEP a considerat că trebuie solicitată o derogare de la dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă, alături de distanța minimă de la țărm sau adâncimea minimă. Cu toate acestea, Comisia Europeană consideră că condițiile relevante enumerate în Regulamentul privind Marea Mediterană sunt respectate: conform articolului 9 alineatul (5), dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă pentru setcile înconjurătoare aplicabile, cum ar fi năvoadele de plajă este de 14 mm, conform articolului 15 alineatul (3), dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă nu se aplică alevinilor de sardină debarcați pentru consum uman dacă un plan național de gestionare pentru năvoadele de plajă este în vigoare, iar planul de gestionare francez, stabilește legal dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă la 2 mm pentru năvoadele de plajă care vizează puietul de sardină.

| (26) | CSTEP a considerat că impactul activităților de pescuit nu poate fi evaluat complet, deoarece anumite specii capturate cu acest tip de pescuit nu sunt evaluate din punct de vedere științific. Cu toate acestea, Comisia Europeană consideră că impactul acestei activități de pescuit ar trebui să fie evaluat având în vedere amploarea efectivă a acestui tip de pescuit, care este minimă: pescuitul de „poutine”, vizând în special puiet de sardine, este practicat de numai 10 de nave ale căror capturi anuale sunt de numai 1,6 tone. |
| --- | --- |

(26)

CSTEP a considerat că impactul activităților de pescuit nu poate fi evaluat complet, deoarece anumite specii capturate cu acest tip de pescuit nu sunt evaluate din punct de vedere științific. Cu toate acestea, Comisia Europeană consideră că impactul acestei activități de pescuit ar trebui să fie evaluat având în vedere amploarea efectivă a acestui tip de pescuit, care este minimă: pescuitul de „poutine”, vizând în special puiet de sardine, este practicat de numai 10 de nave ale căror capturi anuale sunt de numai 1,6 tone.

| (27) | Planul de gestionare francez include măsuri pentru monitorizarea activităților de pescuit, astfel cum sunt prevăzute la articolul 13 alineatul (9) al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006. |
| --- | --- |

(27)

Planul de gestionare francez include măsuri pentru monitorizarea activităților de pescuit, astfel cum sunt prevăzute la articolul 13 alineatul (9) al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006.

| (28) | Regiunea Languedoc-Roussillon și-a schimbat denumirea în Occitania la 28 septembrie 2016 (7). În consecință, trimiterile la „Languedoc-Roussillon” trebuie înlocuite cu „Occitania”. |
| --- | --- |

(28)

Regiunea Languedoc-Roussillon și-a schimbat denumirea în Occitania la 28 septembrie 2016 (7). În consecință, trimiterile la „Languedoc-Roussillon” trebuie înlocuite cu „Occitania”.

| (29) | Prin urmare, prelungirea solicitată a derogării ar trebui să fie acordată. |
| --- | --- |

(29)

Prin urmare, prelungirea solicitată a derogării ar trebui să fie acordată.

| (30) | Franța ar trebui să raporteze Comisiei la timp și în conformitate cu planul de monitorizare prevăzut în planul de gestionare francez. |
| --- | --- |

(30)

Franța ar trebui să raporteze Comisiei la timp și în conformitate cu planul de monitorizare prevăzut în planul de gestionare francez.

| (31) | O limitare a duratei derogării va permite asigurarea adoptării rapide a unor măsuri de gestionare corective, în cazul în care monitorizarea planului de gestionare va indica o stare de conservare nesatisfăcătoare a stocului exploatat, contribuind totodată la îmbogățirea cunoștințelor științifice în vederea stabilirii unui plan de gestionare mai bun. |
| --- | --- |

(31)

O limitare a duratei derogării va permite asigurarea adoptării rapide a unor măsuri de gestionare corective, în cazul în care monitorizarea planului de gestionare va indica o stare de conservare nesatisfăcătoare a stocului exploatat, contribuind totodată la îmbogățirea cunoștințelor științifice în vederea stabilirii unui plan de gestionare mai bun.

| (32) | Planul de gestionare francez pentru năvoadele de plajă nu are dată de expirare și, prin urmare, perioada sa de aplicare se extinde dincolo de cea a derogării solicitate. Prin urmare, nu există niciun risc de vid juridic. |
| --- | --- |

(32)

Planul de gestionare francez pentru năvoadele de plajă nu are dată de expirare și, prin urmare, perioada sa de aplicare se extinde dincolo de cea a derogării solicitate. Prin urmare, nu există niciun risc de vid juridic.

| (33) | În consecință, derogarea ar trebui să se aplice până la 25 august 2021. |
| --- | --- |

(33)

În consecință, derogarea ar trebui să se aplice până la 25 august 2021.

| (34) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură, |
| --- | --- |

(34)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Derogare

Articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 nu se aplică în apele teritoriale ale Franței adiacente coastelor Occitaniei și Provence-Alpes-Côte d'Azur în cazul năvoadelor de plajă folosite de nave care:

| (a) | poartă numărul de înmatriculare menționat în planul de gestionare francez; |
| --- | --- |

(a)

poartă numărul de înmatriculare menționat în planul de gestionare francez;

| (b) | practică pescuitul de mai mult de cinci ani și nu implică nicio creștere viitoare a efortului de pescuit depus; și |
| --- | --- |

(b)

practică pescuitul de mai mult de cinci ani și nu implică nicio creștere viitoare a efortului de pescuit depus; și

| (c) | dețin o autorizație de pescuit și operează în cadrul planului de gestionare adoptat de Franța în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006. |
| --- | --- |

(c)

dețin o autorizație de pescuit și operează în cadrul planului de gestionare adoptat de Franța în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006.

Articolul 2

Planul de monitorizare și raportarea

Franța transmite Comisiei, în termen de un an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, un raport întocmit în conformitate cu planul de monitorizare stabilit în planul de gestionare menționat la articolul 1 litera (c).

Articolul 3

Intrare în vigoare și perioada de aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică până la 25 august 2021.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 octombrie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 409, 30.12.2006, p. 11.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 587/2014 al Comisiei din 2 iunie 2014 de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului în ceea ce privește distanța minimă față de coastă și adâncimea pentru năvoadele de plajă utilizate pentru pescuit în anumite ape teritoriale ale Franței (Languedoc-Roussillon și Provence-Alpes-Côte d'Azur) (JO L 164, 3.6.2014, p. 13).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1421 al Comisiei din 24 august 2015 de prelungire a derogării de la Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului în ceea ce privește distanța minimă față de coastă și adâncimea pentru năvoadele de plajă utilizate pentru pescuit în anumite ape teritoriale ale Franței (Languedoc-Roussillon și Provence-Alpes-Côte d'Azur) (JO L 222, 25.8.2015, p. 1).

3

(4)  JORF nr. 0122 din 27 mai 2014, p. 8669, text nr. 6, NOR: DEVM1407280A.

4

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1).

6

(7)  https://www.legifrance.gouv.fr/eli/decret/2016/9/28/INTB1617888D/jo/texte/fr

7

---

DECIZII

| 24.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 265/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 265/13

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/1597 A COMISIEI

din 23 octombrie 2018

de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre

[notificată cu numărul C(2018) 7117]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a Comisiei (3) a fost adoptată ca urmare a apariției unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5 în câteva state membre („statele membre în cauză”) și ca urmare a stabilirii unor zone de protecție și de supraveghere de către autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE a Consiliului (4). |
| --- | --- |

(1)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a Comisiei (3) a fost adoptată ca urmare a apariției unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5 în câteva state membre („statele membre în cauză”) și ca urmare a stabilirii unor zone de protecție și de supraveghere de către autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE a Consiliului (4).

| (2) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede că zonele de protecție și de supraveghere stabilite de autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE trebuie să cuprindă cel puțin zonele menționate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește, de asemenea, faptul că măsurile care trebuie aplicate în zonele de protecție și de supraveghere, astfel cum se prevede la articolul 29 alineatul (1) și la articolul 31 din Directiva 2005/94/CE, trebuie să fie menținute cel puțin până la datele stabilite pentru zonele respective în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(2)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede că zonele de protecție și de supraveghere stabilite de autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE trebuie să cuprindă cel puțin zonele menționate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește, de asemenea, faptul că măsurile care trebuie aplicate în zonele de protecție și de supraveghere, astfel cum se prevede la articolul 29 alineatul (1) și la articolul 31 din Directiva 2005/94/CE, trebuie să fie menținute cel puțin până la datele stabilite pentru zonele respective în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare.

| (3) | De la data adoptării sale, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de câteva ori pentru a se ține cont de evoluția situației epidemiologice a gripei aviare în Uniune. În particular, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/696 a Comisiei (5) pentru a se stabili norme referitoare la expedierea transporturilor de pui de o zi din zonele menționate în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247. Modificarea respectivă a ținut cont de faptul că puii de o zi prezintă un risc foarte mic de răspândire a gripei aviare înalt patogene în raport cu alte produse avicole. |
| --- | --- |

(3)

De la data adoptării sale, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de câteva ori pentru a se ține cont de evoluția situației epidemiologice a gripei aviare în Uniune. În particular, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/696 a Comisiei (5) pentru a se stabili norme referitoare la expedierea transporturilor de pui de o zi din zonele menționate în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247. Modificarea respectivă a ținut cont de faptul că puii de o zi prezintă un risc foarte mic de răspândire a gripei aviare înalt patogene în raport cu alte produse avicole.

| (4) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost, de asemenea, modificată ulterior prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a Comisiei (6) pentru a consolida măsurile de control al bolilor aplicabile în zonele în care există un risc crescut de răspândire a gripei aviare înalt patogene. În consecință, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede în prezent stabilirea la nivelul Uniunii a unor zone de restricții suplimentare în statele membre în cauză, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (4) din Directiva 2005/94/CE, ca urmare a izbucnirii unui focar epidemic sau a unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă, precum și durata măsurilor care trebuie să se aplice în zonele respective. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește în prezent și norme pentru expedierea păsărilor de curte vii, a puilor de o zi și a ouălor pentru incubație din zonele de restricții suplimentare în alte state membre, sub rezerva respectării anumitor condiții. |
| --- | --- |

(4)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost, de asemenea, modificată ulterior prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a Comisiei (6) pentru a consolida măsurile de control al bolilor aplicabile în zonele în care există un risc crescut de răspândire a gripei aviare înalt patogene. În consecință, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede în prezent stabilirea la nivelul Uniunii a unor zone de restricții suplimentare în statele membre în cauză, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (4) din Directiva 2005/94/CE, ca urmare a izbucnirii unui focar epidemic sau a unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă, precum și durata măsurilor care trebuie să se aplice în zonele respective. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește în prezent și norme pentru expedierea păsărilor de curte vii, a puilor de o zi și a ouălor pentru incubație din zonele de restricții suplimentare în alte state membre, sub rezerva respectării anumitor condiții.

| (5) | În plus, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de multe ori, în principal pentru a se ține cont de modificările limitelor zonelor de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE. |
| --- | --- |

(5)

În plus, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de multe ori, în principal pentru a se ține cont de modificările limitelor zonelor de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE.

| (6) | Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1307 a Comisiei (7), ca urmare a notificării de către Bulgaria a apariției unui nou focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă într-o exploatație avicolă situată în regiunea Plovdiv din statul membru respectiv. Bulgaria a notificat Comisiei și faptul că a luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a apariției respectivului focar epidemic, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatației avicole în care s-au constatat cazuri de infecții. |
| --- | --- |

(6)

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1307 a Comisiei (7), ca urmare a notificării de către Bulgaria a apariției unui nou focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă într-o exploatație avicolă situată în regiunea Plovdiv din statul membru respectiv. Bulgaria a notificat Comisiei și faptul că a luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a apariției respectivului focar epidemic, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatației avicole în care s-au constatat cazuri de infecții.

| (7) | De la data celei mai recente modificări a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1307, Bulgaria a notificat Comisiei apariția a trei noi focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5 în exploatații avicole situate în regiunile Plovdiv și Haskovo ale statului membru respectiv. |
| --- | --- |

(7)

De la data celei mai recente modificări a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1307, Bulgaria a notificat Comisiei apariția a trei noi focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5 în exploatații avicole situate în regiunile Plovdiv și Haskovo ale statului membru respectiv.

| (8) | Bulgaria a notificat Comisiei și faptul că a luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a acestor noi focare epidemice, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatațiilor avicole din statul membru respectiv în care s-au constatat cazuri de infecții. |
| --- | --- |

(8)

Bulgaria a notificat Comisiei și faptul că a luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a acestor noi focare epidemice, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatațiilor avicole din statul membru respectiv în care s-au constatat cazuri de infecții.

| (9) | Comisia a examinat măsurile respective în colaborare cu Bulgaria și admite că limitele zonelor de protecție și de supraveghere, stabilite de autoritatea competentă din Bulgaria, se află la o distanță suficientă față de exploatațiile avicole în care au fost confirmate noile focare epidemice. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a examinat măsurile respective în colaborare cu Bulgaria și admite că limitele zonelor de protecție și de supraveghere, stabilite de autoritatea competentă din Bulgaria, se află la o distanță suficientă față de exploatațiile avicole în care au fost confirmate noile focare epidemice.

| (10) | Pentru a se preveni orice perturbări inutile ale comerțului din Uniune și pentru a se evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se descrie rapid la nivelul Uniunii, în colaborare cu Bulgaria, zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Bulgaria în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a apariției noilor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă în statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a se preveni orice perturbări inutile ale comerțului din Uniune și pentru a se evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se descrie rapid la nivelul Uniunii, în colaborare cu Bulgaria, zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Bulgaria în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a apariției noilor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă în statul membru respectiv.

| (11) | Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui actualizată pentru a se ține seama de situația epidemiologică actualizată a gripei aviare înalt patogene din Bulgaria. În particular, în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui incluse zonele de protecție și de supraveghere nou stabilite din Bulgaria, care fac, în prezent, obiectul unor restricții în conformitate cu Directiva 2005/94/CE. |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui actualizată pentru a se ține seama de situația epidemiologică actualizată a gripei aviare înalt patogene din Bulgaria. În particular, în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui incluse zonele de protecție și de supraveghere nou stabilite din Bulgaria, care fac, în prezent, obiectul unor restricții în conformitate cu Directiva 2005/94/CE.

| (12) | Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată pentru a actualiza regionalizarea la nivelul Uniunii, cu scopul de a include zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Bulgaria în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a apariției noilor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă în statul membru respectiv, precum și durata restricțiilor aplicabile în zonele respective. |
| --- | --- |

(12)

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată pentru a actualiza regionalizarea la nivelul Uniunii, cu scopul de a include zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Bulgaria în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a apariției noilor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă în statul membru respectiv, precum și durata restricțiilor aplicabile în zonele respective.

| (13) | Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată în consecință.

| (14) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(14)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 23 octombrie 2018.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

1

(2)  
  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

2

(3)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a Comisiei din 9 februarie 2017 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 36, 11.2.2017, p. 62).

3

(4)  Directiva 2005/94/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 privind măsurile comunitare de combatere a influenței aviare și de abrogare a Directivei 92/40/CEE (JO L 10, 14.1.2006, p. 16).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/696 a Comisiei din 11 aprilie 2017 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 101, 13.4.2017, p. 80).

5

(6)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a Comisiei din 10 octombrie 2017 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 261, 11.10.2017, p. 26).

6

(7)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1307 a Comisiei din 27 septembrie 2018 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele epidemice de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 244, 28.9.2018, p. 117).

7

---

ANEXĂ

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 se modifică după cum urmează:

| 1. | În partea A, rubrica pentru Bulgaria se înlocuiește cu următorul text:

  „
  Stat membru: Bulgaria







  Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- | --- |
| Haskovo region: |
| Municipality of Haskovo:






  — | Konush |

1.

În partea A, rubrica pentru Bulgaria se înlocuiește cu următorul text:

„
  Stat membru: Bulgaria

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE

Haskovo region:

Municipality of Haskovo:

—

Konush

| — | Manastir |
| --- | --- |

—

Manastir

| — | Voyvodovo |
| --- | --- |

—

Voyvodovo

18.11.2018

Plovdiv region:

Municipality of Maritsa:

| — | Manole |
| --- | --- |

—

Manole

| — | Manolsko Konare |
| --- | --- |

—

Manolsko Konare

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

27.10.2018”

| 2. | În partea B, rubrica pentru Bulgaria se înlocuiește cu următorul text:

  „
  Stat membru: Bulgaria







  Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- | --- |
| Haskovo region: |
| Municipality of Haskovo:






  — | Konush |

2.

În partea B, rubrica pentru Bulgaria se înlocuiește cu următorul text:

„
  Stat membru: Bulgaria

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE

Haskovo region:

Municipality of Haskovo:

—

Konush

| — | Manastir |
| --- | --- |

—

Manastir

| — | Voyvodovo |
| --- | --- |

—

Voyvodovo

19.11.2018-27.11.2018

Municipality of Haskovo:

| — | Dolno Voyvodino |
| --- | --- |

—

Dolno Voyvodino

| — | Galabets |
| --- | --- |

—

Galabets

| — | Gorno Voyvodino |
| --- | --- |

—

Gorno Voyvodino

| — | Haskovo |
| --- | --- |

—

Haskovo

| — | Knizhovnik |
| --- | --- |

—

Knizhovnik

| — | Kozlets |
| --- | --- |

—

Kozlets

| — | Malevo |
| --- | --- |

—

Malevo

| — | Mandra |
| --- | --- |

—

Mandra

| — | Orlovo |
| --- | --- |

—

Orlovo

| — | Stamboliyski |
| --- | --- |

—

Stamboliyski

| — | Teketo |
| --- | --- |

—

Teketo

| — | Trakiets |
| --- | --- |

—

Trakiets

| — | Vaglarovo |
| --- | --- |

—

Vaglarovo

27.11.2018

Municipality of Stambolovo:

| — | Zhalti Bryag |
| --- | --- |

—

Zhalti Bryag

27.11.2018

Plovdiv Region:

Municipality of Maritsa:

| — | Manole |
| --- | --- |

—

Manole

| — | Manolsko Konare |
| --- | --- |

—

Manolsko Konare

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

28.10.2018-5.11.2018

Municipality of Rakovski

| — | Land of Stryama – State hunting farm «Chekeritsa» |
| --- | --- |

—

Land of Stryama – State hunting farm «Chekeritsa»

12.10.2018-5.11.2018

Municipality of Maritsa:

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

12.10.2018-5.11.2018

Municipality of Maritsa:

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

| — | Skutare |
| --- | --- |

—

Skutare

5.11.2018

Municipality of Maritsa:

| — | Dink |
| --- | --- |

—

Dink

| — | Krislovo |
| --- | --- |

—

Krislovo

| — | Kalekovets |
| --- | --- |

—

Kalekovets

| — | Zhelyazno |
| --- | --- |

—

Zhelyazno

| — | Voivodino |
| --- | --- |

—

Voivodino

21.10.2018

Municipality of Rakovski:

| — | Rakovski |
| --- | --- |

—

Rakovski

| — | Shishmatsi |
| --- | --- |

—

Shishmatsi

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

| — | Bolyarino |
| --- | --- |

—

Bolyarino

| — | Belozem |
| --- | --- |

—

Belozem

| — | Chalakovtsi |
| --- | --- |

—

Chalakovtsi

5.11.2018

Municipality of Sadovo:

| — | Sadovo |
| --- | --- |

—

Sadovo

| — | Cheshengirovo |
| --- | --- |

—

Cheshengirovo

5.11.2018”

---

RECOMANDĂRI

| 24.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 265/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 265/18

---

RECOMANDAREA NR. 1/2018 A CONSILIULUI DE COOPERARE UE-AZERBAIDJAN

din 28 septembrie 2018

privind prioritățile parteneriatului UE-Azerbaidjan [2018/1598]

CONSILIUL DE COOPERARE UE-AZERBAIDJAN,

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte (1), în special articolul 81,

întrucât:

| (1) | Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la 22 aprilie 1996 și a intrat în vigoare la 1 iulie 1999. |
| --- | --- |

(1)

Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la 22 aprilie 1996 și a intrat în vigoare la 1 iulie 1999.

| (2) | În conformitate cu articolul 81 din acord, Consiliul de cooperare poate formula recomandări adecvate în vederea atingerii obiectivelor acordului. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 81 din acord, Consiliul de cooperare poate formula recomandări adecvate în vederea atingerii obiectivelor acordului.

| (3) | În conformitate cu articolul 98 din acord, părțile la acord iau toate măsurile cu caracter general sau specific necesare pentru îndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul acordului și se asigură că obiectivele stabilite în acord sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 98 din acord, părțile la acord iau toate măsurile cu caracter general sau specific necesare pentru îndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul acordului și se asigură că obiectivele stabilite în acord sunt îndeplinite.

| (4) | Revizuirea politicii europene de vecinătate a propus o nouă etapă de cooperare cu partenerii, care să permită o mai mare asumare a responsabilității de către ambele părți. |
| --- | --- |

(4)

Revizuirea politicii europene de vecinătate a propus o nouă etapă de cooperare cu partenerii, care să permită o mai mare asumare a responsabilității de către ambele părți.

| (5) | Uniunea Europeană și Azerbaidjan doresc să își consolideze parteneriatul prin convenirea unui set de priorități pentru perioada 2018-2020, cu scopul de a sprijini și de a consolida reziliența și stabilitatea Azerbaidjanului. |
| --- | --- |

(5)

Uniunea Europeană și Azerbaidjan doresc să își consolideze parteneriatul prin convenirea unui set de priorități pentru perioada 2018-2020, cu scopul de a sprijini și de a consolida reziliența și stabilitatea Azerbaidjanului.

| (6) | Prin urmare, părțile la acord au convenit asupra textului care cuprinde prioritățile parteneriatului UE-Azerbaidjan, care vor sprijini punerea în aplicare a acordului, cooperarea concentrându-se asupra intereselor comune identificate împreună, |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, părțile la acord au convenit asupra textului care cuprinde prioritățile parteneriatului UE-Azerbaidjan, care vor sprijini punerea în aplicare a acordului, cooperarea concentrându-se asupra intereselor comune identificate împreună,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

Articolul 1

Consiliul de cooperare recomandă ca părțile la acord să pună în aplicare prioritățile parteneriatului UE-Azerbaidjan, astfel cum figurează în anexă.

Articolul 2

Prezenta recomandare produce efecte de la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 28 septembrie 2018.

Pentru Consiliul de cooperare

F. MOGHERINI

E. MAMMADYAROV

---

(1)  
  JO L 246, 17.9.1999, p. 3.

1

---

ANEXĂ

PRIORITĂȚILE PARTENERIATULUI DINTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI AZERBAIDJAN

I.   CONTEXT

| 1. | În contextul revizuirii politicii europene de vecinătate, UE și Azerbaidjanul au convenit asupra unor priorități comune ale parteneriatului, în vederea consolidării în continuare a relației lor, având la bază interese reciproce, valori comune și respectarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept, precum și angajamente privind respectarea și sprijinirea integrității teritoriale, a inviolabilității frontierelor internaționale ale statelor, a independenței și suveranității fiecăruia, în vederea stabilirii unei cooperări care ține seama în mod corespunzător de sustenabilitatea economică, precum și a orientării parteneriatului, în principal pentru perioada următoare (2018-2020). Prioritățile parteneriatului au fost definite în cadrul unui proces integrator prin implicarea diverselor părți interesate, inclusiv a societății civile. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prioritățile parteneriatului se bazează pe cooperarea fructuoasă din trecut, inclusiv pe punerea în aplicare a planului de acțiune PEV, pe care îl vor înlocui. Acestea reflectă atât interesele UE, cât și cele ale Azerbaidjanului, reflectând egalitatea și natura reciprocă a parteneriatului. Noul parteneriat urmărește să realizeze o concentrare sporită a relației noastre, ca parte a cadrului general de politică prevăzut în noul acord dintre UE și Azerbaidjan, cu scopul de a contribui la obiectivele comune privind pacea și securitatea, prosperitatea, reziliența și stabilizarea, precum și pentru a sprijini reformele pe care Azerbaidjan intenționează să le întreprindă în acest context și pentru a asigura rezultate concrete în beneficiul tuturor cetățenilor. Prioritățile parteneriatului UE-Azerbaidjan transpun obiectivele vizate de politica europeană de vecinătate revizuită pentru domenii concrete de cooperare și vor proiecta agenda pentru un dialog politic și sectorial periodic care urmează a fi convenit în noul acord UE-Azerbaidjan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prioritățile parteneriatului reflectă accentul pus pe statul de drept, drepturile fundamentale și valorile universale. Acestea sprijină, de asemenea, obiectivele din Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, inclusiv cele 17 obiective ONU de dezvoltare durabilă, punerea în aplicare a Acordului de la Paris din 2015 privind schimbările climatice și angajamentul de a aborda aspectele legate de schimbările climatice, degradarea mediului, sărăcie și inegalitate. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Aceste priorități pentru Azerbaidjan ale parteneriatului sunt grupate în aceleași patru domenii tematice ca în cadrul documentului „20 de rezultate pentru 2020”, convenit la reuniunea la nivel înalt a Parteneriatului estic de la Bruxelles din 24 noiembrie 2017, respectându-se, în același timp, principiul diferențierii. Prioritățile parteneriatului și cele 20 de rezultate pentru 2020 ar trebui, atunci când este posibil, să se susțină reciproc. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Azerbaidjanul intenționează să își diversifice economia și își elaborează în prezent o agendă de reforme economice ambițioase. UE este unul dintre principalii investitori în această țară, acoperind mai mult de jumătate din investițiile străine directe, atât în sectorul petrolului, cât și în alte sectoare. În acest context, UE și Azerbaidjanul își exprimă voința de a-și continua dialogul economic și cooperarea cu privire la diversificarea economică și creșterea durabilă, punându-se accentul pe sprijinirea Azerbaidjanului în vederea îmbunătățirii mediului și a condițiilor de afaceri în toate sectoarele, astfel cum se prezintă mai detaliat la punctul 19. Bazându-se în continuare pe un obiectiv strategic comun al Azerbaidjanului și al UE de a stabili conexiuni directe pentru energie și transport, rolul Azerbaidjanului ca partener strategic în domeniul energiei și amplasarea sa geografică drept nod natural de transport, oferă posibilitatea de a se consolida agenda părților privind conexiunile, de a se impulsiona comerțul și logistica și de a se facilita realizarea unor proiecte importante de transport de la est la vest și de la nord la sud în regiune. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Se vor consolida, printre altele, progresele în cadrul dialogului reluat privind drepturile omului, cooperarea cu privire la statul de drept, reforma sistemului judiciar și reforma administrației publice. Se va accelera punerea în aplicare a parteneriatului pentru mobilitate și a acordurilor de facilitare a eliberării vizelor și de readmisie. În vederea promovării unui flux liber al cunoștințelor și al competențelor, va fi intensificată cooperarea în domeniul educației, al cercetării și inovării și al culturii. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Viitoarea cooperare și programare financiară UE-Azerbaidjan, în special următorul cadru unic de sprijin pentru Azerbaidjan pentru perioada 2018-2020, se vor baza pe aceste priorități ale parteneriatului. Părțile vor examina periodic, împreună cu părțile interesate, punerea în aplicare a priorităților parteneriatului în vederea îndeplinirii unor obiective convenite de comun acord. |
| --- | --- |

7.

II.   PRIORITĂȚI

| 8. | Cooperarea va acoperi domenii diverse: de la buna guvernanță, statul de drept și drepturile omului, dialogul cu societatea civilă și contactele între persoane, la dezvoltare durabilă și modernizare, cercetare și inovare, transporturi, energie și combaterea schimbărilor climatice, precum și promovarea unor standarde de mediu ridicate. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Cooperarea economică orientată către o creștere economică susținută și mai durabilă este un domeniu în care interesele reciproce sunt puternice, în cadrul căruia se vor examina toate posibilitățile de îmbunătățire a mediului de afaceri existente în acest domeniu. Accelerarea creșterii durabile și favorabile incluziunii pe termen lung va necesita instituții publice solide și îmbunătățirea guvernanței, un respect sporit al standardelor de muncă, conexiuni mai bune între infrastructuri și gestionarea durabilă a resurselor naturale, precum și capital uman și competențe adecvate. Soluționarea acestor probleme va crea condiții propice intensificării cooperării în sectoarele-cheie și creșterii mobilității, în folosul cetățenilor, atât în Azerbaidjan, cât și în UE. Fiecare temă prioritară include mai multe elemente, ca parte a unei abordări multidisciplinare și transversale, necesară pentru atingerea obiectivelor. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Domeniile pentru cooperare politică, economică și tehnică prezentate mai jos nu sunt exhaustive; cooperarea dintre UE și Azerbaidjan poate acoperi – și este încurajată în acest sens – o serie amplă de domenii. Acestea pot fi urmărite la nivel bilateral și în context multilateral, unde participarea Azerbaidjanului ar putea fi consolidată în continuare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Existența unei societăți civile dinamice este foarte importantă pentru dezvoltarea sectorului privat, o creștere economică durabilă, politici de mediu ambițioase și inovare socială. Dialogul privind o reformă de înaltă calitate la nivel sectorial necesită expertiză tehnică. Cooperarea vizează consolidarea capacităților tuturor părților interesate. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Va fi facilitată participarea mai intensă a societății civile la viața publică. Alte aspecte transversale relevante, cum ar fi egalitatea de gen, schimbările climatice și aspectele de mediu și sociale, vor fi integrate în toate domeniile de politică relevante. O atenție deosebită va fi acordată îmbunătățirii oportunităților de ocupare a unui loc de muncă pentru femei și tineri. |
| --- | --- |

12.

1.   Consolidarea instituțiilor și buna guvernanță

| 13. | Azerbaidjanul și UE vor promova buna guvernanță și vor îmbunătăți în mod continuu administrația publică a Azerbaidjanului, inclusiv serviciile publice și sistemul judiciar. Acest aspect va include cooperarea în domeniul securității. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Se va acorda o atenție deosebită statului de drept, inclusiv independenței, imparțialității, calității și eficienței sistemului judiciar. Părțile își vor continua eforturile pentru reforma administrației publice la toate nivelurile de guvernare, inclusiv al autorităților locale și al asigurării respectării legii, precum și la cel al gestionării finanțelor publice. Cooperarea urmărește să consolideze asumarea responsabilității și eficacitatea instituțiilor menționate anterior, precum și transparența și eficiența furnizării de servicii publice, pe baza celor mai bune practici și prin mijloace care includ utilizarea pe scară largă a e-guvernării. Părțile se vor strădui, de asemenea, să își bazeze elaborarea și evaluarea politicilor pe date concrete și clare furnizate, printre altele, de un serviciu de statistică de înaltă calitate și să implice societatea civilă în procesul de elaborare a politicilor. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Combaterea corupției va constitui un element esențial al reformei administrative și al cooperării în vederea consolidării statului de drept. Cooperarea va avea drept obiectiv consolidarea capacității organismelor anticorupție și îmbunătățirea activităților pe care le desfășoară acestea, precum și îmbunătățirea cadrului de reglementare în conformitate cu bunele practici și standardele la nivel internațional, în special domeniile sistemului de achiziții publice și gestionarea funcțiilor publice în cazul în care mizele economice și de altă natură sunt maxime (cum ar fi achizițiile publice și autorizațiile), cu scopul de a asigura standarde înalte de etică. Transparența va fi un element important de evitare a conflictelor de interese și de consolidare a răspunderii în cazul unor abateri. Va fi consolidată, de asemenea, cooperarea privind combaterea fraudei care afectează interesele financiare ale UE și ale Azerbaidjanului. Părțile vor coopera, de asemenea, în vederea recuperării bunurilor provenite din săvârșirea de infracțiuni și a combaterii spălării de bani, prin intermediul cadrului instituțional și juridic adecvat, inclusiv prin analizarea oportunității înființării unui birou național de recuperare a activelor. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Cooperarea în sectorul securității va urmări să consolideze capacitățile și responsabilitățile autorităților relevante și să răspundă preocupărilor comune legate de combaterea criminalității organizate, a drogurilor și a terorismului, inclusiv finanțarea terorismului, prin mijloace care să respecte dispozițiile în materie de justiție, libertate și securitate prevăzute în diversele acorduri care reglementează relațiile UE-Azerbaidjan și ținând seama de standardele la nivel internațional. De asemenea, părțile își vor intensifica eforturile pentru a crește reziliența la amenințările cibernetice. |
| --- | --- |

16.

2.   Dezvoltarea economică și oportunități de piață

| 17. | UE va sprijini eforturile Azerbaidjanului de a-și diversifica structura economiei și de a-și consolida potențialul de export și a surselor de venit, obiectivul fiind o creștere durabilă și favorabilă incluziunii, datorată unei economii din ce în ce mai inteligente, ecologice, circulare și sociale. Părțile își vor consolida schimburile comerciale bilaterale în toate sectoarele, inclusiv prin abordarea chestiunii privind accesul reciproc pe piață și provocările în ceea ce privește investițiile. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Dobândirea de către Azerbaidjan a statutului de membru al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) este un obiectiv important în această privință, iar UE este pregătită să sprijine în mod activ un astfel de proces. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Părțile vor coopera pentru a dezvolta un mediu de afaceri favorabil și stimulativ în Azerbaidjan, bazat pe stabilitate macroeconomică, pe concurență loială și pe un sector public ce aplică legea cu eficiență și imparțialitate. Politicile publice, având la bază foaia de parcurs strategică privind perspectivele economiei naționale și inspirată de recomandările relevante din evaluarea privind Inițiativa în favoarea întreprinderilor mici („Small Business Act”) pentru UE, vor avea drept obiectiv facilitarea activității întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), care sunt principalele generatoare de locuri de muncă. Această facilitare ar putea lua forma unor mecanisme de asigurare a unui acces mai bun la finanțare, a unei protecții sporite și de asigurare a respectării drepturilor de proprietate sau a modernizării mediului de reglementare și a infrastructurii în ceea ce privește tehnologia informației și comunicațiilor (TIC). Promovarea organizațiilor de sprijinire a întreprinderilor și a accesului IMM-urilor la servicii mai bune pentru întreprinderi și la formare de o înaltă calitate va contribui, de asemenea, la integrarea întreprinderilor din Azerbaidjan în lanțurile valorice mondiale și va contribui la schimbul de cunoștințe și la dezvoltarea de industrii. Participarea activă a Azerbaidjanului la programele UE pentru IMM-uri (COSME) și pentru cercetare și inovare (Orizont 2020) sunt utile pentru stimularea dezvoltării întreprinderilor. Se vor promova legături mai bune între educație și întreprinderi, inclusiv prin intermediul incubatoarelor de afaceri. |
| --- | --- |

19.

| 20. | În vederea asigurării unei dezvoltări și diversificări ale economiei echilibrate, durabile și favorabile incluziunii, UE și Azerbaidjanul vor coopera pentru dezvoltarea regională și rurală, pentru a consolida administrația locală și societatea civilă și, în special, pentru a spori productivitatea și competitivitatea agriculturii și a IMM-urilor rurale, inclusiv a întreprinderilor familiale mici. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Părțile vor coopera în vederea promovării economiei digitale, inclusiv prin armonizarea mediului digital din Azerbaidjan cu piața unică digitală a UE, a consolidării securității cibernetice, precum și în vederea dezvoltării unor mecanisme pentru o economie verde și circulară, pe baza legislației UE și a celor mai bune practici, după caz. |
| --- | --- |

21.

| 22. | În contextul diversificării economiei, măsurile sociale și cele privind ocuparea locurilor de muncă vor asigura faptul că populația și în special grupurile vulnerabile pot să se adapteze la schimbările de pe piața forței de muncă. UE va împărtăși din experiența sa în ceea ce privește îmbunătățirea măsurilor de asistență socială pentru a proteja persoanele aflate în șomaj și grupurile vulnerabile din punct de vedere social și pentru incluziunea acestora în societate. UE și Azerbaidjanul vor promova un dialog social eficace în ceea ce privește standardele Organizației Internaționale a Muncii. |
| --- | --- |

22.

3.   Conectivitate, eficiență energetică, mediu și politici climatice

| 23. | Strategia Azerbaidjanului în ceea ce privește diversificarea se bazează în mare măsură pe poziția sa favorabilă, această țară fiind situată la întretăierea conexiunilor de transport, iar părțile vor coopera pentru a spori capacitatea Azerbaidjanului de a funcționa ca un nod comercial, de logistică și de transport, asigurându-se că mediul fizic și de reglementare sprijină acest obiectiv. Se va acorda o atenție deosebită gestionării cu eficacitate a frontierelor și sistemului de tranzit, precum și încheierii rapide a unui acord între UE și Azerbaidjan privind serviciile aeriene. Guvernanța din sectorul transporturilor, inclusiv reformele juridice și instituționale, este, de asemenea, de o importanță majoră. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Îmbunătățirea interconexiunilor energetice dintre țările partenere, precum și cu UE, reprezintă o prioritate importantă atât pentru Azerbaidjan, cât și pentru UE. Azerbaidjanul – datorită capacităților și poziției sale geografice – poate juca un rol esențial în ceea ce privește contribuția la securitatea energetică a Europei. De asemenea, UE poate juca un rol important prin contribuția la sporirea eficienței, a competitivității, a sustenabilității și a securității sectorului energetic din Azerbaidjan. În acest scop, ambele părți trebuie să își ofere reciproc oportunități pentru schimburi comerciale deschise și nedenaturate și pentru investiții în sectoarele lor energetice. În această privință, părțile își vor intensifica, de asemenea, eforturile de a îmbunătăți climatul general de investiții în sectoarele și pe piețele lor de energie. Cu privire la problema comerțului cu energie, părțile vor urmări modernizarea funcționării sistemelor energetice relevante și stabilitatea piețelor de energie către care și prin intermediul cărora există și vor exista fluxuri de energie. În acest sens și în conformitate cu dispozițiile declarației comune privind coridorul sudic al gazelor semnată la 13 ianuarie 2011, finalizarea rapidă a coridorului sudic al gazelor și începerea la timp a livrărilor de gaz către piața europeană constituie priorități-cheie. Acest lucru va consolida rolul Azerbaidjanului nu doar de furnizor important de energie către Europa, dar și ca țară de tranzit potențială care ar putea să ofere o gamă completă de servicii de transport și logistice în contextul coridorului sudic al gazelor către producătorii de energie din regiunea Mării Caspice și dincolo de aceasta, având în vedere posibila extindere a coridorului sudic al gazelor către alte țări și regiuni. În fine, UE va împărtăși din experiența sa cu privire la aspectele politicii de reglementare și ale tranziției către o economie ecologică și durabilă, în special prin promovarea unor măsuri de creștere a eficienței energetice și a unor soluții privind sursele regenerabile de energie, astfel cum se prevede în memorandumul de înțelegere privind un parteneriat strategic între UE și Republica Azerbaidjan în domeniul energiei, semnat la 7 noiembrie 2006. În acest sens, reformele din sectorul energetic vor fi esențiale. |
| --- | --- |

24.

| 25. | O mai bună guvernanță în materie de mediu, gestionarea durabilă a resurselor naturale și o tranziție către o economie verde și circulară, precum și cooperarea cu privire la dezvoltarea unor politici de transport cu impact minim asupra mediului prin punerea în aplicare a unor proiecte relevante este esențială pentru realizarea unei dezvoltări durabile. Părțile vor coopera pentru a se asigura că se aplică bunele practici din acest domeniu. Eficiența energetică, managementul de mediu la nivel urban și rural, în special o mai bună prevenire a poluării și utilizarea cu eficacitate a materialelor și gestionarea deșeurilor, vor avea un rol-cheie în atingerea obiectivelor asumate de Azerbaidjan în legătură cu mediul. Gestionarea durabilă a pădurilor și a bazinelor hidrografice se va număra, de asemenea, printre principalele priorități care trebuie abordate în acest domeniu. Intensificarea cooperării privind acțiunile climatice va ajuta Azerbaidjanul să își dezvolte o economie mai eficientă, mai competitivă, mai rezilientă și mai stabilă, în conformitate cu contribuțiile stabilite la nivel național (CSN). Punerea deplină în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice, precum și respectivele CSN se vor număra printre prioritățile principale. UE își va axa cooperarea cu Azerbaidjanul în special pe strategii de dezvoltare pe termen lung privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, pe integrarea acțiunilor climatice și privind mediul în politicile naționale, cu accent pe opțiunile cu beneficii rapide, pe introducerea unor cadre de măsurare, raportare și verificare a emisiilor și pe adaptarea la schimbările climatice. |
| --- | --- |

25.

4.   Mobilitatea și contactele interpersonale

| 26. | Părțile vor urmări să sporească mobilitatea cetățenilor, după caz, și cooperarea în domeniile educației, tineretului și culturii, precum și al cercetării și inovării. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Partenerii se angajează pentru punerea în aplicare efectivă a parteneriatului pentru mobilitate, precum și pentru deplina punere în aplicare și buna funcționare a acordurilor de facilitare a eliberării vizelor și de readmisie, cu scopul de a analiza în timp util, în cazul în care condițiile vor permite acest lucru, inițierea unui dialog privind liberalizarea vizelor cu Azerbaidjanul și, respectiv, numai dacă sunt create condiții pentru o mobilitate bine gestionată și sigură, inclusiv punerea în aplicare efectivă a acordurilor de facilitare a eliberării vizelor și de readmisie. În acest sens, părțile vor coopera în vederea consolidării cadrului juridic și instituțional pentru securitatea documentelor, gestionarea frontierelor, politicile pentru migrație și azil, în conformitate cu cele mai bune standarde internaționale. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Pe baza cooperării în curs în cadrul programului Erasmus+ și al procesului Bologna, precum și al dezvoltării formării tehnice și profesionale, cooperarea viitoare se va concentra pe modernizarea sistemului de educație al Azerbaidjanului, de la învățământul preșcolar la cel terțiar. Aceasta va contribui la o mai bună corelare între cererea pentru educație din partea cetățenilor și cererea de competențe din partea angajatorilor. În special, eforturile se vor concentra pe dezvoltarea competențelor și pe formarea cadrelor didactice, precum și pe îmbunătățirea imaginii publice și a calității formării profesionale. Va fi promovată cooperarea în domeniul cercetării și inovării. Cooperarea în ceea ce privește dialogul intercultural va promova diversitatea culturală și o mai bună înțelegere reciprocă, precum și creșterea toleranței în societățile noastre. |
| --- | --- |

28.

---