# Euroopa Liidu L 281/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 281 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik9. november 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 281

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik9. november 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1627, 9. oktoober 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 seoses usaldusväärse hindamisega järelevalvelise aruandluse puhul  (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1627, 9. oktoober 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 seoses usaldusväärse hindamisega järelevalvelise aruandluse puhul  (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 281/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 281/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1627,

9. oktoober 2018,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 seoses usaldusväärse hindamisega järelevalvelise aruandluse puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 99 lõike 5 neljandat lõiku, artikli 99 lõike 6 neljandat lõiku, artikli 394 lõike 4 kolmandat lõiku, artikli 415 lõike 3 neljandat lõiku ja artikli 430 lõike 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 (2) on sätestatud nõuded, mille kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama määruse (EL) nr 575/2013 sätete järgimiseks vajaliku teabe. Määrusega (EL) nr 575/2013 kehtestatud õigusraamistikku on järk-järgult täiendatud ja muudetud selle mitteolemuslike aspektide osas täiendavate regulatiivsete tehniliste standardite vastuvõtmise teel. Rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 tuleb kõnealuste muudatuste kajastamiseks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 (2) on sätestatud nõuded, mille kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama määruse (EL) nr 575/2013 sätete järgimiseks vajaliku teabe. Määrusega (EL) nr 575/2013 kehtestatud õigusraamistikku on järk-järgult täiendatud ja muudetud selle mitteolemuslike aspektide osas täiendavate regulatiivsete tehniliste standardite vastuvõtmise teel. Rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 tuleb kõnealuste muudatuste kajastamiseks vastavalt muuta.

| (2) | Määrust (EL) nr 575/2013 on täiendatud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2016/101 (3) seoses usaldusväärse hindamisega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/2401 (4) seoses väärtpaberistamisega. Rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 tuleks ajakohastada, et kajastada neid muudatusi ning täpsustada krediidiasutuste järelevalvelise aruandlusega seotud juhiseid ja määratlusi. Samuti tuleks täpsustada teatavaid viiteid ja kõrvaldada vorminguvead, mida on rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 kohaldamise käigus peetud eksitavaks. |
| --- | --- |

(2)

Määrust (EL) nr 575/2013 on täiendatud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2016/101 (3) seoses usaldusväärse hindamisega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/2401 (4) seoses väärtpaberistamisega. Rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 tuleks ajakohastada, et kajastada neid muudatusi ning täpsustada krediidiasutuste järelevalvelise aruandlusega seotud juhiseid ja määratlusi. Samuti tuleks täpsustada teatavaid viiteid ja kõrvaldada vorminguvead, mida on rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 kohaldamise käigus peetud eksitavaks.

| (3) | Delegeeritud määruses (EL) 2016/101 on sätestatud nõuded, mis käsitlevad usaldusväärse hindamise nõuetest tulenevat õiglases väärtuses hinnatavate positsioonide väärtuse korrigeerimist. Samuti on sellega ette nähtud kaks usaldusväärse hindamise nõuete rakendamise meetodit: põhimeetod ja lihtsustatud meetod. Selleks et jälgida, kuidas krediidiasutused kõnealuseid nõudeid täidavad, ja hinnata kõnealuse määruse mõju väärtuse korrigeerimisele, on vaja täiendavat aruandlust seoses usaldusväärse hindamise nõuetega. |
| --- | --- |

(3)

Delegeeritud määruses (EL) 2016/101 on sätestatud nõuded, mis käsitlevad usaldusväärse hindamise nõuetest tulenevat õiglases väärtuses hinnatavate positsioonide väärtuse korrigeerimist. Samuti on sellega ette nähtud kaks usaldusväärse hindamise nõuete rakendamise meetodit: põhimeetod ja lihtsustatud meetod. Selleks et jälgida, kuidas krediidiasutused kõnealuseid nõudeid täidavad, ja hinnata kõnealuse määruse mõju väärtuse korrigeerimisele, on vaja täiendavat aruandlust seoses usaldusväärse hindamise nõuetega.

| (4) | Määrusega (EL) 2017/2401 muudetakse määrust (EL) nr 575/2013, et muuta väärtpaberistamise kapitalikäsitlus riskitundlikumaks ning nõuetekohaselt kajastada lihtsate, läbipaistvate ja standarditud väärtpaberistamiste eripära. Rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 tuleb muuta, et kohandada selliste väärtpaberistamise positsioonide aruandlust, mille suhtes kohaldatakse kõnealust läbivaadatud väärtpaberistamise raamistikku. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EL) 2017/2401 muudetakse määrust (EL) nr 575/2013, et muuta väärtpaberistamise kapitalikäsitlus riskitundlikumaks ning nõuetekohaselt kajastada lihtsate, läbipaistvate ja standarditud väärtpaberistamiste eripära. Rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 tuleb muuta, et kohandada selliste väärtpaberistamise positsioonide aruandlust, mille suhtes kohaldatakse kõnealust läbivaadatud väärtpaberistamise raamistikku.

| (5) | Rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 muudatusi on vaja ka selleks, et parandada pädevate asutuste suutlikkust tulemuslikult jälgida ja hinnata krediidiasutuste riskiprofiili ning saada ülevaade finantssektorit ohustavatest riskidest, ning selleks tuleb teha väikseid muudatusi riskipositsioonide geograafilise jaotuse aruandlusnõuetes. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 muudatusi on vaja ka selleks, et parandada pädevate asutuste suutlikkust tulemuslikult jälgida ja hinnata krediidiasutuste riskiprofiili ning saada ülevaade finantssektorit ohustavatest riskidest, ning selleks tuleb teha väikseid muudatusi riskipositsioonide geograafilise jaotuse aruandlusnõuetes.

| (6) | Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) esitas komisjonile. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) esitas komisjonile.

| (7) | EBA on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, mis käsitlevad usaldusväärset hindamist ja kogu geograafilist jaotust, analüüsinud nende standarditega seotud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (5) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 15 lõike 1 teisele lõigule ei ole EBA käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu nende osade kohta, mis on toimetuslikku laadi või millega võetakse järelevalvelise aruandluse raamistikus kasutusele üksnes piiratud arv kirjeid, korraldanud ühtegi avatud avalikku konsultatsiooni, kuna see oleks asjaomaste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju arvestades ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(7)

EBA on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, mis käsitlevad usaldusväärset hindamist ja kogu geograafilist jaotust, analüüsinud nende standarditega seotud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (5) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 15 lõike 1 teisele lõigule ei ole EBA käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu nende osade kohta, mis on toimetuslikku laadi või millega võetakse järelevalvelise aruandluse raamistikus kasutusele üksnes piiratud arv kirjeid, korraldanud ühtegi avatud avalikku konsultatsiooni, kuna see oleks asjaomaste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju arvestades ebaproportsionaalne.

| (8) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti a muudetakse järgmiselt:






  i) | alapunkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4) | teave riskipositsioonide geograafilise jaotuse kohta riikide lõikes ning koondtasandil kokku, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 9, vastavalt II lisa II osa punktis 3.4 sätestatud juhistele. Seoses eelkõige vormides 9.1 ja 9.2 kindlaks määratud teabega esitatakse teave riskipositsioonide geograafilise jaotuse kohta riikide lõikes, kui kõigis „välisriikides“ olevate riigiväliste esmaste riskipositsioonide summad kõigis riskipositsioonide klassides, nagu kajastatud I lisa vormi 4 real 850, on vähemalt sama suured või suuremad kui 10 % riigisiseste ja riigiväliste esmaste riskipositsioonide kogusummast, mis on kajastatud I lisa vormi 4 real 860. Siinjuures käsitatakse riskipositsiooni riigisisesena, kui tegu on riskipositsiooniga asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühinguga samas liikmesriigis asuva vastaspoole suhtes. Kohaldatakse artiklis 4 sätestatud sisenemis- ja väljumiskriteeriume;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

punkti a muudetakse järgmiselt:

i)

alapunkt 4 asendatakse järgmisega:

„4)

teave riskipositsioonide geograafilise jaotuse kohta riikide lõikes ning koondtasandil kokku, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 9, vastavalt II lisa II osa punktis 3.4 sätestatud juhistele. Seoses eelkõige vormides 9.1 ja 9.2 kindlaks määratud teabega esitatakse teave riskipositsioonide geograafilise jaotuse kohta riikide lõikes, kui kõigis „välisriikides“ olevate riigiväliste esmaste riskipositsioonide summad kõigis riskipositsioonide klassides, nagu kajastatud I lisa vormi 4 real 850, on vähemalt sama suured või suuremad kui 10 % riigisiseste ja riigiväliste esmaste riskipositsioonide kogusummast, mis on kajastatud I lisa vormi 4 real 860. Siinjuures käsitatakse riskipositsiooni riigisisesena, kui tegu on riskipositsiooniga asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühinguga samas liikmesriigis asuva vastaspoole suhtes. Kohaldatakse artiklis 4 sätestatud sisenemis- ja väljumiskriteeriume;“;

| ii) | lisatakse alapunkt 12:






  „12) | teave usaldusväärse hindamise kohta, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 32, vastavalt II lisa II osa punktis 6 sätestatud juhistele järgmiselt:






  i) | kõik krediidiasutused esitavad I lisa vormis 32.1 kindlaks määratud teabe vastavalt II lisa II osa punktis 6 sätestatud juhistele; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

lisatakse alapunkt 12:

„12)

teave usaldusväärse hindamise kohta, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 32, vastavalt II lisa II osa punktis 6 sätestatud juhistele järgmiselt:

i)

kõik krediidiasutused esitavad I lisa vormis 32.1 kindlaks määratud teabe vastavalt II lisa II osa punktis 6 sätestatud juhistele;

| ii) | lisaks punktis i osutatud teabele esitavad krediidiasutused, kes kohaldavad määruse (EL) 2016/101 kohaselt põhimeetodit, ka I lisa vormis 32.2 kindlaks määratud teabe vastavalt II lisa II osa punktis 6 sätestatud juhistele; |
| --- | --- |

ii)

lisaks punktis i osutatud teabele esitavad krediidiasutused, kes kohaldavad määruse (EL) 2016/101 kohaselt põhimeetodit, ka I lisa vormis 32.2 kindlaks määratud teabe vastavalt II lisa II osa punktis 6 sätestatud juhistele;

| iii) | lisaks punktides i ja ii osutatud teabele esitavad krediidiasutused, kes kohaldavad määruse (EL) 2016/101 kohaselt põhimeetodit ja kes ületavad kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud künnist, ka I lisa vormides 32.3 ja 32.4 kindlaks määratud teabe vastavalt II lisa II osa punktis 6 sätestatud juhistele; |
| --- | --- |

iii)

lisaks punktides i ja ii osutatud teabele esitavad krediidiasutused, kes kohaldavad määruse (EL) 2016/101 kohaselt põhimeetodit ja kes ületavad kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud künnist, ka I lisa vormides 32.3 ja 32.4 kindlaks määratud teabe vastavalt II lisa II osa punktis 6 sätestatud juhistele;

punkti a alapunkti 12 kohaldamisel ei kohaldata artiklis 4 sätestatud sisenemis- ja väljumiskriteeriume.“;

| b) | punkti b muudetakse järgmiselt:
  alapunkti 3 alapunktides a, b ja c asendatakse tekst „II lisa II osa punktis 6“ tekstiga „II lisa II osa punktis 7“; |
| --- | --- |

b)

punkti b muudetakse järgmiselt:

alapunkti 3 alapunktides a, b ja c asendatakse tekst „II lisa II osa punktis 6“ tekstiga „II lisa II osa punktis 7“;

| 2) | artikli 9 lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | III lisa 2. osa vormis 20 kindlaks määratud teave üks kord kvartalis, kui krediidiasutus ületab artikli 5 punkti a alapunkti 4 teises lauses kindlaks määratud künnist. Kohaldatakse artiklis 4 osutatud sisenemis- ja väljumiskriteeriume;“; |
| --- | --- | --- |

2)

artikli 9 lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

III lisa 2. osa vormis 20 kindlaks määratud teave üks kord kvartalis, kui krediidiasutus ületab artikli 5 punkti a alapunkti 4 teises lauses kindlaks määratud künnist. Kohaldatakse artiklis 4 osutatud sisenemis- ja väljumiskriteeriume;“;

| 3) | I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud tekstiga; |
| --- | --- |

3)

I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud tekstiga;

| 4) | II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud tekstiga; |
| --- | --- |

4)

II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud tekstiga;

| 5) | V lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas sätestatud tekstiga; |
| --- | --- |

5)

V lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas sätestatud tekstiga;

| 6) | IX lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisas sätestatud tekstiga; |
| --- | --- |

6)

IX lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisas sätestatud tekstiga;

| 7) | XI lisa asendatakse käesoleva määruse V lisas sätestatud tekstiga; |
| --- | --- |

7)

XI lisa asendatakse käesoleva määruse V lisas sätestatud tekstiga;

| 8) | XVI lisa asendatakse käesoleva määruse VI lisas sätestatud tekstiga; |
| --- | --- |

8)

XVI lisa asendatakse käesoleva määruse VI lisas sätestatud tekstiga;

| 9) | XIX lisa asendatakse käesoleva määruse VII lisas sätestatud tekstiga; |
| --- | --- |

9)

XIX lisa asendatakse käesoleva määruse VII lisas sätestatud tekstiga;

| 10) | XXI lisa asendatakse käesoleva määruse VIII lisas sätestatud tekstiga; |
| --- | --- |

10)

XXI lisa asendatakse käesoleva määruse VIII lisas sätestatud tekstiga;

| 11) | XXII lisa asendatakse käesoleva määruse IX lisas sätestatud tekstiga; |
| --- | --- |

11)

XXII lisa asendatakse käesoleva määruse IX lisas sätestatud tekstiga;

| 12) | XXIII lisa asendatakse käesoleva määruse X lisas sätestatud tekstiga. |
| --- | --- |

12)

XXIII lisa asendatakse käesoleva määruse X lisas sätestatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. detsembrist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 16. aprilli 2014 aasta rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 26. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/101, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 artikli 105 lõike 14 kohaste regulatiivsete tehniliste standarditega usaldusväärse hindamise kohta (ELT L 21, 28.1.2016, lk 54).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2401, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (ELT L 347, 28.12.2017, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

5

---

I LISA

„I LISA

OMAVAHENDITE JA OMAVAHENDITE NÕUETE ARUANDLUS

| COREP VORMID |
| --- |
| Vormi number | Vormi kood | Vormi / vormide rühma nimi | Lühend |
| | | KAPITALI ADEKVAATSUS | CA |
| 1 | C 01.00 | OMAVAHENDID | CA1 |
| 2 | C 02.00 | OMAVAHENDITE NÕUDED | CA2 |
| 3 | C 03.00 | OMAVAHENDITE SUHTARVUD | CA3 |
| 4 | C 04.00 | MEMOKIRJED: | CA4 |
| | | ÜLEMINEKUSÄTTED | CA5 |
| 5,1 | C 05.01 | ÜLEMINEKUSÄTTED | CA5.1 |
| 5,2 | C 05.02 | INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI | CA5.2 |
| | | KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME | GS |
| 6,1 | C 06.01 | KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU | GS Total |
| 6,2 | C 06.02 | KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA | GS |
| | | KREDIIDIRISK | CR |
| 7 | C 07.00 | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE STANDARDMEETODI KOHASELT | CR SA |
| | | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT | CR IRB |
| 8,1 | C 08.01 | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT | CR IRB 1 |
| 8,2 | C 08.02 | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (jaotus võlgniku reitinguklasside või kogumite lõikes) | CR IRB 2 |
| | | GEOGRAAFILINE JAOTUS | CR GB |
| 9,1 | C 09.01 | Tabel 9.1 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes (standardmeetodikohased riskipositsioonid) | CR GB 1 |
| 9,2 | C 09.02 | Tabel 9.2 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes (sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid) | CR GB 2 |
| 9,4 | C 09.04 | Tabel 9.4 – Riikide vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamisel ja krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määra arvutamisel asjakohaste krediidiriski positsioonide jaotus | CCB |
| | | KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED | CR EQU IRB |
| 10,1 | C 10.01 | KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED | CR EQU IRB 1 |
| 10,2 | C 10.02 | KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED. RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEVA MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE LÕIKES | CR EQU IRB 2 |
| 11 | C 11.00 | ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK | CR SETT |
| 12 | C 12.00 | KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – STANDARDMEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED | CR SEC SA |
| 13 | C 13.00 | KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED | CR SEC IRB |
| 14 | C 14.00 | ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA | CR SEC Details |
| | | OPERATSIOONIRISK | OPR |
| 16 | C 16.00 | OPERATSIOONIRISK | OPR |
| | | OPERATSIOONIRISK: KAHJUD JA HÜVITUSED | |
| 17,1 | C 17.01 | OPERATSIOONIRISK: KAHJUD JA HÜVITUSED ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL | OPR DETAILS 1 |
| 17,2 | C 17.02 | OPERATSIOONIRISK: SUURED KAHJUJUHTUMID | OPR DETAILS 2 |
| | | TURURISK | MKR |
| 18 | C 18.00 | TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK | MKR SA TDI |
| 19 | C 19.00 | TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK | MKR SA SEC |
| 20 | C 20.00 | TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI SPETSIIFILINE RISK | MKR SA CTP |
| 21 | C 21.00 | TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK | MKR SA EQU |
| 22 | C 22.00 | TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VALUUTARISK | MKR SA FX |
| 23 | C 23.00 | TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBAPOSITSIOONID | MKR SA COM |
| 24 | C 24.00 | TURURISKI SISEMUDELI MEETODID | MKR IM |
| 25 | C 25.00 | KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK | CVA |
| | | USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE | MKR |
| 32,1 | C 32.01 | USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED | PRUVAL 1 |
| 32,2 | C 32.02 | USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: PÕHIMEETOD | PRUVAL 2 |
| 32,3 | C 32.03 | USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: MUDELIRISKIGA SEOTUD AVA | PRUVAL 3 |
| 32,4 | C 32.04 | USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDEGA SEOTUD AVA | PRUVAL 4 |
| | | RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES | MKR |
| 33 | C 33.00 | RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES VASTASPOOLE RIIKIDE KAUPA | GOV |

COREP VORMID

Vormi number

Vormi kood

Vormi / vormide rühma nimi

Lühend

KAPITALI ADEKVAATSUS

CA

1

C 01.00

OMAVAHENDID

CA1

2

C 02.00

OMAVAHENDITE NÕUDED

CA2

3

C 03.00

OMAVAHENDITE SUHTARVUD

CA3

4

C 04.00

MEMOKIRJED:

CA4

ÜLEMINEKUSÄTTED

CA5

5,1

C 05.01

ÜLEMINEKUSÄTTED

CA5.1

5,2

C 05.02

INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI

CA5.2

KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME

GS

6,1

C 06.01

KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU

GS Total

6,2

C 06.02

KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA

GS

KREDIIDIRISK

CR

7

C 07.00

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE STANDARDMEETODI KOHASELT

CR SA

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT

CR IRB

8,1

C 08.01

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT

CR IRB 1

8,2

C 08.02

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (jaotus võlgniku reitinguklasside või kogumite lõikes)

CR IRB 2

GEOGRAAFILINE JAOTUS

CR GB

9,1

C 09.01

Tabel 9.1 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes (standardmeetodikohased riskipositsioonid)

CR GB 1

9,2

C 09.02

Tabel 9.2 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes (sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid)

CR GB 2

9,4

C 09.04

Tabel 9.4 – Riikide vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamisel ja krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määra arvutamisel asjakohaste krediidiriski positsioonide jaotus

CCB

KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED

CR EQU IRB

10,1

C 10.01

KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED

CR EQU IRB 1

10,2

C 10.02

KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED. RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEVA MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE LÕIKES

CR EQU IRB 2

11

C 11.00

ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK

CR SETT

12

C 12.00

KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – STANDARDMEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED

CR SEC SA

13

C 13.00

KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED

CR SEC IRB

14

C 14.00

ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA

CR SEC Details

OPERATSIOONIRISK

OPR

16

C 16.00

OPERATSIOONIRISK

OPR

OPERATSIOONIRISK: KAHJUD JA HÜVITUSED

17,1

C 17.01

OPERATSIOONIRISK: KAHJUD JA HÜVITUSED ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL

OPR DETAILS 1

17,2

C 17.02

OPERATSIOONIRISK: SUURED KAHJUJUHTUMID

OPR DETAILS 2

TURURISK

MKR

18

C 18.00

TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK

MKR SA TDI

19

C 19.00

TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK

MKR SA SEC

20

C 20.00

TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI SPETSIIFILINE RISK

MKR SA CTP

21

C 21.00

TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK

MKR SA EQU

22

C 22.00

TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VALUUTARISK

MKR SA FX

23

C 23.00

TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBAPOSITSIOONID

MKR SA COM

24

C 24.00

TURURISKI SISEMUDELI MEETODID

MKR IM

25

C 25.00

KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK

CVA

USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE

MKR

32,1

C 32.01

USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

PRUVAL 1

32,2

C 32.02

USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: PÕHIMEETOD

PRUVAL 2

32,3

C 32.03

USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: MUDELIRISKIGA SEOTUD AVA

PRUVAL 3

32,4

C 32.04

USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDEGA SEOTUD AVA

PRUVAL 4

RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES

MKR

33

C 33.00

RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES VASTASPOOLE RIIKIDE KAUPA

GOV

C 01.00 – OMAVAHENDID (CA1)

| Rida | ID | Kirje | Summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 | 1 | OMAVAHENDID | |
| 015 | 1.1 | ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | |
| 020 | 1.1.1 | ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID | |
| 030 | 1.1.1.1 | Esimese taseme põhiomavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid | |
| 040 | 1.1.1.1.1 | Sissemakstud kapitaliinstrumendid | |
| 045 | 1.1.1.1.1* | millest: ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitavad kapitaliinstrumendid | |
| 050 | 1.1.1.1.2* | Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid | |
| 060 | 1.1.1.1.3 | Ülekurss | |
| 070 | 1.1.1.1.4 | (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid | |
| 080 | 1.1.1.1.4.1 | (-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 090 | 1.1.1.1.4.2 | (-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 091 | 1.1.1.1.4.3 | (-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 092 | 1.1.1.1.5 | (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente | |
| 130 | 1.1.1.2 | Jaotamata kasum | |
| 140 | 1.1.1.2.1 | Eelmiste aastate jaotmata kasum | |
| 150 | 1.1.1.2.2 | Aktsepteeritav kasum või kahjum | |
| 160 | 1.1.1.2.2.1 | Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum | |
| 170 | 1.1.1.2.2.2 | (-) Mitteaktsepteeritav osa vahekasumist või aastakasumist | |
| 180 | 1.1.1.3 | Muu akumuleeritud koondkasum | |
| 200 | 1.1.1.4 | Muud reservid | |
| 210 | 1.1.1.5 | Üldine pangandusreserv | |
| 220 | 1.1.1.6 | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes | |
| 230 | 1.1.1.7 | Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka | |
| 240 | 1.1.1.8 | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega | |
| 250 | 1.1.1.9 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega | |
| 260 | 1.1.1.9.1 | (–) Väärtpaberistatud varadest tulenev omakapitali suurenemine | |
| 270 | 1.1.1.9.2 | Rahavoogude riskimaandamise reserv | |
| 280 | 1.1.1.9.3 | Õiglases väärtuses hinnatavate kohustustega seotud kumulatiivne kasu või kahju, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest | |
| 285 | 1.1.1.9.4 | Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist | |
| 290 | 1.1.1.9.5 | (-) Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine | |
| 300 | 1.1.1.10 | (-) Firmaväärtus | |
| 310 | 1.1.1.10.1 | (-) Immateriaalse varana kajastatav firmaväärtus | |
| 320 | 1.1.1.10.2 | (-) Firmaväärtus, mida võetakse arvesse oluliste investeeringute hindamisel | |
| 330 | 1.1.1.10.3 | Firmaväärtusega seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused | |
| 340 | 1.1.1.11 | (-) Muu immateriaalne vara | |
| 350 | 1.1.1.11.1 | (-) Muu immateriaalne vara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist | |
| 360 | 1.1.1.11.2 | Muu immateriaalse varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused | |
| 370 | 1.1.1.12 | (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist | |
| 380 | 1.1.1.13 | (-) Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga | |
| 390 | 1.1.1.14 | (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad | |
| 400 | 1.1.1.14.1 | (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad | |
| 410 | 1.1.1.14.2 | Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused | |
| 420 | 1.1.1.14.3 | Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida krediidiasutus või investeerimisühing saab piiramatult kasutada | |
| 430 | 1.1.1.15 | (-) Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites | |
| 440 | 1.1.1.16 | (-) Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid | |
| 450 | 1.1.1.17 | (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  % | |
| 460 | 1.1.1.18 | (-) Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  % | |
| 470 | 1.1.1.19 | (-) Reguleerimata väärtpaberiülekanded, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  % | |
| 471 | 1.1.1.20 | (-) Positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu krediidiasutus või investeerimisühing ei saa sisereitingute meetodi kohaselt määrata ja mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  % | |
| 472 | 1.1.1.21 | (-) Sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  % | |
| 480 | 1.1.1.22 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 490 | 1.1.1.23 | (-) Mahaarvatav tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest | |
| 500 | 1.1.1.24 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 510 | 1.1.1.25 | (-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist | |
| 520 | 1.1.1.26 | Muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised | |
| 524 | 1.1.1.27 | (-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine esimese taseme põhiomavahenditest | |
| 529 | 1.1.1.28 | Esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised – muud | |
| 530 | 1.1.2 | TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | |
| 540 | 1.1.2.1 | Täiendavate esimese taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid | |
| 550 | 1.1.2.1.1 | Sissemakstud kapitaliinstrumendid | |
| 560 | 1.1.2.1.2* | Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid | |
| 570 | 1.1.2.1.3 | Ülekurss | |
| 580 | 1.1.2.1.4 | (-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid | |
| 590 | 1.1.2.1.4.1 | (-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 620 | 1.1.2.1.4.2 | (-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 621 | 1.1.2.1.4.3 | (-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 622 | 1.1.2.1.5 | (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente | |
| 660 | 1.1.2.2 | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes | |
| 670 | 1.1.2.3 | Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka | |
| 680 | 1.1.2.4 | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega täiendavate esimese taseme omavahendite hulka | |
| 690 | 1.1.2.5 | (-) Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites | |
| 700 | 1.1.2.6 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 710 | 1.1.2.7 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 720 | 1.1.2.8 | (-) Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid | |
| 730 | 1.1.2.9 | Muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised | |
| 740 | 1.1.2.10 | Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid (arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest) | |
| 744 | 1.1.2.11 | (-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine täiendavatest esimese taseme omavahenditest | |
| 748 | 1.1.2.12 | Täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised — muud | |
| 750 | 1.2 | TEISE TASEME OMAVAHENDID | |
| 760 | 1.2.1 | Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud | |
| 770 | 1.2.1.1 | Sissemakstud kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud | |
| 780 | 1.2.1.2* | Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud | |
| 790 | 1.2.1.3 | Ülekurss | |
| 800 | 1.2.1.4 | (-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid | |
| 810 | 1.2.1.4.1 | (-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 840 | 1.2.1.4.2 | (-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 841 | 1.2.1.4.3 | (-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 842 | 1.2.1.5 | (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente | |
| 880 | 1.2.2 | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud laenude suhtes | |
| 890 | 1.2.3 | Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka | |
| 900 | 1.2.4 | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega teise taseme omavahendite hulka | |
| 910 | 1.2.5 | Sisereitingute meetodi põhine eraldiste ülejääk võrreldes aktsepteeritava oodatava kahjuga | |
| 920 | 1.2.6 | Standardmeetodi põhine üldine krediidiriskiga korrigeerimine | |
| 930 | 1.2.7 | (-) Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites | |
| 940 | 1.2.8 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 950 | 1.2.9 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 960 | 1.2.10 | Muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised | |
| 970 | 1.2.11 | Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest) | |
| 974 | 1.2.12 | (-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine teise taseme omavahenditest | |
| 978 | 1.2.13 | Teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud | |

Rida

ID

Kirje

Summa

010

1

OMAVAHENDID

015

1.1

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

020

1.1.1

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

030

1.1.1.1

Esimese taseme põhiomavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

040

1.1.1.1.1

Sissemakstud kapitaliinstrumendid

045

1.1.1.1.1*

millest: ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitavad kapitaliinstrumendid

050

1.1.1.1.2*

Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

060

1.1.1.1.3

Ülekurss

070

1.1.1.1.4

(-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

080

1.1.1.1.4.1

(-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

090

1.1.1.1.4.2

(-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

091

1.1.1.1.4.3

(-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

092

1.1.1.1.5

(-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente

130

1.1.1.2

Jaotamata kasum

140

1.1.1.2.1

Eelmiste aastate jaotmata kasum

150

1.1.1.2.2

Aktsepteeritav kasum või kahjum

160

1.1.1.2.2.1

Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum

170

1.1.1.2.2.2

(-) Mitteaktsepteeritav osa vahekasumist või aastakasumist

180

1.1.1.3

Muu akumuleeritud koondkasum

200

1.1.1.4

Muud reservid

210

1.1.1.5

Üldine pangandusreserv

220

1.1.1.6

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

230

1.1.1.7

Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

240

1.1.1.8

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega

250

1.1.1.9

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

260

1.1.1.9.1

(–) Väärtpaberistatud varadest tulenev omakapitali suurenemine

270

1.1.1.9.2

Rahavoogude riskimaandamise reserv

280

1.1.1.9.3

Õiglases väärtuses hinnatavate kohustustega seotud kumulatiivne kasu või kahju, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest

285

1.1.1.9.4

Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

290

1.1.1.9.5

(-) Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine

300

1.1.1.10

(-) Firmaväärtus

310

1.1.1.10.1

(-) Immateriaalse varana kajastatav firmaväärtus

320

1.1.1.10.2

(-) Firmaväärtus, mida võetakse arvesse oluliste investeeringute hindamisel

330

1.1.1.10.3

Firmaväärtusega seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

340

1.1.1.11

(-) Muu immateriaalne vara

350

1.1.1.11.1

(-) Muu immateriaalne vara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

360

1.1.1.11.2

Muu immateriaalse varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

370

1.1.1.12

(-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

380

1.1.1.13

(-) Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

390

1.1.1.14

(-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

400

1.1.1.14.1

(-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

410

1.1.1.14.2

Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

420

1.1.1.14.3

Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida krediidiasutus või investeerimisühing saab piiramatult kasutada

430

1.1.1.15

(-) Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

440

1.1.1.16

(-) Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid

450

1.1.1.17

(-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

460

1.1.1.18

(-) Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

470

1.1.1.19

(-) Reguleerimata väärtpaberiülekanded, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

471

1.1.1.20

(-) Positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu krediidiasutus või investeerimisühing ei saa sisereitingute meetodi kohaselt määrata ja mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

472

1.1.1.21

(-) Sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

480

1.1.1.22

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

490

1.1.1.23

(-) Mahaarvatav tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

500

1.1.1.24

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

510

1.1.1.25

(-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist

520

1.1.1.26

Muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised

524

1.1.1.27

(-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine esimese taseme põhiomavahenditest

529

1.1.1.28

Esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

530

1.1.2

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

540

1.1.2.1

Täiendavate esimese taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

550

1.1.2.1.1

Sissemakstud kapitaliinstrumendid

560

1.1.2.1.2*

Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

570

1.1.2.1.3

Ülekurss

580

1.1.2.1.4

(-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

590

1.1.2.1.4.1

(-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

620

1.1.2.1.4.2

(-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

621

1.1.2.1.4.3

(-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

622

1.1.2.1.5

(-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

660

1.1.2.2

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

670

1.1.2.3

Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

680

1.1.2.4

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

690

1.1.2.5

(-) Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

700

1.1.2.6

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

710

1.1.2.7

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

720

1.1.2.8

(-) Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid

730

1.1.2.9

Muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised

740

1.1.2.10

Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid (arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest)

744

1.1.2.11

(-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine täiendavatest esimese taseme omavahenditest

748

1.1.2.12

Täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised — muud

750

1.2

TEISE TASEME OMAVAHENDID

760

1.2.1

Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

770

1.2.1.1

Sissemakstud kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

780

1.2.1.2*

Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

790

1.2.1.3

Ülekurss

800

1.2.1.4

(-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

810

1.2.1.4.1

(-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

840

1.2.1.4.2

(-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

841

1.2.1.4.3

(-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

842

1.2.1.5

(-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

880

1.2.2

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud laenude suhtes

890

1.2.3

Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka

900

1.2.4

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega teise taseme omavahendite hulka

910

1.2.5

Sisereitingute meetodi põhine eraldiste ülejääk võrreldes aktsepteeritava oodatava kahjuga

920

1.2.6

Standardmeetodi põhine üldine krediidiriskiga korrigeerimine

930

1.2.7

(-) Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

940

1.2.8

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

950

1.2.9

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

960

1.2.10

Muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised

970

1.2.11

Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)

974

1.2.12

(-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine teise taseme omavahenditest

978

1.2.13

Teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

C 02.00 – OMAVAHENDITE NÕUDED (CA2)

| Rida | Kirje | Nimetus | Summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 | 1 | KOGURISKIPOSITSIOON | |
| 020 | 1* | millest: kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingud | |
| 030 | 1** | millest: kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingud | |
| 040 | 1.1 | RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL | |
| 050 | 1.1.1 | Standardmeetod | |
| 060 | 1.1.1.1 | Standardmeetodikohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid | |
| 070 | 1.1.1.1.01 | Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu | |
| 080 | 1.1.1.1.02 | Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu | |
| 090 | 1.1.1.1.03 | Nõuded avaliku sektori asutuste vastu | |
| 100 | 1.1.1.1.04 | Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu | |
| 110 | 1.1.1.1.05 | Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu | |
| 120 | 1.1.1.1.06 | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu | |
| 130 | 1.1.1.1.07 | Nõuded äriühingute vastu | |
| 140 | 1.1.1.1.08 | Jaenõuded | |
| 150 | 1.1.1.1.09 | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | |
| 160 | 1.1.1.1.10 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid | |
| 170 | 1.1.1.1.11 | Eriti suure riskiga seotud kirjed | |
| 180 | 1.1.1.1.12 | Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid | |
| 190 | 1.1.1.1.13 | Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu | |
| 200 | 1.1.1.1.14 | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid | |
| 210 | 1.1.1.1.15 | Omakapitali investeeringud | |
| 211 | 1.1.1.1.16 | Muud kirjed | |
| 220 | 1.1.1.2 | Standardmeetodikohased väärtpaberistamise positsioonid | |
| 230 | 1.1.1.2* | millest: edasiväärtpaberistamine | |
| 240 | 1.1.2 | Sisereitingute meetod | |
| 250 | 1.1.2.1 | Sisereitingute meetodid, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid | |
| 260 | 1.1.2.1.01 | Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu | |
| 270 | 1.1.2.1.02 | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu | |
| 280 | 1.1.2.1.03 | Nõuded äriühingute vastu – VKEd | |
| 290 | 1.1.2.1.04 | Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded | |
| 300 | 1.1.2.1.05 | Nõuded äriühingute vastu – muud | |
| 310 | 1.1.2.2 | Sisereitingute meetodid, kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid | |
| 320 | 1.1.2.2.01 | Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu | |
| 330 | 1.1.2.2.02 | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu | |
| 340 | 1.1.2.2.03 | Nõuded äriühingute vastu – VKEd | |
| 350 | 1.1.2.2.04 | Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded | |
| 360 | 1.1.2.2.05 | Nõuded äriühingute vastu – muud | |
| 370 | 1.1.2.2.06 | Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga | |
| 380 | 1.1.2.2.07 | Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga | |
| 390 | 1.1.2.2.08 | Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded | |
| 400 | 1.1.2.2.09 | Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu | |
| 410 | 1.1.2.2.10 | Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu | |
| 420 | 1.1.2.3 | Sisereitingute meetodi kohesed omakapitali investeeringud | |
| 430 | 1.1.2.4 | Sisereitingute meetodi kohased väärtpaberistamise positsioonid | |
| 440 | 1.1.2.4* | millest: edasiväärtpaberistamine | |
| 450 | 1.1.2.5 | Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga | |
| 460 | 1.1.3 | Riskipositsioon keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksude puhul | |
| 490 | 1.2 | KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS-/ÜLEKANDERISKI PUHUL | |
| 500 | 1.2.1 | Kauplemisportfelliväline arveldus-/ülekanderisk | |
| 510 | 1.2.2 | Kauplemisportfelli arveldus-/ülekanderisk | |
| 520 | 1.3 | KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL | |
| 530 | 1.3.1 | Standardmeetodil põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul | |
| 540 | 1.3.1.1 | Kaubeldavad võlainstrumendid | |
| 550 | 1.3.1.2 | Omakapitali instrumendid | |
| 555 | 1.3.1.3 | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit | |
| 556 | 1.3.1.3* | Memokirje: üksnes kaubeldavatesse võlainstrumentidesse investeerinud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad | |
| 557 | 1.3.1.3** | Memokirje: üksnes omakapitaliinstrumentidesse või kombineeritud instrumentidesse investeerinud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad | |
| 560 | 1.3.1.4 | Valuuta | |
| 570 | 1.3.1.5 | Kaubad | |
| 580 | 1.3.2 | Sisemudelitel põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul | |
| 590 | 1.4 | KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL | |
| 600 | 1.4.1 | Baasmeetodil põhinev operatsioonirisk | |
| 610 | 1.4.2 | Standardmeetodil / alternatiivsel standardmeetodil põhinev operatsioonirisk | |
| 620 | 1.4.3 | Täiustatud mõõtmismudelil põhinevatel meetoditel põhinev operatsioonirisk | |
| 630 | 1.5 | PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON | |
| 640 | 1.6 | KOGURISKIPOSITSIOON KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE PUHUL | |
| 650 | 1.6.1 | Täiustatud meetod | |
| 660 | 1.6.2 | Standardmeetod | |
| 670 | 1.6.3 | Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt | |
| 680 | 1.7 | KOGURISKIPOSITSIOON, MIS ON SEOTUD RISKIDE KONTSENTREERUMISEGA KAUPLEMISPORTFELLIS | |
| 690 | 1.8 | MUUD RISKIPOSITSIOONID | |
| 710 | 1.8.2 | millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 458 põhjal | |
| 720 | 1.8.2* | millest: riskide kontsentreerumisega seotud nõuded | |
| 730 | 1.8.2** | millest: tulenevalt riskikaalude korrigeerimisest elamu- ja ärikinnisvarasektori mullide mõjuga toimetulekuks | |
| 740 | 1.8.2*** | millest: tulenevalt finantssektorisisestest nõuetest | |
| 750 | 1.8.3 | millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 459 põhjal | |
| 760 | 1.8.4 | millest: kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon. | |
| 770 | 1.8.5 | millest: riskiga kaalutud vara krediidiriski puhul: väärtpaberistamise positsioonid (läbivaadatud väärtpaberistamisraamistik) | |
| 780 | 1.8.5.1 | Sisereitingute meetod (SEC-IRBA) | |
| 790 | 1.8.5.1.1 | Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele | |
| 800 | 1.8.5.1.2 | Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele | |
| 810 | 1.8.5.2 | Standardmeetod (SEC-SA) | |
| 820 | 1.8.5.2.1 | Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele | |
| 830 | 1.8.5.2.2 | Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele | |
| 840 | 1.8.5.3 | Välisreitingute meetod (SEC-ERBA) | |
| 850 | 1.8.5.3.1 | Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele | |
| 860 | 1.8.5.3.2 | Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele | |
| 870 | 1.8.5.4 | Sisemisel hinnangul põhinev meetod (IAA) | |
| 880 | 1.8.5.4.1 | Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele | |
| 890 | 1.8.5.4.2 | Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele | |
| 900 | 1.8.5.5 | Muu (riskikaal = 1 250  %) | |
| 910 | 1.8.6 | millest: koguriskipositsioon operatsiooniriski puhul: kaubeldavad võlainstrumendid – väärtpaberistamise instrumentide spetsiifiline risk (läbivaadatud väärtpaberistamisraamistik) | |
| 920 | 1.8.6.1 | Sisereitingute meetod (SEC-IRBA) | |
| 930 | 1.8.6.1.1 | Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele | |
| 940 | 1.8.6.1.2 | Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele | |
| 950 | 1.8.6.2 | Standardmeetod (SEC-SA) | |
| 960 | 1.8.6.2.1 | Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele | |
| 970 | 1.8.6.2.2 | Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele | |
| 980 | 1.8.6.3 | Välisreitingute meetod (SEC-ERBA) | |
| 990 | 1.8.6.3.1 | Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele | |
| 1000 | 1.8.6.3.2 | Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele | |
| 1010 | 1.8.6.4 | Sisemisel hinnangul põhinev meetod (IAA) | |
| 1020 | 1.8.6.4.1 | Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele | |
| 1030 | 1.8.6.4.2 | Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele | |
| 1040 | 1.8.6.5 | Muu (riskikaal = 1 250  %) | |

Rida

Kirje

Nimetus

Summa

010

1

KOGURISKIPOSITSIOON

020

1*

millest: kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingud

030

1**

millest: kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingud

040

1.1

RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL

050

1.1.1

Standardmeetod

060

1.1.1.1

Standardmeetodikohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid

070

1.1.1.1.01

Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

080

1.1.1.1.02

Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

090

1.1.1.1.03

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

100

1.1.1.1.04

Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

110

1.1.1.1.05

Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

120

1.1.1.1.06

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

130

1.1.1.1.07

Nõuded äriühingute vastu

140

1.1.1.1.08

Jaenõuded

150

1.1.1.1.09

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

160

1.1.1.1.10

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

170

1.1.1.1.11

Eriti suure riskiga seotud kirjed

180

1.1.1.1.12

Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

190

1.1.1.1.13

Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

200

1.1.1.1.14

Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

210

1.1.1.1.15

Omakapitali investeeringud

211

1.1.1.1.16

Muud kirjed

220

1.1.1.2

Standardmeetodikohased väärtpaberistamise positsioonid

230

1.1.1.2*

millest: edasiväärtpaberistamine

240

1.1.2

Sisereitingute meetod

250

1.1.2.1

Sisereitingute meetodid, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid

260

1.1.2.1.01

Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

270

1.1.2.1.02

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

280

1.1.2.1.03

Nõuded äriühingute vastu – VKEd

290

1.1.2.1.04

Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded

300

1.1.2.1.05

Nõuded äriühingute vastu – muud

310

1.1.2.2

Sisereitingute meetodid, kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid

320

1.1.2.2.01

Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

330

1.1.2.2.02

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

340

1.1.2.2.03

Nõuded äriühingute vastu – VKEd

350

1.1.2.2.04

Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded

360

1.1.2.2.05

Nõuded äriühingute vastu – muud

370

1.1.2.2.06

Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga

380

1.1.2.2.07

Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga

390

1.1.2.2.08

Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

400

1.1.2.2.09

Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu

410

1.1.2.2.10

Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu

420

1.1.2.3

Sisereitingute meetodi kohesed omakapitali investeeringud

430

1.1.2.4

Sisereitingute meetodi kohased väärtpaberistamise positsioonid

440

1.1.2.4*

millest: edasiväärtpaberistamine

450

1.1.2.5

Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga

460

1.1.3

Riskipositsioon keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksude puhul

490

1.2

KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS-/ÜLEKANDERISKI PUHUL

500

1.2.1

Kauplemisportfelliväline arveldus-/ülekanderisk

510

1.2.2

Kauplemisportfelli arveldus-/ülekanderisk

520

1.3

KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL

530

1.3.1

Standardmeetodil põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

540

1.3.1.1

Kaubeldavad võlainstrumendid

550

1.3.1.2

Omakapitali instrumendid

555

1.3.1.3

Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

556

1.3.1.3*

Memokirje: üksnes kaubeldavatesse võlainstrumentidesse investeerinud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad

557

1.3.1.3**

Memokirje: üksnes omakapitaliinstrumentidesse või kombineeritud instrumentidesse investeerinud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad

560

1.3.1.4

Valuuta

570

1.3.1.5

Kaubad

580

1.3.2

Sisemudelitel põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

590

1.4

KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

600

1.4.1

Baasmeetodil põhinev operatsioonirisk

610

1.4.2

Standardmeetodil / alternatiivsel standardmeetodil põhinev operatsioonirisk

620

1.4.3

Täiustatud mõõtmismudelil põhinevatel meetoditel põhinev operatsioonirisk

630

1.5

PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON

640

1.6

KOGURISKIPOSITSIOON KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE PUHUL

650

1.6.1

Täiustatud meetod

660

1.6.2

Standardmeetod

670

1.6.3

Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

680

1.7

KOGURISKIPOSITSIOON, MIS ON SEOTUD RISKIDE KONTSENTREERUMISEGA KAUPLEMISPORTFELLIS

690

1.8

MUUD RISKIPOSITSIOONID

710

1.8.2

millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 458 põhjal

720

1.8.2*

millest: riskide kontsentreerumisega seotud nõuded

730

1.8.2**

millest: tulenevalt riskikaalude korrigeerimisest elamu- ja ärikinnisvarasektori mullide mõjuga toimetulekuks

740

1.8.2***

millest: tulenevalt finantssektorisisestest nõuetest

750

1.8.3

millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 459 põhjal

760

1.8.4

millest: kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon.

770

1.8.5

millest: riskiga kaalutud vara krediidiriski puhul: väärtpaberistamise positsioonid (läbivaadatud väärtpaberistamisraamistik)

780

1.8.5.1

Sisereitingute meetod (SEC-IRBA)

790

1.8.5.1.1

Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

800

1.8.5.1.2

Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

810

1.8.5.2

Standardmeetod (SEC-SA)

820

1.8.5.2.1

Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

830

1.8.5.2.2

Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

840

1.8.5.3

Välisreitingute meetod (SEC-ERBA)

850

1.8.5.3.1

Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

860

1.8.5.3.2

Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

870

1.8.5.4

Sisemisel hinnangul põhinev meetod (IAA)

880

1.8.5.4.1

Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

890

1.8.5.4.2

Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

900

1.8.5.5

Muu (riskikaal = 1 250  %)

910

1.8.6

millest: koguriskipositsioon operatsiooniriski puhul: kaubeldavad võlainstrumendid – väärtpaberistamise instrumentide spetsiifiline risk (läbivaadatud väärtpaberistamisraamistik)

920

1.8.6.1

Sisereitingute meetod (SEC-IRBA)

930

1.8.6.1.1

Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

940

1.8.6.1.2

Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

950

1.8.6.2

Standardmeetod (SEC-SA)

960

1.8.6.2.1

Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

970

1.8.6.2.2

Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

980

1.8.6.3

Välisreitingute meetod (SEC-ERBA)

990

1.8.6.3.1

Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

1000

1.8.6.3.2

Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

1010

1.8.6.4

Sisemisel hinnangul põhinev meetod (IAA)

1020

1.8.6.4.1

Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

1030

1.8.6.4.2

Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

1040

1.8.6.5

Muu (riskikaal = 1 250  %)

C 03.00 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD JA OMAVAHENDITE TASEMED (CA3)

| Rida | ID | Kirje | Summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 | 1 | Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv | |
| 020 | 2 | Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-) | |
| 030 | 3 | Esimese taseme omavahendite suhtarv | |
| 040 | 4 | Esimese taseme omavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-) | |
| 050 | 5 | Koguomavahendite suhtarv | |
| 060 | 6 | Koguomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-) | |
| Memokirjed: Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise (SREP) kogukapitalinõue (TSCR), üldine kapitalinõue (OCR) ja 2. samba suunised (P2G) |
| 130 | 13 | Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise (SREP) kogukapitalinõude (TSCR) suhtarv | |
| 140 | 13* | TSCR: esimese taseme põhiomavahendite vormis | |
| 150 | 13** | TSCR: esimese taseme omavahendite vormis | |
| 160 | 14 | Üldise kapitalinõude (OCR) suhtarv | |
| 170 | 14* | OCR: esimese taseme põhiomavahendite vormis | |
| 180 | 14** | OCR: esimese taseme omavahendite vormis | |
| 190 | 15 | ORC ja 2. samba suunised (P2G) | |
| 200 | 15* | OCR ja P2G: esimese taseme põhiomavahendite vormis | |
| 210 | 15** | OCR ja P2G: esimese taseme omavahendite vormis | |

Rida

ID

Kirje

Summa

010

1

Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

020

2

Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-)

030

3

Esimese taseme omavahendite suhtarv

040

4

Esimese taseme omavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-)

050

5

Koguomavahendite suhtarv

060

6

Koguomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-)

Memokirjed: Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise (SREP) kogukapitalinõue (TSCR), üldine kapitalinõue (OCR) ja 2. samba suunised (P2G)

130

13

Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise (SREP) kogukapitalinõude (TSCR) suhtarv

140

13*

TSCR: esimese taseme põhiomavahendite vormis

150

13**

TSCR: esimese taseme omavahendite vormis

160

14

Üldise kapitalinõude (OCR) suhtarv

170

14*

OCR: esimese taseme põhiomavahendite vormis

180

14**

OCR: esimese taseme omavahendite vormis

190

15

ORC ja 2. samba suunised (P2G)

200

15*

OCR ja P2G: esimese taseme põhiomavahendite vormis

210

15**

OCR ja P2G: esimese taseme omavahendite vormis

C 04.00 – MEMOKIRJED (CA4)

| Rida | ID | Kirje | Veerg |
| --- | --- | --- | --- |
| Edasilükkunud tulumaksu vara ja kohustused | 010 |
| 010 | 1 | Edasilükkunud tulumaksu vara kokku | |
| 020 | 1.1 | Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel | |
| 030 | 1.2 | Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest | |
| 040 | 1.3 | Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest | |
| 050 | 2 | Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku | |
| 060 | 2.1 | Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast | |
| 070 | 2.2 | Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast | |
| 080 | 2.2.1 | Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest | |
| 090 | 2.2.2 | Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest | |
| 093 | 2A | Enammakstud maksusumma ja tagasi kantud maksukahjum | |
| 096 | 2B | Edasilükkunud tulumaksu vara, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 250 % | |
| 097 | 2C | Edasilükkunud tulumaksu vara, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 0 % | |
| Krediidiriskiga korrigeerimised ja oodatav kahju |
| 100 | 3 | Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (–) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga | |
| 110 | 3.1 | Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel | |
| 120 | 3.1.1 | Üldised krediidiriskiga korrigeerimised | |
| 130 | 3.1.2 | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised | |
| 131 | 3.1.3 | Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised | |
| 140 | 3.2 | Aktsepteeritav oodatav kahju kokku | |
| 145 | 4 | Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (–) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga | |
| 150 | 4.1 | Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid | |
| 155 | 4.2 | Aktsepteeritav oodatav kahju kokku | |
| 160 | 5 | Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir | |
| 170 | 6 | Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku | |
| 180 | 7 | Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir | |
| Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste mahaarvamise künnised |
| 190 | 8 | Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 200 | 9 | Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis | |
| 210 | 10 | Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis | |
| 225 | 11.1 | Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul | |
| 226 | 11.2 | Aktsepteeritud kapital riskide kontsentreerumise puhul | |
| Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut |
| 230 | 12 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 240 | 12.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 250 | 12.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 260 | 12.1.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 270 | 12.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 280 | 12.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 290 | 12.2.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 291 | 12.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 292 | 12.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 293 | 12.3.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 300 | 13 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 310 | 13.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 320 | 13.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 330 | 13.1.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 340 | 13.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 350 | 13.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 360 | 13.2.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 361 | 13.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 362 | 13.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 363 | 13.3.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 370 | 14 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 380 | 14.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 390 | 14.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 400 | 14.1.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 410 | 14.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 420 | 14.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 430 | 14.2.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 431 | 14.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 432 | 14.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 433 | 14.3.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering |
| 440 | 15 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 450 | 15.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 460 | 15.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 470 | 15.1.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 480 | 15.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 490 | 15.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 500 | 15.2.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 501 | 15.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 502 | 15.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 503 | 15.3.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 510 | 16 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 520 | 16.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 530 | 16.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 540 | 16.1.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 550 | 16.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 560 | 16.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 570 | 16.2.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 571 | 16.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 572 | 16.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 573 | 16.3.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 580 | 17 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 590 | 17.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 600 | 17.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 610 | 17.1.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 620 | 17.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 630 | 17.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 640 | 17.2.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 641 | 17.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 642 | 17.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 643 | 17.3.2 | (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| Selliste osaluste koguriskipositsioon, mida ei ole maha arvatud vastavast omavahendite kategooriast: |
| 650 | 18 | Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest | |
| 660 | 19 | Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavatest esimese taseme omavahenditest | |
| 670 | 20 | Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu teise taseme omavahenditest | |
| Ajutine loobumine omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest |
| 680 | 21 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| 690 | 22 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| 700 | 23 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| 710 | 24 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| 720 | 25 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| 730 | 26 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| Kapitalipuhvrid |
| 740 | 27 | Kombineeritud puhvri nõue | |
| 750 | | Kapitali säilitamise puhver | |
| 760 | | Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhver | |
| 770 | | Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine vastutsükliline kapitalipuhver | |
| 780 | | Süsteemse riski puhver | |
| 800 | | Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver | |
| 810 | | Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver | |
| II samba kohased nõuded |
| 820 | 28 | II samba kohaste korrigeerimistega seotud omavahendite nõuded | |
| Täiendav teave investeerimisühingute puhul |
| 830 | 29 | Algkapital | |
| 840 | 30 | Püsivatel üldkuludel põhinevad omavahendid | |
| Täiendav teave seoses aruandluskünnise arvutamisega |
| 850 | 31 | Riigivälised esmased riskipositsioonid | |
| 860 | 32 | Esmane koguriskipositsioon | |
| Basel I alampiir |
| 870 | | Omavahendite kogusumma korrigeerimised | |
| 880 | | Täielikult korrigeeritud omavahendid Basel I alampiiri puhul | |
| 890 | | Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul | |
| 900 | | Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul – standardmeetodi alternatiiv | |
| 910 | | Koguomavahendite puudujääk seoses minimaalsete omavahendite nõuetega Basel I alampiiri puhul | |

Rida

ID

Kirje

Veerg

Edasilükkunud tulumaksu vara ja kohustused

010

010

1

Edasilükkunud tulumaksu vara kokku

020

1.1

Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel

030

1.2

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

040

1.3

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

050

2

Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku

060

2.1

Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

070

2.2

Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

080

2.2.1

Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest

090

2.2.2

Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest

093

2A

Enammakstud maksusumma ja tagasi kantud maksukahjum

096

2B

Edasilükkunud tulumaksu vara, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 250 %

097

2C

Edasilükkunud tulumaksu vara, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 0 %

Krediidiriskiga korrigeerimised ja oodatav kahju

100

3

Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (–) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

110

3.1

Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel

120

3.1.1

Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

130

3.1.2

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

131

3.1.3

Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised

140

3.2

Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

145

4

Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (–) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

150

4.1

Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid

155

4.2

Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

160

5

Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir

170

6

Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku

180

7

Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir

Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste mahaarvamise künnised

190

8

Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

200

9

Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis

210

10

Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis

225

11.1

Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul

226

11.2

Aktsepteeritud kapital riskide kontsentreerumise puhul

Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

230

12

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

240

12.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

250

12.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

260

12.1.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

270

12.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

280

12.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

290

12.2.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

291

12.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

292

12.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

293

12.3.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

300

13

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

310

13.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

320

13.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

330

13.1.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

340

13.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

350

13.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

360

13.2.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

361

13.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

362

13.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

363

13.3.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

370

14

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

380

14.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

390

14.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

400

14.1.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

410

14.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

420

14.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

430

14.2.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

431

14.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

432

14.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

433

14.3.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

440

15

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

450

15.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

460

15.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

470

15.1.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

480

15.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

490

15.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

500

15.2.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

501

15.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

502

15.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

503

15.3.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

510

16

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

520

16.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

530

16.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

540

16.1.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

550

16.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

560

16.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

570

16.2.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

571

16.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

572

16.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

573

16.3.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

580

17

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

590

17.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

600

17.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

610

17.1.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

620

17.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

630

17.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

640

17.2.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

641

17.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

642

17.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

643

17.3.2

(–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Selliste osaluste koguriskipositsioon, mida ei ole maha arvatud vastavast omavahendite kategooriast:

650

18

Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest

660

19

Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavatest esimese taseme omavahenditest

670

20

Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu teise taseme omavahenditest

Ajutine loobumine omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

680

21

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

690

22

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

700

23

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

710

24

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

720

25

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

730

26

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Kapitalipuhvrid

740

27

Kombineeritud puhvri nõue

750

Kapitali säilitamise puhver

760

Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhver

770

Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine vastutsükliline kapitalipuhver

780

Süsteemse riski puhver

800

Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver

810

Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver

II samba kohased nõuded

820

28

II samba kohaste korrigeerimistega seotud omavahendite nõuded

Täiendav teave investeerimisühingute puhul

830

29

Algkapital

840

30

Püsivatel üldkuludel põhinevad omavahendid

Täiendav teave seoses aruandluskünnise arvutamisega

850

31

Riigivälised esmased riskipositsioonid

860

32

Esmane koguriskipositsioon

Basel I alampiir

870

Omavahendite kogusumma korrigeerimised

880

Täielikult korrigeeritud omavahendid Basel I alampiiri puhul

890

Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul

900

Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul – standardmeetodi alternatiiv

910

Koguomavahendite puudujääk seoses minimaalsete omavahendite nõuetega Basel I alampiiri puhul

C 05.01 – ÜLEMINEKUSÄTTED (CA5.1)

| | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine | Täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimine | Teise taseme omavahendite korrigeerimine | Riskiga kaalutud vara korrigeerimine | Memokirjed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ettenähtud osa | Aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata |
| Kood | ID | Kirje | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 |
| 010 | 1 | KORRIGEERIMISED KOKKU | | | | | | |
| 020 | 1.1 | INSRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID | Seos {CA1;r220}ga | Seos {CA1;r660}ga | Seos {CA1;r880}ga | | | |
| 030 | 1.1.1 | Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: instrumendid, mis on riigiabi | | | | | | |
| 040 | 1.1.1.1 | Instrumendid, mis kvalifitseerusid vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ omavahenditena | | | | | | |
| 050 | 1.1.1.2 | Instrumendid, mille on emiteerinud krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on asutatud sellises liikmesriigis, kus rakendatakse majanduse kohandamise programmi | | | | | | |
| 060 | 1.1.2 | Instrumendid, mis ei ole riigiabi | Seos lahtriga {CA5.2;r010;c060} | Seos lahtriga {CA5.2;r020;c060} | Seos lahtriga {CA5.2;r090;c060} | | | |
| 070 | 1.2 | VÄHEMUSOSALUSED JA SAMAVÄÄRSED OMAVAHENDID | Seos {CA1;r240}ga | Seos {CA1;r680}ga | Seos {CA1;r900}ga | | | |
| 080 | 1.2.1 | Kapitaliinstrumendid ja kirjed, mis ei kvalifitseeru vähemusosalusena | | | | | | |
| 090 | 1.2.2 | Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites | | | | | | |
| 091 | 1.2.3 | Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites | | | | | | |
| 092 | 1.2.4 | Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate teise taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites | | | | | | |
| 100 | 1.3 | MUUD ÜLEMINEKUSÄTETEST TULENEVAD KORRIGEERIMISED | Seos {CA1;r520}ga | Seos {CA1;r730}ga | Seos {CA1;r960}ga | | | |
| 110 | 1.3.1 | Realiseerimata kasum ja kahjum | | | | | | |
| 120 | 1.3.1.1 | Realiseerimata kasum | | | | | | |
| 130 | 1.3.1.2 | Realiseerimata kahjum | | | | | | |
| 133 | 1.3.1.3. | Realiseerimata kasum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis“ | | | | | | |
| 136 | 1.3.1.4. | Realiseerimata kahjum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis“ | | | | | | |
| 138 | 1.3.1.5. | Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist | | | | | | |
| 140 | 1.3.2 | Mahaarvamised | | | | | | |
| 150 | 1.3.2.1 | Jooksva majandusaasta kahjum | | | | | | |
| 160 | 1.3.2.2 | Immateriaalne vara | | | | | | |
| 170 | 1.3.2.3 | Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest | | | | | | |
| 180 | 1.3.2.4 | Sisereitingute meetodil põhinev eraldiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga | | | | | | |
| 190 | 1.3.2.5 | Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara | | | | | | |
| 194 | 1.3.2.5* | millest: IAS 19 muudatuste arvestamine – positiivse märgiga kirje | | | | | | |
| 198 | 1.3.2.5** | millest: IAS 19 muudatuste arvestamine – negatiivse märgiga kirje | | | | | | |
| 200 | 1.3.2.6 | Enda omavahenditesse kuuluvad instrumendid | | | | | | |
| 210 | 1.3.2.6.1 | Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid | | | | | | |
| 211 | 1.3.2.6.1** | millest: otsesed osalused | | | | | | |
| 212 | 1.3.2.6.1* | millest: kaudsed osalused | | | | | | |
| 220 | 1.3.2.6.2 | Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid | | | | | | |
| 221 | 1.3.2.6.2** | millest: otsesed osalused | | | | | | |
| 222 | 1.3.2.6.2* | millest: kaudsed osalused | | | | | | |
| 230 | 1.3.2.6.3 | Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid | | | | | | |
| 231 | 1.3.2.6.3* | millest: otsesed osalused | | | | | | |
| 232 | 1.3.2.6.3** | millest: kaudsed osalused | | | | | | |
| 240 | 1.3.2.7 | Vastastikune ristosalus | | | | | | |
| 250 | 1.3.2.7.1 | Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites | | | | | | |
| 260 | 1.3.2.7.1.1 | Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | | | | | | |
| 270 | 1.3.2.7.1.2 | Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | | | | | | |
| 280 | 1.3.2.7.2 | Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites | | | | | | |
| 290 | 1.3.2.7.2.1 | Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | | | | | | |
| 300 | 1.3.2.7.2.2 | Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | | | | | | |
| 310 | 1.3.2.7.3 | Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites | | | | | | |
| 320 | 1.3.2.7.3.1 | Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | | | | | | |
| 330 | 1.3.2.7.3.2 | Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | | | | | | |
| 340 | 1.3.2.8 | Selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | | | | | | |
| 350 | 1.3.2.8.1 | Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | | | | | | |
| 360 | 1.3.2.8.2 | Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | | | | | | |
| 370 | 1.3.2.8.3 | Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | | | | | | |
| 380 | 1.3.2.9 | Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ja selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | | | | | | |
| 385 | 1.3.2.9a | Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest | | | | | | |
| 390 | 1.3.2.10 | Selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | | | | | | |
| 400 | 1.3.2.10.1 | Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | | | | | | |
| 410 | 1.3.2.10.2 | Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | | | | | | |
| 420 | 1.3.2.10.3 | Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | | | | | | |
| 425 | 1.3.2.11 | Erand kindlustusandjates omatava omakapitaliosaluse mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahendite kirjetest | | | | | | |
| 430 | 1.3.3 | Täiendavad filtrid ja mahaarvamised | | | | | | |
| 440 | 1.3.4 | IFRS 9 üleminekukorrast tulenevad korrigeerimised | | | | | | |

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine

Täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimine

Teise taseme omavahendite korrigeerimine

Riskiga kaalutud vara korrigeerimine

Memokirjed

Ettenähtud osa

Aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata

Kood

ID

Kirje

010

020

030

040

050

060

010

1

KORRIGEERIMISED KOKKU

020

1.1

INSRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID

Seos {CA1;r220}ga

Seos {CA1;r660}ga

Seos {CA1;r880}ga

030

1.1.1

Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: instrumendid, mis on riigiabi

040

1.1.1.1

Instrumendid, mis kvalifitseerusid vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ omavahenditena

050

1.1.1.2

Instrumendid, mille on emiteerinud krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on asutatud sellises liikmesriigis, kus rakendatakse majanduse kohandamise programmi

060

1.1.2

Instrumendid, mis ei ole riigiabi

Seos lahtriga {CA5.2;r010;c060}

Seos lahtriga {CA5.2;r020;c060}

Seos lahtriga {CA5.2;r090;c060}

070

1.2

VÄHEMUSOSALUSED JA SAMAVÄÄRSED OMAVAHENDID

Seos {CA1;r240}ga

Seos {CA1;r680}ga

Seos {CA1;r900}ga

080

1.2.1

Kapitaliinstrumendid ja kirjed, mis ei kvalifitseeru vähemusosalusena

090

1.2.2

Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

091

1.2.3

Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

092

1.2.4

Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate teise taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

100

1.3

MUUD ÜLEMINEKUSÄTETEST TULENEVAD KORRIGEERIMISED

Seos {CA1;r520}ga

Seos {CA1;r730}ga

Seos {CA1;r960}ga

110

1.3.1

Realiseerimata kasum ja kahjum

120

1.3.1.1

Realiseerimata kasum

130

1.3.1.2

Realiseerimata kahjum

133

1.3.1.3.

Realiseerimata kasum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis“

136

1.3.1.4.

Realiseerimata kahjum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis“

138

1.3.1.5.

Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

140

1.3.2

Mahaarvamised

150

1.3.2.1

Jooksva majandusaasta kahjum

160

1.3.2.2

Immateriaalne vara

170

1.3.2.3

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

180

1.3.2.4

Sisereitingute meetodil põhinev eraldiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

190

1.3.2.5

Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

194

1.3.2.5*

millest: IAS 19 muudatuste arvestamine – positiivse märgiga kirje

198

1.3.2.5**

millest: IAS 19 muudatuste arvestamine – negatiivse märgiga kirje

200

1.3.2.6

Enda omavahenditesse kuuluvad instrumendid

210

1.3.2.6.1

Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

211

1.3.2.6.1**

millest: otsesed osalused

212

1.3.2.6.1*

millest: kaudsed osalused

220

1.3.2.6.2

Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

221

1.3.2.6.2**

millest: otsesed osalused

222

1.3.2.6.2*

millest: kaudsed osalused

230

1.3.2.6.3

Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

231

1.3.2.6.3*

millest: otsesed osalused

232

1.3.2.6.3**

millest: kaudsed osalused

240

1.3.2.7

Vastastikune ristosalus

250

1.3.2.7.1

Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

260

1.3.2.7.1.1

Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

270

1.3.2.7.1.2

Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

280

1.3.2.7.2

Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

290

1.3.2.7.2.1

Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

300

1.3.2.7.2.2

Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

310

1.3.2.7.3

Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

320

1.3.2.7.3.1

Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

330

1.3.2.7.3.2

Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

340

1.3.2.8

Selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

350

1.3.2.8.1

Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

360

1.3.2.8.2

Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

370

1.3.2.8.3

Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

380

1.3.2.9

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ja selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

385

1.3.2.9a

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

390

1.3.2.10

Selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

400

1.3.2.10.1

Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

410

1.3.2.10.2

Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

420

1.3.2.10.3

Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

425

1.3.2.11

Erand kindlustusandjates omatava omakapitaliosaluse mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahendite kirjetest

430

1.3.3

Täiendavad filtrid ja mahaarvamised

440

1.3.4

IFRS 9 üleminekukorrast tulenevad korrigeerimised

C 05.02 – INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5.2)

| C 5.2 – Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: Instrumendid, mis ei ole riigiabi | Instrumentide väärtus koos seotud ülekursiga | Piirmäära arvutamise alus | Ettenähtud osa | Piirmäär | (–) Summa, mis ületab varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamise piirmäära | Varasemalt kehtinud nõuete ajutisest kohaldamisest tulenev kogusumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kood | ID | Kirje | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 |
| 010 | 1. | Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti a kohaselt | | | | | | Seos lahtriga {CA5.1;r060; c010} |
| 020 | 2. | Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti ca ning artikli 154 lõigete 8 ja 9 kohaselt ning mille suhtes kohaldatakse artikli 489 kohast piirangut | | | | | | Seos lahtriga {CA5.1;r060; c020} |
| 030 | 2.1 | Tagasiostu võimaluse ja ajenditeta instrumendid kokku | | | | | | |
| 040 | 2.2. | Tagasiostu võimaluse ja ajenditega instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid | | | | | | |
| 050 | 2.2.1 | Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 52 tingimusi | | | | | | |
| 060 | 2.2.2 | Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 52 tingimusi | | | | | | |
| 070 | 2.2.3 | Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 52 tingimusi | | | | | | |
| 080 | 2.3 | Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid | | | | | | |
| 090 | 3 | Kirjed, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide e, f, g või h kohaselt ja mille suhtes kohaldatakse artikli 490 kohast piirangut | | | | | | Seos lahtriga {CA5.1;r060; c030} |
| 100 | 3.1 | Tagasiostu ajendavate tingimusteta kirjed kokku | | | | | | |
| 110 | 3.2 | Tagasiostu ajendavate tingimustega kirjed, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid | | | | | | |
| 120 | 3.2.1 | Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi | | | | | | |
| 130 | 3.2.2 | Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi | | | | | | |
| 140 | 3.2.3 | Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi | | | | | | |
| 150 | 3.3 | Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid | | | | | | |

C 5.2 – Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: Instrumendid, mis ei ole riigiabi

Instrumentide väärtus koos seotud ülekursiga

Piirmäära arvutamise alus

Ettenähtud osa

Piirmäär

(–) Summa, mis ületab varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamise piirmäära

Varasemalt kehtinud nõuete ajutisest kohaldamisest tulenev kogusumma

Kood

ID

Kirje

010

020

030

040

050

060

010

1.

Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti a kohaselt

Seos lahtriga {CA5.1;r060; c010}

020

2.

Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti ca ning artikli 154 lõigete 8 ja 9 kohaselt ning mille suhtes kohaldatakse artikli 489 kohast piirangut

Seos lahtriga {CA5.1;r060; c020}

030

2.1

Tagasiostu võimaluse ja ajenditeta instrumendid kokku

040

2.2.

Tagasiostu võimaluse ja ajenditega instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

050

2.2.1

Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 52 tingimusi

060

2.2.2

Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 52 tingimusi

070

2.2.3

Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 52 tingimusi

080

2.3

Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

090

3

Kirjed, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide e, f, g või h kohaselt ja mille suhtes kohaldatakse artikli 490 kohast piirangut

Seos lahtriga {CA5.1;r060; c030}

100

3.1

Tagasiostu ajendavate tingimusteta kirjed kokku

110

3.2

Tagasiostu ajendavate tingimustega kirjed, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

120

3.2.1

Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

130

3.2.2

Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

140

3.2.3

Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

150

3.3

Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

C 06.01 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU (GS TOTAL)

| | TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES | KAPITALIPUHVRID |
| --- | --- | --- |
| KOGURISKIPOSITSIOON | | KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA | | KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID | | KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUDED | |
| KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK | POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK | OPERATSIOONIRISK | MUUD RISKIPOSITSIOONID | KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA | | KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA | MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (–) / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS | MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID | MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES | MILLEST: (–) FIRMAVÄÄRTUS / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS | KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER | KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER | LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMSETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER | SÜSTEEMSE RISKI PUHVER | GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER | MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER |
| VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITE HULKA | KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA |
| 250 | 260 | 270 | 280 | 290 | 300 | 310 | 320 | 330 | 340 | 350 | 360 | 370 | 380 | 390 | 400 | 410 | 420 | 430 | 440 | 450 | 470 | 480 |
| 010 | KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

KAPITALIPUHVRID

KOGURISKIPOSITSIOON

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUDED

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK

POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

OPERATSIOONIRISK

MUUD RISKIPOSITSIOONID

KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (–) / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES

MILLEST: (–) FIRMAVÄÄRTUS / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER

KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER

LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMSETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER

SÜSTEEMSE RISKI PUHVER

GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITE HULKA

KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

250

260

270

280

290

300

310

320

330

340

350

360

370

380

390

400

410

420

430

440

450

470

480

010

KOKKU

C 06.02 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)

| KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED | TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID | TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES | KAPITALIPUHVRID |
| --- | --- | --- | --- |
| NIMI | KOOD | LEI KOOD | KREDIIDIASUTUS VÕI INVESTEERIMISÜHING VÕI SAMAVÄÄRNE ÜKSUS (JAH / EI) | ÜKSUSE LIIK | ANDMETE ULATUS: INDIVIDUAALSELT TÄIELIKULT KONSOLIDEERITUD (SF) VÕI INDIVIDUAALSELT OSALISELT KONSOLIDEERITUD (SP) | RIIGIKOOD | OSALUSE MÄÄR (%) | KOGURISKIPOSITSIOON | | OMAVAHENDID | | | KOGURISKIPOSITSIOON | | KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA | | KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID | | KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUE | |
| KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK | POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK | OPERATSIOONIRISK | MUUD RISKIPOSITSIOONID | | ESIMESE TASEME OMAVAHENDID KOKKU | | | TEISE TASEME OMAVAHENDID | | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK | POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK | OPERATSIOONIRISK | MUUD RISKIPOSITSIOONID | KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA | | KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA | MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (–) / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS | MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID | MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES | MILLEST: (–) FIRMAVÄÄRTUS / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS | KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER | KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER | LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMSETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER | SÜSTEEMSE RISKI PUHVER | GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER | MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER |
| | ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID | | TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | | VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITE HULKA | KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA |
| MILLEST: KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID | SEOTUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS | MILLEST: KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | SEOTUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS | MILLEST: VÄHEMUSOSALUSED | SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID | MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TEISE TASEME OMAVAHENDID |
| 010 | 020 | 025 | 030 | 035 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 | 220 | 230 | 240 | 250 | 260 | 270 | 280 | 290 | 300 | 310 | 320 | 330 | 340 | 350 | 360 | 370 | 380 | 390 | 400 | 410 | 420 | 430 | 440 | 450 | 470 | 480 |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID

TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

KAPITALIPUHVRID

NIMI

KOOD

LEI KOOD

KREDIIDIASUTUS VÕI INVESTEERIMISÜHING VÕI SAMAVÄÄRNE ÜKSUS (JAH / EI)

ÜKSUSE LIIK

ANDMETE ULATUS: INDIVIDUAALSELT TÄIELIKULT KONSOLIDEERITUD (SF) VÕI INDIVIDUAALSELT OSALISELT KONSOLIDEERITUD (SP)

RIIGIKOOD

OSALUSE MÄÄR (%)

KOGURISKIPOSITSIOON

OMAVAHENDID

KOGURISKIPOSITSIOON

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUE

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK

POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

OPERATSIOONIRISK

MUUD RISKIPOSITSIOONID

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID KOKKU

TEISE TASEME OMAVAHENDID

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK

POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

OPERATSIOONIRISK

MUUD RISKIPOSITSIOONID

KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (–) / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES

MILLEST: (–) FIRMAVÄÄRTUS / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER

KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER

LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMSETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER

SÜSTEEMSE RISKI PUHVER

GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITE HULKA

KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID

SEOTUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

SEOTUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS

MILLEST: VÄHEMUSOSALUSED

SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TEISE TASEME OMAVAHENDID

010

020

025

030

035

040

050

060

070

080

090

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

220

230

240

250

260

270

280

290

300

310

320

330

340

350

360

370

380

390

400

410

420

430

440

450

470

480

C 07.00 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE STANDARDMEETODI KOHASELT (CR SA)

Standardmeetodikohane riskipositsiooni klass

| | | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | (–) ESMASE RISKIPOSITSIOONIGA SEOTUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU | NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE. FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD | RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*) | BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUSED (Ga) | OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE | RISKIPOSITSIOONI VOLATIILSUSEGA KORRIGEERIMINE | (–) FINANTSTAGATIS: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam) | 0 % | 20 % | 50 % | 100 % | MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST | MILLEST: KREDIIDIKVALITEETI HINDAVA MÄÄRATUD ASUTUSE ANTUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA | MILLEST: KESKVALITSUSEST TULETATUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA |
| (–) GARANTIID | (–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | (–) FINANTSTAGATIS: LIHTMEETOD | (–) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | (–) KOGUVÄLJAVOOL | KOGUSISSEVOOL (+) | | (–) MILLEST: VOLATIILSUSEGA JA LÕPPTÄHTAJAGA KORRIGEERIMINE |
| 010 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 | 215 | 220 | 230 | 240 |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter | | |
| 015 | millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 020 | millest: VKEd | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 030 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 040 | millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 050 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 060 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES |
| 070 | Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 080 | Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 090 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 100 | millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 110 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 120 | millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 130 | Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES: |
| 140 | 0 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 150 | 2 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 160 | 4 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 170 | 10 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 180 | 20 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 190 | 35 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 200 | 50 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 210 | 70 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 220 | 75 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 230 | 100 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 240 | 150 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 250 | 250 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 260 | 370 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 270 | 1 250  % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 280 | Muud riskikaalud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| MEMOKIRJED |
| 290 | Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 300 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 310 | Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 320 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

(–) ESMASE RISKIPOSITSIOONIGA SEOTUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE. FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD

RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUSED (Ga)

OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

RISKIPOSITSIOONI VOLATIILSUSEGA KORRIGEERIMINE

(–) FINANTSTAGATIS: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam)

0 %

20 %

50 %

100 %

MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST

MILLEST: KREDIIDIKVALITEETI HINDAVA MÄÄRATUD ASUTUSE ANTUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA

MILLEST: KESKVALITSUSEST TULETATUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA

(–) GARANTIID

(–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

(–) FINANTSTAGATIS: LIHTMEETOD

(–) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

(–) KOGUVÄLJAVOOL

KOGUSISSEVOOL (+)

(–) MILLEST: VOLATIILSUSEGA JA LÕPPTÄHTAJAGA KORRIGEERIMINE

010

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

215

220

230

240

010

KOGURISKIPOSITSIOON

Vormiga CA seotud lahter

015

millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

020

millest: VKEd

030

millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

040

millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara

050

millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit

060

millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

070

Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid

080

Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

090

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

100

millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

110

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

120

millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

130

Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES:

140

0 %

150

2 %

160

4 %

170

10 %

180

20 %

190

35 %

200

50 %

210

70 %

220

75 %

230

100 %

240

150 %

250

250 %

260

370 %

270

1 250  %

280

Muud riskikaalud

MEMOKIRJED

290

Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

300

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 %

310

Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

320

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %

C 08.01 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (CR IRB 1)

Sisereitingute meetodi kohane riskipositsiooni klass:

makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnangud:

| | SISEREITINGUTE SÜSTEEM | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU | RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS | KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES) | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST | MEMOKIRJED: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | (-) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE | MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | OODATAV KAHJU | (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | VÕLGNIKE ARV |
| VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%) | | MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU | (–) GARANTIID | (–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | (–) KOGUVÄLJAVOOL | KOGUSISSEVOOL (+) | MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED | MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED | MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST | MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU | GARANTIID | KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS | MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS | | MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU |
| KINNISVARA | MUU FÜÜSILINE TAGATIS | NÕUDED |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 | 220 | 230 | 240 | 250 | 255 | 260 | 270 | 280 | 290 | 300 |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter | | | | |
| 015 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES |
| 020 | Bilansilised krediidiriskiga kirjed | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 030 | Bilansivälised krediidiriskiga kirjed | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 040 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 050 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 060 | Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 070 | VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 080 | ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES |
| 090 | RISKIKAAL: 0 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 100 | 50% | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 110 | 70% | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 120 | millest: 1. kategoorias | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 130 | 90% | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 140 | 115% | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 150 | 250% | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 160 | ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 170 | REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 180 | LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

SISEREITINGUTE SÜSTEEM

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS

KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES)

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

MEMOKIRJED:

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

(-) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

OODATAV KAHJU

(–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

VÕLGNIKE ARV

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

(–) GARANTIID

(–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

(–) KOGUVÄLJAVOOL

KOGUSISSEVOOL (+)

MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST

MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

GARANTIID

KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS

MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS

MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

KINNISVARA

MUU FÜÜSILINE TAGATIS

NÕUDED

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

220

230

240

250

255

260

270

280

290

300

010

KOGURISKIPOSITSIOON

Vormiga CA seotud lahter

015

millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

020

Bilansilised krediidiriskiga kirjed

030

Bilansivälised krediidiriskiga kirjed

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

040

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

050

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

060

Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

070

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU

080

ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU

ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

090

RISKIKAAL: 0 %

100

50%

110

70%

120

millest: 1. kategoorias

130

90%

140

115%

150

250%

160

ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA

170

REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

180

LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU

C 08.02 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT: JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE VÕI KOGUMITE LÕIKES (CR IRB 2)

Sisereitingute meetodi kohane riskipositsiooni klass:

makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnangud:

| VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS) | SISEREITINGUTE SÜSTEEM | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU | RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS | KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES) | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE KOEFITSIENDI KOHALDAMIST | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE KOEFITSIENDI KOHALDAMIST | MEMOKIRJED: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | (-) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE | MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | OODATAV KAHJU | (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | VÕLGNIKE ARV |
| VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%) | | MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU | (–) GARANTIID | (–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | (–) KOGUVÄLJAVOOL | KOGUSISSEVOOL (+) | MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED | MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED | MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST | MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU | GARANTIID | KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS | MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS | | MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU |
| KINNISVARA | MUU FÜÜSILINE TAGATIS | NÕUDED |
| 005 | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 | 220 | 230 | 240 | 250 | 255 | 260 | 270 | 280 | 290 | 300 |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS)

SISEREITINGUTE SÜSTEEM

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS

KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES)

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE KOEFITSIENDI KOHALDAMIST

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE KOEFITSIENDI KOHALDAMIST

MEMOKIRJED:

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

(-) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

OODATAV KAHJU

(–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

VÕLGNIKE ARV

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

(–) GARANTIID

(–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

(–) KOGUVÄLJAVOOL

KOGUSISSEVOOL (+)

MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST

MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

GARANTIID

KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS

MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS

MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

KINNISVARA

MUU FÜÜSILINE TAGATIS

NÕUDED

005

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

220

230

240

250

255

260

270

280

290

300

C 09.01 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: STANDARDMEETODIKOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 1)

Riik:

| | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused | Üldised krediidiriskiga korrigeerimised | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised | Mahakandmised | Krediidiriskiga korrigeerimised / mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Makseviivituses olevad riskipositsioonid |
| 010 | 020 | 040 | 050 | 055 | 060 | 070 | 075 | 080 | 090 |
| 010 | Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu | | | | | | | | | | |
| 020 | Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu | | | | | | | | | | |
| 030 | Nõuded avaliku sektori asutuste vastu | | | | | | | | | | |
| 040 | Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu | | | | | | | | | | |
| 050 | Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu | | | | | | | | | | |
| 060 | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu | | | | | | | | | | |
| 070 | Nõuded äriühingute vastu | | | | | | | | | | |
| 075 | millest: VKEd | | | | | | | | | | |
| 080 | Jaenõuded | | | | | | | | | | |
| 085 | millest: VKEd | | | | | | | | | | |
| 090 | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | | | | | | | | | | |
| 095 | millest: VKEd | | | | | | | | | | |
| 100 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid | | | | | | | | | | |
| 110 | Eriti suure riskiga seotud kirjed | | | | | | | | | | |
| 120 | Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid | | | | | | | | | | |
| 130 | Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu | | | | | | | | | | |
| 140 | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid | | | | | | | | | | |
| 150 | Omakapitali investeeringud | | | | | | | | | | |
| 160 | Muud kirjed | | | | | | | | | | |
| 170 | Koguriskipositsioon | | | | | | | | | | |

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

Mahakandmised

Krediidiriskiga korrigeerimised / mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

010

020

040

050

055

060

070

075

080

090

010

Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

020

Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

030

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

040

Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

050

Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

060

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

070

Nõuded äriühingute vastu

075

millest: VKEd

080

Jaenõuded

085

millest: VKEd

090

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

095

millest: VKEd

100

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

110

Eriti suure riskiga seotud kirjed

120

Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

130

Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

140

Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

150

Omakapitali investeeringud

160

Muud kirjed

170

Koguriskipositsioon

C 09.02 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 2)

Riik:

| | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused | Üldised krediidiriskiga korrigeerimised | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised | Mahakandmised | Krediidiriskiga korrigeerimised / mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul | VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%) | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST | OODATAV KAHJU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid | | millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid | | millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid |
| 010 | 030 | 040 | 050 | 055 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 105 | 110 | 120 | 125 | 130 |
| 010 | Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu | | | | | | | | | | | | | | | |
| 020 | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu | | | | | | | | | | | | | | | |
| 030 | Nõuded äriühingute vastu | | | | | | | | | | | | | | | |
| 042 | millest: eriotstarbelised nõuded (v.a eriotstarbelised nõuded, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu määramise kriteeriume) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 045 | millest: eriotstarbelised nõuded, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu määramise kriteeriume | | | | | | | | | | | | | | | |
| 050 | millest: VKEd | | | | | | | | | | | | | | | |
| 060 | Jaenõuded | | | | | | | | | | | | | | | |
| 070 | Tagatud kinnisvaraga | | | | | | | | | | | | | | | |
| 080 | VKEd | | | | | | | | | | | | | | | |
| 090 | muud kui VKEd | | | | | | | | | | | | | | | |
| 100 | Kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded | | | | | | | | | | | | | | | |
| 110 | Muud jaenõuded | | | | | | | | | | | | | | | |
| 120 | VKEd | | | | | | | | | | | | | | | |
| 130 | muud kui VKEd | | | | | | | | | | | | | | | |
| 140 | Omakapitali investeeringud | | | | | | | | | | | | | | | |
| 150 | Koguriskipositsioon | | | | | | | | | | | | | | | |

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

Mahakandmised

Krediidiriskiga korrigeerimised / mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

OODATAV KAHJU

millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

010

030

040

050

055

060

070

080

090

100

105

110

120

125

130

010

Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

020

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

030

Nõuded äriühingute vastu

042

millest: eriotstarbelised nõuded (v.a eriotstarbelised nõuded, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu määramise kriteeriume)

045

millest: eriotstarbelised nõuded, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu määramise kriteeriume

050

millest: VKEd

060

Jaenõuded

070

Tagatud kinnisvaraga

080

VKEd

090

muud kui VKEd

100

Kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

110

Muud jaenõuded

120

VKEd

130

muud kui VKEd

140

Omakapitali investeeringud

150

Koguriskipositsioon

C 09.04 – RIIKIDE VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI ARVUTAMISEL JA KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHISE VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI MÄÄRA ARVUTAMISEL ASJAKOHASTE KREDIIDIRISKI POSITSIOONIDE JAOTUS (CCB)

Riik:

| | Summa | Protsent | Kvalitatiivne teave |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 | 020 | 030 |
| Asjakohased krediidiriski positsioonid – krediidirisk | |
| 010 | Riskipositsiooni väärtus standardmeetodi kohaselt | | | |
| 020 | Riskipositsiooni väärtus sisereitingute meetodi kohaselt | | | |
| Asjakohased krediidiriski positsioonid – tururisk | |
| 030 | Kauplemisportfelli kuuluvate pikkade ja lühikeste riskipositsioonide summa standardmeetodite puhul | | | |
| 040 | Kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide väärtus sisemudelite puhul | | | |
| Asjakohased krediidiriski positsioonid – väärtpaberistamine | |
| 050 | Kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus standardmeetodi kohaselt | | | |
| 060 | Kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus sisereitingute meetodi kohaselt | | | |
| Omavahendite nõuded ja kaalud | |
| 070 | Omavahendite nõuded kokku vastutsüklilise kapitalipuhvri puhul | | | |
| 080 | Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – krediidirisk | | | |
| 090 | Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – tururisk | | | |
| 100 | Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – kauplemisportfellivälised väärtpaberistamise positsioonid | | | |
| 110 | Omavahendite nõuete kaalud | | | |
| Vastutsüklilise kapitalipuhvri määrad | |
| 120 | Määratud asutuse kehtestatud vastutsüklilise kapitalipuhvri määr | | | |
| 130 | Krediidiasutuse või investeerimisühingu riigi suhtes kohaldatav vastutsüklilise kapitalipuhvri määr | | | |
| 140 | Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määr | | | |
| 2 % künnise kasutamine | |
| 150 | 2 % künnise kasutamine üldise krediidiriskipositsiooni puhul | | | |
| 160 | 2 % künnise kasutamine kauplemisportfelli kuuluva riskipositsiooni puhul | | | |

Summa

Protsent

Kvalitatiivne teave

010

020

030

Asjakohased krediidiriski positsioonid – krediidirisk

010

Riskipositsiooni väärtus standardmeetodi kohaselt

020

Riskipositsiooni väärtus sisereitingute meetodi kohaselt

Asjakohased krediidiriski positsioonid – tururisk

030

Kauplemisportfelli kuuluvate pikkade ja lühikeste riskipositsioonide summa standardmeetodite puhul

040

Kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide väärtus sisemudelite puhul

Asjakohased krediidiriski positsioonid – väärtpaberistamine

050

Kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus standardmeetodi kohaselt

060

Kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus sisereitingute meetodi kohaselt

Omavahendite nõuded ja kaalud

070

Omavahendite nõuded kokku vastutsüklilise kapitalipuhvri puhul

080

Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – krediidirisk

090

Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – tururisk

100

Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – kauplemisportfellivälised väärtpaberistamise positsioonid

110

Omavahendite nõuete kaalud

Vastutsüklilise kapitalipuhvri määrad

120

Määratud asutuse kehtestatud vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

130

Krediidiasutuse või investeerimisühingu riigi suhtes kohaldatav vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

140

Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

2 % künnise kasutamine

150

2 % künnise kasutamine üldise krediidiriskipositsiooni puhul

160

2 % künnise kasutamine kauplemisportfelli kuuluva riskipositsiooni puhul

C 10.01 – KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (CR EQU IRB 1)

| | SISEREITINGUTE SÜSTEEM | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) | RISKIGA KAALUTUD VARA | MEMOKIRJE: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE | OODATAV KAHJU |
| VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%) | (–) GARANTIID | (–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | (–) KOGUVÄLJAVOOL |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 |
| 010 | SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAKAPITALI INVESTEERINGUD KOKKU | | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter | |
| 020 | RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEV MEETOD: KOKKU | | | | | | | | | |
| 050 | LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETOD: KOKKU | | | | | | | | | |
| 060 | LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES |
| 070 | RISKIKAAL: 190 % | | | | | | | | | |
| 080 | 290 % | | | | | | | | | |
| 090 | 370 % | | | | | | | | | |
| 100 | SISEMUDELITEL PÕHINEV MEETOD | | | | | | | | | |
| 110 | OMAKAPITALI INVESTEERINGUD, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID | | | | | | | | | |

SISEREITINGUTE SÜSTEEM

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

RISKIGA KAALUTUD VARA

MEMOKIRJE:

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

OODATAV KAHJU

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

(–) GARANTIID

(–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

(–) KOGUVÄLJAVOOL

010

020

030

040

050

060

070

080

090

010

SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAKAPITALI INVESTEERINGUD KOKKU

Vormiga CA seotud lahter

020

RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEV MEETOD: KOKKU

050

LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETOD: KOKKU

060

LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

070

RISKIKAAL: 190 %

080

290 %

090

370 %

100

SISEMUDELITEL PÕHINEV MEETOD

110

OMAKAPITALI INVESTEERINGUD, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

C 10.02 – KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT. RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEVA MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE LÕIKES (CR EQU IRB 2)

| VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS) | SISEREITINGUTE SÜSTEEM | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) | RISKIGA KAALUTUD VARA | MEMOKIRJE: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE | OODATAV KAHJU |
| VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%) | (–) GARANTIID | (–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | (–) KOGUVÄLJAVOOL |
| 005 | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 |
| | | | | | | | | | |

VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS)

SISEREITINGUTE SÜSTEEM

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

RISKIGA KAALUTUD VARA

MEMOKIRJE:

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

OODATAV KAHJU

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

(–) GARANTIID

(–) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

(–) KOGUVÄLJAVOOL

005

010

020

030

040

050

060

070

080

090

C 11.00 – ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK (CR SETT)

| | ARVELDAMATA TEHINGUD ARVELDUSHINNAS | ARVELDAMATA TEHINGUTEST TULENEVA HINNAVAHE RISKIPOSITSIOON | OMAVAHENDITE NÕUDED | ARVELDUSRISKI KOGURISKIPOSITSIOON |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | 020 | 030 | 040 |
| 010 | Kauplemisportfellivälised arveldamata tehingud kokku | | | | Vormiga CA seotud lahter |
| 020 | Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %) | | | | |
| 030 | 5 kuni 15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8%) | | | | |
| 040 | 16 kuni 30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %) | | | | |
| 050 | 31 kuni 45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %) | | | | |
| 060 | 46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %) | | | | |
| 070 | Kauplemisportfelli arveldamata tehingud kokku | | | | Vormiga CA seotud lahter |
| 080 | Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %) | | | | |
| 090 | 5 kuni 15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8%) | | | | |
| 100 | 16 kuni 30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %) | | | | |
| 110 | 31 kuni 45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %) | | | | |
| 120 | 46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %) | | | | |

ARVELDAMATA TEHINGUD ARVELDUSHINNAS

ARVELDAMATA TEHINGUTEST TULENEVA HINNAVAHE RISKIPOSITSIOON

OMAVAHENDITE NÕUDED

ARVELDUSRISKI KOGURISKIPOSITSIOON

010

020

030

040

010

Kauplemisportfellivälised arveldamata tehingud kokku

Vormiga CA seotud lahter

020

Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)

030

5 kuni 15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8%)

040

16 kuni 30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)

050

31 kuni 45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)

060

46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

070

Kauplemisportfelli arveldamata tehingud kokku

Vormiga CA seotud lahter

080

Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)

090

5 kuni 15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8%)

100

16 kuni 30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)

110

31 kuni 45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)

120

46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

C 12.00 – KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – STANDARDMEETODIKOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC SA)

| | ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU | SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID | (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU | NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | (–) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL | RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*) | BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | | SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE JAOTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID | SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE JAOTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID | RISKIGA KAALUTUD VARA | HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE) | LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE | RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA | MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE STANDARDMEETODIKOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (Cva) | (–) KOGUVÄLJAVOOL | KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | (–) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUSED (Ga) | (–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE | 0 % | >0 % ja <=20 % | >20 % ja <=50 % | >50 % ja <=100 % | (–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD | KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID | REITINGU SAANUD POSITSIOONID (KREDIIDIKVALITEEDI ASTMED) | 1 250 % | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD |
| (–) KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*) | (–) KOGUVÄLJAVOOL | KOGUSISSEVOOL | ASTE 1 | ASTE 2 | ASTE 3 | ASTE 4 | KÕIK MUUD ASTMED | REITINGUTA POSITSIOONID | | MILLEST: VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE TEISE JÄRJEKOHA KAHJU | MILLEST: KESKMINE RISKIKAAL (%) | | KESKMINE RISKIKAAL (%) | | MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED | ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST | PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 | 220 | 230 | 240 | 250 | 260 | 270 | 280 | 290 | 300 | 310 | 320 | 330 | 340 | 350 | 360 | 370 | 380 | 390 |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter | |
| 020 | MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter | |
| 030 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 040 | BILANSILISED KIRJED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 050 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 060 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 070 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 080 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 090 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 100 | ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 110 | INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 120 | BILANSILISED KIRJED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 130 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 140 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 150 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 160 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 170 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 180 | SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 190 | BILANSILISED KIRJED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 200 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 210 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 220 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 230 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 240 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES: |
| 250 | ASTE 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 260 | ASTE 2 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 270 | ASTE 3 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 280 | ASTE 4 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 290 | KÕIK MUUD ASTMED JA REITINGUTA POSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

(–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

(–) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE JAOTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE JAOTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

RISKIGA KAALUTUD VARA

HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA

MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE STANDARDMEETODIKOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

(–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (Cva)

(–) KOGUVÄLJAVOOL

KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

(–) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUSED (Ga)

(–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

0 %

>0 % ja <=20 %

>20 % ja <=50 %

>50 % ja <=100 %

(–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD

KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

REITINGU SAANUD POSITSIOONID (KREDIIDIKVALITEEDI ASTMED)

1 250 %

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

(–) KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

(–) KOGUVÄLJAVOOL

KOGUSISSEVOOL

ASTE 1

ASTE 2

ASTE 3

ASTE 4

KÕIK MUUD ASTMED

REITINGUTA POSITSIOONID

MILLEST: VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE TEISE JÄRJEKOHA KAHJU

MILLEST: KESKMINE RISKIKAAL (%)

KESKMINE RISKIKAAL (%)

MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

220

230

240

250

260

270

280

290

300

310

320

330

340

350

360

370

380

390

010

KOGURISKIPOSITSIOON

Vormiga CA seotud lahter

020

MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

Vormiga CA seotud lahter

030

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

040

BILANSILISED KIRJED

050

VÄÄRTPABERISTAMISED

060

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

070

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

080

VÄÄRTPABERISTAMISED

090

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

100

ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

110

INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

120

BILANSILISED KIRJED

130

VÄÄRTPABERISTAMISED

140

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

150

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

160

VÄÄRTPABERISTAMISED

170

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

180

SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

190

BILANSILISED KIRJED

200

VÄÄRTPABERISTAMISED

210

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

220

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

230

VÄÄRTPABERISTAMISED

240

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES:

250

ASTE 1

260

ASTE 2

270

ASTE 3

280

ASTE 4

290

KÕIK MUUD ASTMED JA REITINGUTA POSITSIOONID

C 13.00 – KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC IRB)

| | ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU | SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU | RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | (–) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL | RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*) | BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS KREDIIDIRISKI ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | | SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE JAOTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID | (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISTEST JA ERALDISTEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA VÄHENDAMINE | RISKIGA KAALUTUD VARA | HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE) | LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE | RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA | MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (Cva) | (–) KOGUVÄLJAVOOL | KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | (–) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUSED (Ga) | (–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE | 0 % | >0% ja <=20% | >20 % ja <=50 % | >50 % ja <=100 % | (–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD | KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID | VÄLISREITINGU MEETOD (KREDIIDIKVALITEEDI ASTMED) | 1 250 % | REGULATIIVNE MEETOD | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD |
| (–) KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*) | (–) KOGUVÄLJAVOOL | KOGUSISSEVOOL | ASTE 1 JA LÜHIAJALINE ASTE 1 | ASTE 2 | ASTE 3 | ASTE 4 JA LÜHIAJALINE ASTE 2 | ASTE 5 | ASTE 6 | ASTE 7 JA LÜHIAJALINE ASTE 3 | ASTE 8 | ASTE 9 | ASTE 10 | ASTE 11 | KÕIK MUUD ASTMED | REITINGUTA POSITSIOONID | | KESKMINE RISKIKAAL (%) | | KESKMINE RISKIKAAL (%) | | KESKMINE RISKIKAAL (%) | | MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED | ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST | PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 | 220 | 230 | 240 | 250 | 260 | 270 | 280 | 290 | 300 | 310 | 320 | 330 | 340 | 350 | 360 | 370 | 380 | 390 | 400 | 410 | 420 | 430 | 440 | 450 | 460 |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter | |
| 020 | MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter | |
| 030 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 040 | BILANSILISED KIRJED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 050 | VÄÄRTPABERISTAMISED | A | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 060 | B | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 070 | C | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 080 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | D | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 090 | E | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 100 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 110 | VÄÄRTPABERISTAMISED | A | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 120 | B | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 130 | C | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 140 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | D | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 150 | E | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 160 | ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 170 | INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 180 | BILANSILISED KIRJED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 190 | VÄÄRTPABERISTAMISED | A | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 200 | B | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 210 | C | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 220 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | D | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 230 | E | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 240 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 250 | VÄÄRTPABERISTAMISED | A | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 260 | B | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 270 | C | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 280 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | D | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 290 | E | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 300 | SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 310 | BILANSILISED KIRJED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 320 | VÄÄRTPABERISTAMISED | A | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 330 | B | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 340 | C | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 350 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | D | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 360 | E | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 370 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 380 | VÄÄRTPABERISTAMISED | A | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 390 | B | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 400 | C | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 410 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | D | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 420 | E | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES: |
| 430 | ASTE 1 JA LÜHIAJALINE ASTE 1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 440 | ASTE 2 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 450 | ASTE 3 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 460 | ASTE 4 JA LÜHIAJALINE ASTE 2 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 470 | ASTE 5 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 480 | ASTE 6 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 490 | ASTE 7 JA LÜHIAJALINE ASTE 3 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 500 | ASTE 8 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 510 | ASTE 9 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 520 | ASTE 10 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 530 | ASTE 11 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 540 | KÕIK MUUD ASTMED JA REITINGUTA POSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

(–) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS KREDIIDIRISKI ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE JAOTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

(–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISTEST JA ERALDISTEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA VÄHENDAMINE

RISKIGA KAALUTUD VARA

HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA

MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

(–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (Cva)

(–) KOGUVÄLJAVOOL

KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

(–) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUSED (Ga)

(–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

0 %

>0% ja <=20%

>20 % ja <=50 %

>50 % ja <=100 %

(–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD

KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

VÄLISREITINGU MEETOD (KREDIIDIKVALITEEDI ASTMED)

1 250 %

REGULATIIVNE MEETOD

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

(–) KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

(–) KOGUVÄLJAVOOL

KOGUSISSEVOOL

ASTE 1 JA LÜHIAJALINE ASTE 1

ASTE 2

ASTE 3

ASTE 4 JA LÜHIAJALINE ASTE 2

ASTE 5

ASTE 6

ASTE 7 JA LÜHIAJALINE ASTE 3

ASTE 8

ASTE 9

ASTE 10

ASTE 11

KÕIK MUUD ASTMED

REITINGUTA POSITSIOONID

KESKMINE RISKIKAAL (%)

KESKMINE RISKIKAAL (%)

KESKMINE RISKIKAAL (%)

MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

220

230

240

250

260

270

280

290

300

310

320

330

340

350

360

370

380

390

400

410

420

430

440

450

460

010

KOGURISKIPOSITSIOON

Vormiga CA seotud lahter

020

MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

Vormiga CA seotud lahter

030

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

040

BILANSILISED KIRJED

050

VÄÄRTPABERISTAMISED

A

060

B

070

C

080

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

D

090

E

100

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

110

VÄÄRTPABERISTAMISED

A

120

B

130

C

140

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

D

150

E

160

ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

170

INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

180

BILANSILISED KIRJED

190

VÄÄRTPABERISTAMISED

A

200

B

210

C

220

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

D

230

E

240

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

250

VÄÄRTPABERISTAMISED

A

260

B

270

C

280

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

D

290

E

300

SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

310

BILANSILISED KIRJED

320

VÄÄRTPABERISTAMISED

A

330

B

340

C

350

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

D

360

E

370

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

380

VÄÄRTPABERISTAMISED

A

390

B

400

C

410

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

D

420

E

AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES:

430

ASTE 1 JA LÜHIAJALINE ASTE 1

440

ASTE 2

450

ASTE 3

460

ASTE 4 JA LÜHIAJALINE ASTE 2

470

ASTE 5

480

ASTE 6

490

ASTE 7 JA LÜHIAJALINE ASTE 3

500

ASTE 8

510

ASTE 9

520

ASTE 10

530

ASTE 11

540

KÕIK MUUD ASTMED JA REITINGUTA POSITSIOONID

C 14.00 – ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA (SEC Details)

| REA NUMBER | SISEKOOD | VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA TUNNUS | VÄÄRTPABERISTAMISE LIIK: (TRADITSIOONILINE/SÜNTEETILINE) | ARVESTUSLIK KÄSITLUS: Kas väärtpaberistatud riskipositsioone kajastatakse bilansis või need arvatakse bilansist välja? | MAKSEVÕIMEKÄSITLUS: Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid? | VÄÄRTPABERISTAMINE VÕI EDASIVÄÄRTPABERISTAMINE? | LIHTNE, LÄBIPAISTEV JA STANDARDITUD VÄÄRTPABERISTAMINE | SÄILITAMINE | KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU ROLL: (VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA / SPONSOR / ALGNE LAENUANDJA / INVESTOR) | VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE PROGRAMMIGA MITTE HÕLMATUD | | VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONID | VÄÄRTPABERISTAMISE STRUKTUUR | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID | (–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA | MEETOD | LIHTSAD, LÄBIPAISTVAD JA STANDARDITUD VÄÄRTPABERISTAMISED, MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID – KAUPLEMISPORTFELL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KOHALDATAV SÄILITAMISE LIIK | SÄILITAMISE % ARUANDEKUUPÄEVA SEISUGA | SÄILITAMISNÕUDE JÄRGIMINE? | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEV | VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEVA SEISUGA | KOGUSUMMA | KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU OSA (%) | LIIK | KOHALDATAV MEETOD (STANDARDMEETOD, SISEREITINGUTE MEETOD, KOMBINEERITUD MEETOD) | RISKIPOSITSIOONIDE ARV | RIIK | NÕUETE SUURUSTEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) | (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE VÄÄRTPABERISTAMIST (%) | BILANSILISED KIRJED | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID | LÕPPTÄHTAEG | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | MEMOKIRJED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID | ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE | KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL VÕI MITTE KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL? | NETOPOSITSIOONID | OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU (STANDARDMEETOD) |
| KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | VARASEIM PROGNOOSITAV LÕPETAMISE KUUPÄEV | LEPINGUKOHANE LÕPPTÄHTAEG | BILANSILISED KIRJED | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID | OTSESED FINANTSGARANTIID | INTRESSIMÄÄRA VAHETUSTEHINGUD / VALUUTA VAHETUSTEHINGUD | AKTSEPTEERITUD LIKVIIDSUSE TAGAMISE TEHINGUD | MUUD (sealhulgas mitteaktsepteeritud likviidsuse tagamise tehingud) | KOHALDATAKSE ÜMBERHINDLUSTEGURIT |
| KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD | ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST | PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST |
| PIKAD | LÜHIKESED | SPETSIIFILINE RISK |
| 005 | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 075 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 | 220 | 230 | 240 | 250 | 260 | 270 | 280 | 290 | 300 | 310 | 320 | 330 | 340 | 350 | 360 | 370 | 380 | 390 | 400 | 410 | 420 | 430 | 440 | 445 | 446 | 450 | 460 | 470 | 480 |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

REA NUMBER

SISEKOOD

VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA TUNNUS

VÄÄRTPABERISTAMISE LIIK: (TRADITSIOONILINE/SÜNTEETILINE)

ARVESTUSLIK KÄSITLUS: Kas väärtpaberistatud riskipositsioone kajastatakse bilansis või need arvatakse bilansist välja?

MAKSEVÕIMEKÄSITLUS: Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid?

VÄÄRTPABERISTAMINE VÕI EDASIVÄÄRTPABERISTAMINE?

LIHTNE, LÄBIPAISTEV JA STANDARDITUD VÄÄRTPABERISTAMINE

SÄILITAMINE

KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU ROLL: (VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA / SPONSOR / ALGNE LAENUANDJA / INVESTOR)

VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE PROGRAMMIGA MITTE HÕLMATUD

VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONID

VÄÄRTPABERISTAMISE STRUKTUUR

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID

(–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA

MEETOD

LIHTSAD, LÄBIPAISTVAD JA STANDARDITUD VÄÄRTPABERISTAMISED, MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID – KAUPLEMISPORTFELL

KOHALDATAV SÄILITAMISE LIIK

SÄILITAMISE % ARUANDEKUUPÄEVA SEISUGA

SÄILITAMISNÕUDE JÄRGIMINE?

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEV

VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEVA SEISUGA

KOGUSUMMA

KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU OSA (%)

LIIK

KOHALDATAV MEETOD (STANDARDMEETOD, SISEREITINGUTE MEETOD, KOMBINEERITUD MEETOD)

RISKIPOSITSIOONIDE ARV

RIIK

NÕUETE SUURUSTEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

(–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE VÄÄRTPABERISTAMIST (%)

BILANSILISED KIRJED

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

LÕPPTÄHTAEG

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

MEMOKIRJED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL VÕI MITTE KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL?

NETOPOSITSIOONID

OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU (STANDARDMEETOD)

KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

VARASEIM PROGNOOSITAV LÕPETAMISE KUUPÄEV

LEPINGUKOHANE LÕPPTÄHTAEG

BILANSILISED KIRJED

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

OTSESED FINANTSGARANTIID

INTRESSIMÄÄRA VAHETUSTEHINGUD / VALUUTA VAHETUSTEHINGUD

AKTSEPTEERITUD LIKVIIDSUSE TAGAMISE TEHINGUD

MUUD (sealhulgas mitteaktsepteeritud likviidsuse tagamise tehingud)

KOHALDATAKSE ÜMBERHINDLUSTEGURIT

KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

PIKAD

LÜHIKESED

SPETSIIFILINE RISK

005

010

020

030

040

050

060

070

075

080

090

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

220

230

240

250

260

270

280

290

300

310

320

330

340

350

360

370

380

390

400

410

420

430

440

445

446

450

460

470

480

C 16.00 – OPERATSIOONIRISK (OPR)

| PANGANDUSTEGEVUS | ASJAOMANE NÄITAJA | LAENUD JA ETTEMAKSED (TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI KOHALDAMISE KORRAL) | OMAVAHENDITE NÕUE | Koguriskipositsioon operatsiooniriski puhul | VAJADUSE KORRAL KAJASTATAVAD TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI MEMOKIRJED |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AASTA–3 | AASTA–2 | EELMINE AASTA | AASTA–3 | AASTA–2 | EELMINE AASTA | MILLEST: TULENEVALT JAOTUSMEHHANISMIST | OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE OODATAVA KAHJU MÄÄRAST, HAJUTAMISEST JA RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST TULENEVAT VÄHENDAMIST | (–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT ÄRITAVADES ARVESSE VÕETUD OODATAVA KAHJU MÄÄRAST | (–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT HAJUTAMISEST | (–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST (KINDLUSTUS JA MUUD RISKI ÜLEKANDMISE MEHHANISMID) |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | O71 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 |
| 010 | 1. | PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE BAASMEETODIT |

PANGANDUSTEGEVUS

ASJAOMANE NÄITAJA

LAENUD JA ETTEMAKSED (TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI KOHALDAMISE KORRAL)

OMAVAHENDITE NÕUE

Koguriskipositsioon operatsiooniriski puhul

VAJADUSE KORRAL KAJASTATAVAD TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI MEMOKIRJED

AASTA–3

AASTA–2

EELMINE AASTA

AASTA–3

AASTA–2

EELMINE AASTA

MILLEST: TULENEVALT JAOTUSMEHHANISMIST

OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE OODATAVA KAHJU MÄÄRAST, HAJUTAMISEST JA RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST TULENEVAT VÄHENDAMIST

(–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT ÄRITAVADES ARVESSE VÕETUD OODATAVA KAHJU MÄÄRAST

(–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT HAJUTAMISEST

(–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST (KINDLUSTUS JA MUUD RISKI ÜLEKANDMISE MEHHANISMID)

010

020

030

040

050

060

070

O71

080

090

100

110

120

010

1.

Vormiga CA seotud lahter

020

| 2. | PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT VÕI ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT |
| --- | --- |

2.

Vormiga CA seotud lahter

KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT

030

FINANTSNÕUSTAMINE

040

KAUPLEMINE JA MÜÜK

050

JAEKLIENDIMAAKLERLUS

060

ÄRIPANGANDUS

070

JAEPANGANDUS

080

MAKSED JA ARVELDUSED

090

HOIDMISTEENUSED

100

VARAHALDUS

KOHALDATAKSE ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

110

ÄRIPANGANDUS

120

JAEPANGANDUS

130

| 3. | PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVAT MEETODIT |
| --- | --- |

3.

Vormiga CA seotud lahter

C 17.01 – OPERATSIOONIRISK: KAHJUD JA HÜVITUSED ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL (OPR DETAILS 1)

| KAHJUDE MÄÄRAMINE ÄRILIINIDESSE | JUHTUMILIIGID | JUHTUMILIIGID KOKKU | MEMOKIRJE: ANDMETE KOGUMISEL KOHALDATAV MIINIMUMMÄÄR |
| --- | --- | --- | --- |
| SISEPETTUS | VÄLISPETTUS | TÖÖHÕIVETAVAD JA TÖÖOHUTUS | KLIENDID, TOOTED JA ÄRITAVAD | VARALINE KAHJU | ÄRITEGEVUSE HÄIRE JA SÜSTEEMIRIKKED | TEHINGU TÄITMINE, ÜLEKANDED JA PROTSESSIJUHTIMINE | MADALAIM | KÕRGEIM |
| Rida | | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 |
| 0010 | FINANTSNÕUSTAMINE [CF] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0020 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0030 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0040 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0050 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0060 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0070 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0080 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0110 | KAUPLEMINE JA MÜÜK [TS] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0120 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0130 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0140 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0150 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0160 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0170 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0180 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0210 | JAEKLIENDIMAAKLERLUS [RBr] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0220 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0230 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0240 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0250 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0260 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0270 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0280 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0310 | ÄRIPANGANDUS [CB] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0320 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0330 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0340 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0350 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0360 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0370 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0380 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0410 | JAEPANGANDUS [RB] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0420 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0430 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0440 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0450 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0460 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0470 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0480 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0510 | MAKSED JA ARVELDUSED [PS] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0520 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0530 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0540 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0550 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0560 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0570 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0580 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0610 | HOIDMISTEENUSED [AS] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0620 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0630 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0640 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0650 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0660 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0670 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0680 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0710 | VARAHALDUS [AM] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0720 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0730 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0740 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0750 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0760 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0770 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0780 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0810 | ETTEVÕTTEÜLENE [CI] | Juhtumite arv (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0820 | Brutokahju summa (uued juhtumid) | | | | | | | | | | |
| 0830 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist | | | | | | | | | | |
| 0840 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0850 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0860 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0870 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0880 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0910 | ÄRILIINID KOKKU | Juhtumite arv (uued juhtumid). millest: | | | | | | | | | | |
| 0911 | seotud kahjudega ≥ 10000 ja < 20000 | | | | | | | | | | |
| 0912 | seotud kahjudega ≥ 20000 ja < 100000 | | | | | | | | | | |
| 0913 | seotud kahjudega ≥ 100000 ja < 1 000 000 | | | | | | | | | | |
| 0914 | seotud kahjudega ≥ 1 000 000 | | | | | | | | | | |
| 0920 | Brutokahju summa (uued juhtumid). millest: | | | | | | | | | | |
| 0921 | seotud kahjudega ≥ 10000 ja < 20000 | | | | | | | | | | |
| 0922 | seotud kahjudega ≥ 20 000 ja < 1 00 000 | | | | | | | | | | |
| 0923 | seotud kahjudega ≥ 100000 ja < 1 000 000 | | | | | | | | | | |
| 0924 | seotud kahjudega ≥ 1 000 000 | | | | | | | | | | |
| 0930 | Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist. millest: | | | | | | | | | | |
| 0935 | millest: selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul tehti positiivne kahju korrigeerimine | | | | | | | | | | |
| 0936 | millest: selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul tehti negatiivne kahju korrigeerimine | | | | | | | | | | |
| 0940 | Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised | | | | | | | | | | |
| 0945 | millest: kahju positiivse korrigeerimise summad (+) | | | | | | | | | | |
| 0946 | millest: kahju negatiivse korrigeerimise summad (+) | | | | | | | | | | |
| 0950 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 0960 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0970 | Otse hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 0980 | Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma | | | | | | | | | | |

KAHJUDE MÄÄRAMINE ÄRILIINIDESSE

JUHTUMILIIGID

JUHTUMILIIGID KOKKU

MEMOKIRJE: ANDMETE KOGUMISEL KOHALDATAV MIINIMUMMÄÄR

SISEPETTUS

VÄLISPETTUS

TÖÖHÕIVETAVAD JA TÖÖOHUTUS

KLIENDID, TOOTED JA ÄRITAVAD

VARALINE KAHJU

ÄRITEGEVUSE HÄIRE JA SÜSTEEMIRIKKED

TEHINGU TÄITMINE, ÜLEKANDED JA PROTSESSIJUHTIMINE

MADALAIM

KÕRGEIM

Rida

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0010

FINANTSNÕUSTAMINE [CF]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0020

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0030

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0040

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0050

Suurim ühekordne kahju

0060

Viie suurima kahju kogusumma

0070

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0080

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0110

KAUPLEMINE JA MÜÜK [TS]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0120

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0130

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0140

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0150

Suurim ühekordne kahju

0160

Viie suurima kahju kogusumma

0170

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0180

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0210

JAEKLIENDIMAAKLERLUS [RBr]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0220

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0230

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0240

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0250

Suurim ühekordne kahju

0260

Viie suurima kahju kogusumma

0270

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0280

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0310

ÄRIPANGANDUS [CB]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0320

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0330

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0340

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0350

Suurim ühekordne kahju

0360

Viie suurima kahju kogusumma

0370

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0380

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0410

JAEPANGANDUS [RB]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0420

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0430

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0440

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0450

Suurim ühekordne kahju

0460

Viie suurima kahju kogusumma

0470

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0480

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0510

MAKSED JA ARVELDUSED [PS]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0520

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0530

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0540

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0550

Suurim ühekordne kahju

0560

Viie suurima kahju kogusumma

0570

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0580

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0610

HOIDMISTEENUSED [AS]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0620

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0630

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0640

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0650

Suurim ühekordne kahju

0660

Viie suurima kahju kogusumma

0670

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0680

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0710

VARAHALDUS [AM]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0720

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0730

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0740

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0750

Suurim ühekordne kahju

0760

Viie suurima kahju kogusumma

0770

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0780

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0810

ETTEVÕTTEÜLENE [CI]

Juhtumite arv (uued juhtumid)

0820

Brutokahju summa (uued juhtumid)

0830

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

0840

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0850

Suurim ühekordne kahju

0860

Viie suurima kahju kogusumma

0870

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0880

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

0910

ÄRILIINID KOKKU

Juhtumite arv (uued juhtumid). millest:

0911

seotud kahjudega ≥ 10000 ja < 20000

0912

seotud kahjudega ≥ 20000 ja < 100000

0913

seotud kahjudega ≥ 100000 ja < 1 000 000

0914

seotud kahjudega ≥ 1 000 000

0920

Brutokahju summa (uued juhtumid). millest:

0921

seotud kahjudega ≥ 10000 ja < 20000

0922

seotud kahjudega ≥ 20 000 ja < 1 00 000

0923

seotud kahjudega ≥ 100000 ja < 1 000 000

0924

seotud kahjudega ≥ 1 000 000

0930

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist. millest:

0935

millest: selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul tehti positiivne kahju korrigeerimine

0936

millest: selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul tehti negatiivne kahju korrigeerimine

0940

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

0945

millest: kahju positiivse korrigeerimise summad (+)

0946

millest: kahju negatiivse korrigeerimise summad (+)

0950

Suurim ühekordne kahju

0960

Viie suurima kahju kogusumma

0970

Otse hüvitatud kahju kogusumma

0980

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

C 17.02 – OPERATSIOONIRISK: SUURED KAHJUJUHTUMID (OPR DETAILS 2)

| | Juhtumi kood | Arvestuspäev | Toimumispäev | Avastamispäev | Juhtumiliik | Brutokahju | Brutokahju ilma otsehüvitusteta | BRUTOKAHJU ÄRILIINIDE LÕIKES | Juriidilise isiku nimi | Juriidilise isiku tunnus | Äriüksus | Kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Finantsnõustamine | Kauplemine ja müük | Jaekliendimaaklerlus | Äripangandus | Jaepangandus | Maksed ja arveldused | Hoidmisteenused | Varahaldus | Ettevõtteülene |
| Rida | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 | 0190 | 0200 |
| ... | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Juhtumi kood

Arvestuspäev

Toimumispäev

Avastamispäev

Juhtumiliik

Brutokahju

Brutokahju ilma otsehüvitusteta

BRUTOKAHJU ÄRILIINIDE LÕIKES

Juriidilise isiku nimi

Juriidilise isiku tunnus

Äriüksus

Kirjeldus

Finantsnõustamine

Kauplemine ja müük

Jaekliendimaaklerlus

Äripangandus

Jaepangandus

Maksed ja arveldused

Hoidmisteenused

Varahaldus

Ettevõtteülene

Rida

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0190

0200

...

C 18.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA TDI)

Valuuta:

| | POSITSIOONID | OMAVAHENDITE NÕUDED | KOGURISKIPOSITSIOON |
| --- | --- | --- | --- |
| KÕIK POSITSIOONID | NETOPOSITSIOONID | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET |
| PIKAD | LÜHIKESED | PIKAD | LÜHIKESED |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 |
| 010 | KAUPLEMISPORFELLI KUULUVAD KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID | | | | | | | Vormiga CA2 seotud lahter |
| 011 | Üldrisk | | | | | | | |
| 012 | Tuletisinstrumendid | | | | | | | |
| 013 | Muud varad ja kohustused | | | | | | | |
| 020 | Lõpptähtajal põhinev meetod | | | | | | | |
| 030 | Tsoon 1 | | | | | | | |
| 040 | 0 ≤ 1 kuu | | | | | | | |
| 050 | > 1 ≤ 3 kuud | | | | | | | |
| 060 | > 3 ≤ 6 kuud | | | | | | | |
| 070 | > 6 ≤ 12 kuud | | | | | | | |
| 080 | Tsoon 2 | | | | | | | |
| 090 | > 1 ≤ 2 (1,9 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 100 | > 2 ≤ 3 (> 1,9 ≤ 2,8 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 110 | > 3 ≤ 4 (> 2,8 ≤ 3,6 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 120 | Tsoon 3 | | | | | | | |
| 130 | > 4 ≤ 5 (> 3,6 ≤ 4,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 140 | > 5 ≤ 7 (> 4,3 ≤ 5,7 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 150 | > 7 ≤ 10 (> 5,7 ≤ 7,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 160 | > 10 ≤ 15 (> 7,3 ≤ 9,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 170 | > 15 ≤ 20 (> 9,3 ≤ 10,6 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 180 | > 20 (> 10,6 ≤ 12,0 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 190 | (> 12,0 ≤ 20,0 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 200 | (> 20 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat | | | | | | | |
| 210 | Kestusel põhinev meetod | | | | | | | |
| 220 | Tsoon 1 | | | | | | | |
| 230 | Tsoon 2 | | | | | | | |
| 240 | Tsoon 3 | | | | | | | |
| 250 | Spetsiifiline risk | | | | | | | |
| 251 | Omavahendite nõue muude kui väärtpaberistamise võlainstrumentide puhul | | | | | | | |
| 260 | Tabeli 1 esimese kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid | | | | | | | |
| 270 | Tabeli 1 teise kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid | | | | | | | |
| 280 | Järelejäänud kehtivusajaga ≤ 6 kuud | | | | | | | |
| 290 | Järelejäänud kehtivusajaga > 6 kuud ja ≤ 24 kuud | | | | | | | |
| 300 | Järelejäänud kehtivusajaga > 24 kuud | | | | | | | |
| 310 | Tabeli 1 kolmanda kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid | | | | | | | |
| 320 | Tabeli 1 neljanda kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid | | | | | | | |
| 321 | Reitingu saanud n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid | | | | | | | |
| 325 | Omavahendite nõue väärtpaberistamise instrumentide puhul | | | | | | | |
| 330 | Omavahendite nõue korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul | | | | | | | |
| 350 | Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk) | | | | | | | |
| 360 | Lihtsustatud meetod | | | | | | | |
| 370 | Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul | | | | | | | |
| 380 | Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul | | | | | | | |
| 385 | Täiustatud deltameetod – mittepidevad optsioonid ja ostutähed | | | | | | | |
| 390 | Stsenaariumi maatriksmeetod | | | | | | | |

POSITSIOONID

OMAVAHENDITE NÕUDED

KOGURISKIPOSITSIOON

KÕIK POSITSIOONID

NETOPOSITSIOONID

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

PIKAD

LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

010

020

030

040

050

060

070

010

KAUPLEMISPORFELLI KUULUVAD KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

Vormiga CA2 seotud lahter

011

Üldrisk

012

Tuletisinstrumendid

013

Muud varad ja kohustused

020

Lõpptähtajal põhinev meetod

030

Tsoon 1

040

0 ≤ 1 kuu

050

> 1 ≤ 3 kuud

060

> 3 ≤ 6 kuud

070

> 6 ≤ 12 kuud

080

Tsoon 2

090

> 1 ≤ 2 (1,9 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

100

> 2 ≤ 3 (> 1,9 ≤ 2,8 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

110

> 3 ≤ 4 (> 2,8 ≤ 3,6 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

120

Tsoon 3

130

> 4 ≤ 5 (> 3,6 ≤ 4,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

140

> 5 ≤ 7 (> 4,3 ≤ 5,7 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

150

> 7 ≤ 10 (> 5,7 ≤ 7,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

160

> 10 ≤ 15 (> 7,3 ≤ 9,3 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

170

> 15 ≤ 20 (> 9,3 ≤ 10,6 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

180

> 20 (> 10,6 ≤ 12,0 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

190

(> 12,0 ≤ 20,0 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

200

(> 20 kui kupongimäär on alla 3 %) aastat

210

Kestusel põhinev meetod

220

Tsoon 1

230

Tsoon 2

240

Tsoon 3

250

Spetsiifiline risk

251

Omavahendite nõue muude kui väärtpaberistamise võlainstrumentide puhul

260

Tabeli 1 esimese kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid

270

Tabeli 1 teise kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid

280

Järelejäänud kehtivusajaga ≤ 6 kuud

290

Järelejäänud kehtivusajaga > 6 kuud ja ≤ 24 kuud

300

Järelejäänud kehtivusajaga > 24 kuud

310

Tabeli 1 kolmanda kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid

320

Tabeli 1 neljanda kategooria alla kuuluvad võlainstrumendid

321

Reitingu saanud n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid

325

Omavahendite nõue väärtpaberistamise instrumentide puhul

330

Omavahendite nõue korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul

350

Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk)

360

Lihtsustatud meetod

370

Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul

380

Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul

385

Täiustatud deltameetod – mittepidevad optsioonid ja ostutähed

390

Stsenaariumi maatriksmeetod

C 19.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA SEC)

| | KÕIK POSITSIOONID | (–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID | NETOPOSITSIOONID | NETOPOSITSIOONIDE (PIKAD) JAOTUS STANDARDMEETODI JA SISEREITINGUTE MEETODI KOHASTE RISKIKAALUDE LÕIKES | NETOPOSITSIOONIDE (LÜHIKESED) JAOTUS STANDARDMEETODI JA SISEREITINGUTE MEETODI KOHASTE RISKIKAALUDE LÕIKES | HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE) | ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST | PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST | OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RISKIKAALUD < 1 250  % | 1 250 % | REGULATIIVNE MEETOD | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD | RISKIKAALUD < 1 250  % | 1 250  % | REGULATIIVNE MEETOD | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD |
| PIKAD | LÜHIKESED | (-) PIKAD | (-) LÜHIKESED | PIKAD | LÜHIKESED | 7–10 % | 12–18 % | 20–35 % | 40–75 % | 100 % | 150 % | 200 % | 225 % | 250 % | 300 % | 350 % | 425 % | 500 % | 650 % | 750 % | 850 % | REITINGU SAANUD POSITSIOONID | REITINGUTA POSITSIOONID | | KESKMINE RISKIKAAL (%) | | KESKMINE RISKIKAAL (%) | 7–10 % | 12–18 % | 20–35 % | 40–75 % | 100 % | 150 % | 200 % | 225 % | 250 % | 300 % | 350 % | 425 % | 500 % | 650 % | 750 % | 850 % | REITINGU SAANUD POSITSIOONID | REITINGUTA POSITSIOONID | | KESKMINE RISKIKAAL (%) | | KESKMINE RISKIKAAL (%) | KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID | KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID | KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID | KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID | KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA | KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID | KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID | KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 | 220 | 230 | 240 | 250 | 260 | 270 | 280 | 290 | 300 | 310 | 320 | 330 | 340 | 350 | 360 | 370 | 380 | 390 | 400 | 410 | 420 | 430 | 440 | 450 | 460 | 470 | 480 | 490 | 500 | 510 | 520 | 530 | 540 | 550 | 560 | 570 | 580 | 590 | 600 | 610 |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Vormiga MKR SA TDI {325:060} seotud lahter |
| 020 | millest: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 030 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 040 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 050 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 060 | INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 070 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 080 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 090 | SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 100 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 110 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA JAOTUS ALUSVARA LIIKIDE LÕIKES: |
| 120 | 1. | Elamukinnisvarale seatud hüpoteegid |

KÕIK POSITSIOONID

(–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID

NETOPOSITSIOONID

NETOPOSITSIOONIDE (PIKAD) JAOTUS STANDARDMEETODI JA SISEREITINGUTE MEETODI KOHASTE RISKIKAALUDE LÕIKES

NETOPOSITSIOONIDE (LÜHIKESED) JAOTUS STANDARDMEETODI JA SISEREITINGUTE MEETODI KOHASTE RISKIKAALUDE LÕIKES

HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

RISKIKAALUD < 1 250  %

1 250 %

REGULATIIVNE MEETOD

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

RISKIKAALUD < 1 250  %

1 250  %

REGULATIIVNE MEETOD

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

PIKAD

LÜHIKESED

(-) PIKAD

(-) LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

7–10 %

12–18 %

20–35 %

40–75 %

100 %

150 %

200 %

225 %

250 %

300 %

350 %

425 %

500 %

650 %

750 %

850 %

REITINGU SAANUD POSITSIOONID

REITINGUTA POSITSIOONID

KESKMINE RISKIKAAL (%)

KESKMINE RISKIKAAL (%)

7–10 %

12–18 %

20–35 %

40–75 %

100 %

150 %

200 %

225 %

250 %

300 %

350 %

425 %

500 %

650 %

750 %

850 %

REITINGU SAANUD POSITSIOONID

REITINGUTA POSITSIOONID

KESKMINE RISKIKAAL (%)

KESKMINE RISKIKAAL (%)

KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID

KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID

KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID

KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID

KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA

KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID

KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID

KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

220

230

240

250

260

270

280

290

300

310

320

330

340

350

360

370

380

390

400

410

420

430

440

450

460

470

480

490

500

510

520

530

540

550

560

570

580

590

600

610

010

KOGURISKIPOSITSIOON

Vormiga MKR SA TDI {325:060} seotud lahter

020

millest: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

030

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

040

VÄÄRTPABERISTAMISED

050

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

060

INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

070

VÄÄRTPABERISTAMISED

080

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

090

SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

100

VÄÄRTPABERISTAMISED

110

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA JAOTUS ALUSVARA LIIKIDE LÕIKES:

120

1.

Elamukinnisvarale seatud hüpoteegid

130

| 2. | Ärikinnisvarale seatud hüpoteegid |
| --- | --- |

2.

Ärikinnisvarale seatud hüpoteegid

140

| 3. | Krediitkaardinõuded |
| --- | --- |

3.

Krediitkaardinõuded

150

| 4. | Liising |
| --- | --- |

4.

Liising

160

| 5. | Äriühingutele või VKEdele antud laenud |
| --- | --- |

5.

Äriühingutele või VKEdele antud laenud

170

| 6. | Tarbimislaenud |
| --- | --- |

6.

Tarbimislaenud

180

| 7. | Nõuded klientide vastu |
| --- | --- |

7.

Nõuded klientide vastu

190

| 8. | Muud varad |
| --- | --- |

8.

Muud varad

200

| 9. | Pandikirjad |
| --- | --- |

9.

Pandikirjad

210

| 10. | Muud kohustused |
| --- | --- |

10.

Muud kohustused

C 20.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI SPETSIIFILINE RISK (MKR SA CTP)

| | KÕIK POSITSIOONID | (–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID | NETOPOSITSIOONID | NETOPOSITSIOONI (PIKK) JAOTUS STANDARDMEETODI JA SISEREITINGUTE MEETODI KOHASTE RISKIKAALUDE LÕIKES | NETOPOSITSIOONI (LÜHIKE) JAOTUS STANDARDMEETODI JA SISEREITINGUTE MEETODI KOHASTE RISKIKAALUDE LÕIKES | ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST | PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST | OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RISKIKAALUD < 1 250  % | 1 250 % | REGULATIIVNE MEETOD | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD | RISKIKAALUD < 1 250  % | 1 250 % | REGULATIIVNE MEETOD | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD |
| PIKAD | LÜHIKESED | (-) PIKAD | (-) LÜHIKESED | PIKAD | LÜHIKESED | 7–10% | 12–18% | 20–35% | 40–75% | 100% | 250% | 350% | 425% | 650% | Muu | REITINGU SAANUD POSITSIOONID | REITINGUTA POSITSIOONID | | KESKMINE RISKIKAAL (%) | | KESKMINE RISKIKAAL (%) | 7–10% | 12–18 % | 20–35% | 40–75% | 100% | 250% | 350% | 425% | 650% | Muu | REITINGU SAANUD POSITSIOONID | REITINGUTA POSITSIOONID | | KESKMINE RISKIKAAL (%) | | KESKMINE RISKIKAAL (%) | KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID | KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID | KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID | KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 | 220 | 230 | 240 | 250 | 260 | 270 | 280 | 290 | 300 | 310 | 320 | 330 | 340 | 350 | 360 | 370 | 380 | 390 | 400 | 410 | 420 | 430 | 440 | 450 |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Vormiga MKR SA TDI {330:060} seotud lahter |
| | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: |
| 020 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 030 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 040 | MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 050 | INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 060 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 070 | MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 080 | SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 090 | VÄÄRTPABERISTAMISED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 100 | MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID: |
| 110 | N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 120 | MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

KÕIK POSITSIOONID

(–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID

NETOPOSITSIOONID

NETOPOSITSIOONI (PIKK) JAOTUS STANDARDMEETODI JA SISEREITINGUTE MEETODI KOHASTE RISKIKAALUDE LÕIKES

NETOPOSITSIOONI (LÜHIKE) JAOTUS STANDARDMEETODI JA SISEREITINGUTE MEETODI KOHASTE RISKIKAALUDE LÕIKES

ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

RISKIKAALUD < 1 250  %

1 250 %

REGULATIIVNE MEETOD

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

RISKIKAALUD < 1 250  %

1 250 %

REGULATIIVNE MEETOD

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

PIKAD

LÜHIKESED

(-) PIKAD

(-) LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

7–10%

12–18%

20–35%

40–75%

100%

250%

350%

425%

650%

Muu

REITINGU SAANUD POSITSIOONID

REITINGUTA POSITSIOONID

KESKMINE RISKIKAAL (%)

KESKMINE RISKIKAAL (%)

7–10%

12–18 %

20–35%

40–75%

100%

250%

350%

425%

650%

Muu

REITINGU SAANUD POSITSIOONID

REITINGUTA POSITSIOONID

KESKMINE RISKIKAAL (%)

KESKMINE RISKIKAAL (%)

KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID

KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID

KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID

KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

220

230

240

250

260

270

280

290

300

310

320

330

340

350

360

370

380

390

400

410

420

430

440

450

010

KOGURISKIPOSITSIOON

Vormiga MKR SA TDI {330:060} seotud lahter

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID:

020

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

030

VÄÄRTPABERISTAMISED

040

MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

050

INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

060

VÄÄRTPABERISTAMISED

070

MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

080

SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

090

VÄÄRTPABERISTAMISED

100

MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID:

110

N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

120

MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

C 21.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA EQU)

Riigisisene turg:

| | POSITSIOONID | OMAVAHENDITE NÕUDED | KOGURISKIPOSITSIOON |
| --- | --- | --- | --- |
| KÕIK POSITSIOONID | NETOPOSITSIOONID | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET |
| PIKAD | LÜHIKESED | PIKAD | LÜHIKESED |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 |
| 010 | KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD OMAKAPITALI INSTRUMENDID | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter |
| 020 | Üldrisk | | | | | | | |
| 021 | Tuletisinstrumendid | | | | | | | |
| 022 | Muud varad ja kohustused | | | | | | | |
| 030 | Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit | | | | | | | |
| 040 | Muud omavahendite instrumendid, kui börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud | | | | | | | |
| 050 | Spetsiifiline risk | | | | | | | |
| 090 | Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk) | | | | | | | |
| 100 | Lihtsustatud meetod | | | | | | | |
| 110 | Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul | | | | | | | |
| 120 | Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul | | | | | | | |
| 125 | Täiustatud deltameetod – mittepidevad optsioonid ja ostutähed | | | | | | | |
| 130 | Stsenaariumi maatriksmeetod | | | | | | | |

POSITSIOONID

OMAVAHENDITE NÕUDED

KOGURISKIPOSITSIOON

KÕIK POSITSIOONID

NETOPOSITSIOONID

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

PIKAD

LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

010

020

030

040

050

060

070

010

KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD OMAKAPITALI INSTRUMENDID

Vormiga CA seotud lahter

020

Üldrisk

021

Tuletisinstrumendid

022

Muud varad ja kohustused

030

Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

040

Muud omavahendite instrumendid, kui börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud

050

Spetsiifiline risk

090

Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk)

100

Lihtsustatud meetod

110

Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul

120

Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul

125

Täiustatud deltameetod – mittepidevad optsioonid ja ostutähed

130

Stsenaariumi maatriksmeetod

C 22.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITEKOHANE VALUUTARISK (MKR SA FX)

| | KÕIK POSITSIOONID | NETOPOSITSIOONID | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (Sealhulgas selliste muus kui aruandlusvaluutas olevate tasakaalustamata positsioonide ümberjaotamine, mille suhtes kohaldatakse tasakaalustatud positsioonide erikäsitlust) | OMAVAHENDITE NÕUDED | KOGURISKIPOSITSIOON |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIKAD | LÜHIKESED | PIKAD | LÜHIKESED | PIKAD | LÜHIKESED | TASAKAALUSTATUD |
| 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 |
| 010 | KOGUPOSITSIOON | | | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter |
| 020 | Tugeva korrelatsiooniga valuutad | | | | | | | | | |
| 025 | millest: aruandlusvaluuta | | | | | | | | | |
| 030 | Kõik muud valuutad (sealhulgas ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, keda käsitatakse eri valuutadena) | | | | | | | | | |
| 040 | Kuld | | | | | | | | | |
| 050 | Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk) | | | | | | | | | |
| 060 | Lihtsustatud meetod | | | | | | | | | |
| 070 | Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul | | | | | | | | | |
| 080 | Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul | | | | | | | | | |
| 085 | Täiustatud deltameetod – mittepidevad optsioonid ja ostutähed | | | | | | | | | |
| 090 | Stsenaariumi maatriksmeetod | | | | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONIDE (SEALHULGAS ARUANDLUSVALUUTA) JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES |
| 100 | Muud varad ja kohustused, mis ei ole bilansivälised kirjed ega tuletisinstrumendid | | | | | | | | | |
| 110 | Bilansivälised kirjed | | | | | | | | | |
| 120 | Tuletisinstrumendid | | | | | | | | | |
| Memokirjed: VALUUTAPOSITSIOONID |
| 130 | Euro | | | | | | | | | |
| 140 | Lekk | | | | | | | | | |
| 150 | Argentina peeso | | | | | | | | | |
| 160 | Austraalia dollar | | | | | | | | | |
| 170 | Brasiilia reaal | | | | | | | | | |
| 180 | Bulgaaria leev | | | | | | | | | |
| 190 | Kanada dollar | | | | | | | | | |
| 200 | Tšehhi kroon | | | | | | | | | |
| 210 | Taani kroon | | | | | | | | | |
| 220 | Egiptuse nael | | | | | | | | | |
| 230 | Inglise nael | | | | | | | | | |
| 240 | Ungari forint | | | | | | | | | |
| 250 | Jaapani jeen | | | | | | | | | |
| 270 | Leedu litt | | | | | | | | | |
| 280 | Denaar | | | | | | | | | |
| 290 | Mehhiko peeso | | | | | | | | | |
| 300 | Poola zlott | | | | | | | | | |
| 310 | Rumeenia leu | | | | | | | | | |
| 320 | Vene rubla | | | | | | | | | |
| 330 | Serbia dinaar | | | | | | | | | |
| 340 | Rootsi kroon | | | | | | | | | |
| 350 | Šveitsi frank | | | | | | | | | |
| 360 | Türgi liir | | | | | | | | | |
| 370 | Grivna | | | | | | | | | |
| 380 | USA dollar | | | | | | | | | |
| 390 | Islandi kroon | | | | | | | | | |
| 400 | Norra kroon | | | | | | | | | |
| 410 | Hongkongi dollar | | | | | | | | | |
| 420 | Uus Taiwani dollar | | | | | | | | | |
| 430 | Uus-Meremaa dollar | | | | | | | | | |
| 440 | Singapuri dollar | | | | | | | | | |
| 450 | Korea vonn | | | | | | | | | |
| 460 | Renminbi-jüaan | | | | | | | | | |
| 470 | Muu | | | | | | | | | |
| 480 | Horvaatia kuna | | | | | | | | | |

KÕIK POSITSIOONID

NETOPOSITSIOONID

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (Sealhulgas selliste muus kui aruandlusvaluutas olevate tasakaalustamata positsioonide ümberjaotamine, mille suhtes kohaldatakse tasakaalustatud positsioonide erikäsitlust)

OMAVAHENDITE NÕUDED

KOGURISKIPOSITSIOON

PIKAD

LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

TASAKAALUSTATUD

020

030

040

050

060

070

080

090

100

010

KOGUPOSITSIOON

Vormiga CA seotud lahter

020

Tugeva korrelatsiooniga valuutad

025

millest: aruandlusvaluuta

030

Kõik muud valuutad (sealhulgas ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, keda käsitatakse eri valuutadena)

040

Kuld

050

Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk)

060

Lihtsustatud meetod

070

Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul

080

Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul

085

Täiustatud deltameetod – mittepidevad optsioonid ja ostutähed

090

Stsenaariumi maatriksmeetod

KOGURISKIPOSITSIOONIDE (SEALHULGAS ARUANDLUSVALUUTA) JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

100

Muud varad ja kohustused, mis ei ole bilansivälised kirjed ega tuletisinstrumendid

110

Bilansivälised kirjed

120

Tuletisinstrumendid

Memokirjed: VALUUTAPOSITSIOONID

130

Euro

140

Lekk

150

Argentina peeso

160

Austraalia dollar

170

Brasiilia reaal

180

Bulgaaria leev

190

Kanada dollar

200

Tšehhi kroon

210

Taani kroon

220

Egiptuse nael

230

Inglise nael

240

Ungari forint

250

Jaapani jeen

270

Leedu litt

280

Denaar

290

Mehhiko peeso

300

Poola zlott

310

Rumeenia leu

320

Vene rubla

330

Serbia dinaar

340

Rootsi kroon

350

Šveitsi frank

360

Türgi liir

370

Grivna

380

USA dollar

390

Islandi kroon

400

Norra kroon

410

Hongkongi dollar

420

Uus Taiwani dollar

430

Uus-Meremaa dollar

440

Singapuri dollar

450

Korea vonn

460

Renminbi-jüaan

470

Muu

480

Horvaatia kuna

C 23.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBARISKIPOSITSIOONID (MKR SA COM)

| | KÕIK POSITSIOONID | NETOPOSITSIOONID | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET | OMAVAHENDITE NÕUDED | KOGURISKIPOSITSIOON |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIKAD | LÜHIKESED | PIKAD | LÜHIKESED |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 |
| 010 | KAUBAPOSITSIOONID KOKKU | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter |
| 020 | Väärismetallid (v.a kuld) | | | | | | | |
| 030 | Mitteväärismetallid | | | | | | | |
| 040 | Põllumajanduskaubad | | | | | | | |
| 050 | Muud | | | | | | | |
| 060 | Millest energiatooted (nafta, gaas) | | | | | | | |
| 070 | Lõpptähtajal põhinev meetod | | | | | | | |
| 080 | Laiendatud lõpptähtajal põhinev meetod | | | | | | | |
| 090 | Lihtsustatud meetod: Kõik positsioonid | | | | | | | |
| 100 | Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk) | | | | | | | |
| 110 | Lihtsustatud meetod | | | | | | | |
| 120 | Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul | | | | | | | |
| 130 | Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul | | | | | | | |
| 135 | Täiustatud deltameetod – mittepidevad optsioonid ja ostutähed | | | | | | | |
| 140 | Stsenaariumi maatriksmeetod | | | | | | | |

KÕIK POSITSIOONID

NETOPOSITSIOONID

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

OMAVAHENDITE NÕUDED

KOGURISKIPOSITSIOON

PIKAD

LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

010

020

030

040

050

060

070

010

KAUBAPOSITSIOONID KOKKU

Vormiga CA seotud lahter

020

Väärismetallid (v.a kuld)

030

Mitteväärismetallid

040

Põllumajanduskaubad

050

Muud

060

Millest energiatooted (nafta, gaas)

070

Lõpptähtajal põhinev meetod

080

Laiendatud lõpptähtajal põhinev meetod

090

Lihtsustatud meetod: Kõik positsioonid

100

Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk)

110

Lihtsustatud meetod

120

Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul

130

Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul

135

Täiustatud deltameetod – mittepidevad optsioonid ja ostutähed

140

Stsenaariumi maatriksmeetod

C 24.00 – TURURISK: SISEMUDELI MEETOD (MKR IM)

| | VaR RISKIVÄÄRTUS | STRESSIOLUKORRA VaR RISKIVÄÄRTUS | TÄIENDAVA MAKSEVIIVITUSE NING REITINGUTE MUUTUMISE RISKI OMAVAHENDITE NÕUE | KÕIGI HINNARISKIDE OMAVAHENDITE NÕUE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL | OMAVAHENDITE NÕUDED | KOGURISKIPOSITSIOON | Ületamiste arv eelneva 250 tööpäeva jooksul | VaR riskiväärtuse korrutustegur (mc) | Stressiolukorra VaR riskiväärtuse korrutustegur (ms) | EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST | EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg) | VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1) | KORRUTUSTEGUR (ms) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE STRESSIOLUKORRA VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg) | VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1) | 12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS | VIIMANE VÄÄRTUS | ALAMPIIR | 12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS | VIIMANE VÄÄRTUS |
| 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 |
| 010 | KOGUPOSITSIOON | | | | | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter | | | | | |
| | Memokirjed: TURURISKI JAOTUS |
| 020 | Kaubeldavad võlainstrumendid | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 030 | Kaubeldavad võlainstrumendid – üldrisk | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 040 | Kaubeldavad võlainstrumendid – spetsiifiline risk | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 050 | Omakapitali investeeringud | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 060 | Omakapitali investeeringud – üldrisk | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 070 | Omakapitali investeeringud – spetsiifiline risk | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 080 | Valuutarisk | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 090 | Kaubarisk | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 100 | Üldriski kogusumma | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 110 | Spetsiifilise riski kogusumma | | | | | | | | | | | | | | | | |

VaR RISKIVÄÄRTUS

STRESSIOLUKORRA VaR RISKIVÄÄRTUS

TÄIENDAVA MAKSEVIIVITUSE NING REITINGUTE MUUTUMISE RISKI OMAVAHENDITE NÕUE

KÕIGI HINNARISKIDE OMAVAHENDITE NÕUE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL

OMAVAHENDITE NÕUDED

KOGURISKIPOSITSIOON

Ületamiste arv eelneva 250 tööpäeva jooksul

VaR riskiväärtuse korrutustegur (mc)

Stressiolukorra VaR riskiväärtuse korrutustegur (ms)

EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD PIKAD NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg)

VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1)

KORRUTUSTEGUR (ms) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE STRESSIOLUKORRA VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg)

VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1)

12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS

VIIMANE VÄÄRTUS

ALAMPIIR

12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS

VIIMANE VÄÄRTUS

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

130

140

150

160

170

180

010

KOGUPOSITSIOON

Vormiga CA seotud lahter

Memokirjed: TURURISKI JAOTUS

020

Kaubeldavad võlainstrumendid

030

Kaubeldavad võlainstrumendid – üldrisk

040

Kaubeldavad võlainstrumendid – spetsiifiline risk

050

Omakapitali investeeringud

060

Omakapitali investeeringud – üldrisk

070

Omakapitali investeeringud – spetsiifiline risk

080

Valuutarisk

090

Kaubarisk

100

Üldriski kogusumma

110

Spetsiifilise riski kogusumma

C 25.00 – KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK (CVA)

| | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | VaR riskiväärtus | STRESSIOLUKORRA VaR riskiväärtus | OMAVAHENDITE NÕUDED | KOGURISKIPOSITSIOON | MEMOKIRJED | KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISKI MAANDUSE TINGLIK VÄÄRTUS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | millest: börsivälised tuletisinstrumendid | millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud | KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg) | VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1) | KORRUTUSTEGUR (ms) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE STRESSIOLUKORRA VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg) | VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1) | Vastaspoolte arv | millest: krediidiriski marginaali kindlaksmääramiseks kasutati asendajat | KANTUD KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK | ÜHE ALUSVARAGA KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD | INDEKSIPÕHISED KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 |
| 010 | Krediidiväärtuse korrigeerimise risk kokku | | | | | | | | | Seos lahtriga {CA2;r640;c010} | | | | | |
| 020 | Täiustatud meetodi kohaselt | | | | | | | | | Seos lahtriga {CA2;r650;c010} | | | | | |
| 030 | Standardmeetodi kohaselt | | | | | | | | | Seos lahtriga {CA2;r660;c010} | | | | | |
| 040 | Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt | | | | | | | | | Seos lahtriga {CA2;r670;c010} | | | | | |

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

VaR riskiväärtus

STRESSIOLUKORRA VaR riskiväärtus

OMAVAHENDITE NÕUDED

KOGURISKIPOSITSIOON

MEMOKIRJED

KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISKI MAANDUSE TINGLIK VÄÄRTUS

millest: börsivälised tuletisinstrumendid

millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg)

VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1)

KORRUTUSTEGUR (ms) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE STRESSIOLUKORRA VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg)

VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1)

Vastaspoolte arv

millest: krediidiriski marginaali kindlaksmääramiseks kasutati asendajat

KANTUD KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK

ÜHE ALUSVARAGA KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

INDEKSIPÕHISED KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

130

140

010

Krediidiväärtuse korrigeerimise risk kokku

Seos lahtriga {CA2;r640;c010}

020

Täiustatud meetodi kohaselt

Seos lahtriga {CA2;r650;c010}

030

Standardmeetodi kohaselt

Seos lahtriga {CA2;r660;c010}

040

Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

Seos lahtriga {CA2;r670;c010}

C 32.01 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED (PRUVAL 1)

| | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED | | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED, MIS ON VÄLJA JÄETUD, KUNA NEED OSALISELT MÕJUTAVAD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDEID | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED, MIDA ON ARVESSE VÕETUD ARTIKLI 4 LÕIKE 1 KOHASE KÜNNISE ARVUTAMISEL | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL | TÄIELIKULT VASTAVUSES OLEVAD | RISKIMAANDAMISE ARVESTUS | USALDATAVUSFILTRID | MUU | MÄRKUSED MUUDE POSITSIOONIDE KOHTA | MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 |
| 0010 | 1 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED KOKKU | | | | | | | | | |
| 0020 | 1.1 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD KOKKU | | | | | | | | | |
| 0030 | 1.1.1 | KAUPLEMISEKS HOITAVAD FINANTSVARAD | | | | | | | | | |
| 0040 | 1.1.2 | KAUPLEMISEL KASUTATAVAD FINANTSVARAD | | | | | | | | | |
| 0050 | 1.1.3 | KOHUSTUSLIKULT ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL | | | | | | | | | |
| 0060 | 1.1.4 | FINANTSVARAD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE | | | | | | | | | |
| 0070 | 1.1.5 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES LÄBI MUU KOONDKASUMI MÕÕDETUD FINANTSVARAD | | | | | | | | | |
| 0080 | 1.1.6 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | |
| 0090 | 1.1.7 | OMAKAPITALIS KAJASTATAVAD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | |
| 0100 | 1.1.8 | MUUD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID | | | | | | | | | |
| 0110 | 1.1.9 | TULETISINSTRUMENDID – RISKIMAANDAMISE ARVESTUS | | | | | | | | | |
| 0120 | 1.1.10 | MAANDATAVATE INSTRUMENTIDE ÕIGLASE VÄÄRTUSE MUUTUSED PORTFELLI INTRESSIRISKI MAANDAMISEL | | | | | | | | | |
| 0130 | 1.1.11 | TÜTARETTEVÕTJATESSE, ÜHISETTEVÕTJATESSE JA SIDUSETTEVÕTJATESSE TEHTUD INVESTEERINGUD | | | | | | | | | |
| 0140 | 1.1.12 | (-) ÕIGLASES VÄÄRTUSES KAJASTATUD KAUPLEMISEL KASUTATAVATE VARADE VÄÄRTUSKÄRPED | | | | | | | | | |
| 0150 | 1.2 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED KOKKU | | | | | | | | | |
| 0160 | 1.2.1 | KAUPLEMISEKS HOITAVAD FINANTSKOHUSTUSED | | | | | | | | | |
| 0170 | 1.2.2 | KAUPLEMISEL KASUTATAVAD FINANTSKOHUSTUSED | | | | | | | | | |
| 0180 | 1.2.3 | FINANTSKOHUSTUSED ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE | | | | | | | | | |
| 0190 | 1.2.4 | TULETISINSTRUMENDID – RISKIMAANDAMISE ARVESTUS | | | | | | | | | |
| 0200 | 1.2.5 | MAANDATAVATE INSTRUMENTIDE ÕIGLASE VÄÄRTUSE MUUTUSED PORTFELLI INTRESSIRISKI MAANDAMISEL | | | | | | | | | |
| 0210 | 1.2.6 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES KAJASTATUD KAUPLEMISEL KASUTATAVATE KOHUSTUSTE VÄÄRTUSKÄRPED | | | | | | | | | |

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED, MIS ON VÄLJA JÄETUD, KUNA NEED OSALISELT MÕJUTAVAD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDEID

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED, MIDA ON ARVESSE VÕETUD ARTIKLI 4 LÕIKE 1 KOHASE KÜNNISE ARVUTAMISEL

MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL

TÄIELIKULT VASTAVUSES OLEVAD

RISKIMAANDAMISE ARVESTUS

USALDATAVUSFILTRID

MUU

MÄRKUSED MUUDE POSITSIOONIDE KOHTA

MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0010

1

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED KOKKU

0020

1.1

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD KOKKU

0030

1.1.1

KAUPLEMISEKS HOITAVAD FINANTSVARAD

0040

1.1.2

KAUPLEMISEL KASUTATAVAD FINANTSVARAD

0050

1.1.3

KOHUSTUSLIKULT ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL

0060

1.1.4

FINANTSVARAD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE

0070

1.1.5

ÕIGLASES VÄÄRTUSES LÄBI MUU KOONDKASUMI MÕÕDETUD FINANTSVARAD

0080

1.1.6

ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID

0090

1.1.7

OMAKAPITALIS KAJASTATAVAD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID

0100

1.1.8

MUUD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID

0110

1.1.9

TULETISINSTRUMENDID – RISKIMAANDAMISE ARVESTUS

0120

1.1.10

MAANDATAVATE INSTRUMENTIDE ÕIGLASE VÄÄRTUSE MUUTUSED PORTFELLI INTRESSIRISKI MAANDAMISEL

0130

1.1.11

TÜTARETTEVÕTJATESSE, ÜHISETTEVÕTJATESSE JA SIDUSETTEVÕTJATESSE TEHTUD INVESTEERINGUD

0140

1.1.12

(-) ÕIGLASES VÄÄRTUSES KAJASTATUD KAUPLEMISEL KASUTATAVATE VARADE VÄÄRTUSKÄRPED

0150

1.2

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED KOKKU

0160

1.2.1

KAUPLEMISEKS HOITAVAD FINANTSKOHUSTUSED

0170

1.2.2

KAUPLEMISEL KASUTATAVAD FINANTSKOHUSTUSED

0180

1.2.3

FINANTSKOHUSTUSED ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE

0190

1.2.4

TULETISINSTRUMENDID – RISKIMAANDAMISE ARVESTUS

0200

1.2.5

MAANDATAVATE INSTRUMENTIDE ÕIGLASE VÄÄRTUSE MUUTUSED PORTFELLI INTRESSIRISKI MAANDAMISEL

0210

1.2.6

ÕIGLASES VÄÄRTUSES KAJASTATUD KAUPLEMISEL KASUTATAVATE KOHUSTUSTE VÄÄRTUSKÄRPED

C 32.02 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: PÕHIMEETOD (PRUVAL 2)

| | KATEGOORIA TASANDI AVA | AVA KOGUSUMMA | HINNATÕUSU EBAKINDLUS | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED | KVARTALI JOOKSEVTULU | SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS | ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED | ESIMESE PÄEVA KASU JA KAHJU | SELGITUS JA KIRJELDUS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TURUHINDADE EBAKINDLUS | | POSITSIOONIDE SULGEMISKULUD | | MUDELIRISK | | KONTSENTREERITUD POSITSIOONID | TULEVASED HALDUSKULUD | ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE | OPERATSIOONIRISK | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED | TURU- HINDADE EBAKINDLUS | POSITSIOONIDE SULGEMISKULUD | MUDELIRISK | KONTSENTREERITUD- POSITSIOONID | REALISEERIMATA KREDIIDIRISKI MARGINAALID | INVESTEERIMIS- JA RAHASTAMISKULUD | TULEVASED HALDUSKULUD | ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE | OPERATSIOONIRISK |
| MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT | MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT | MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 | 0190 | 0200 | 0210 | 0220 | 0230 | 0240 | 0250 | 0260 | 0270 |
| 0010 | 1 | PÕHIMEETODIKOHANE KOGUSUMMA | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | | MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | 1.1 | ARTIKLITE 9–17 KOHASED PORTFELLID – KATEGOORIA TASANDI KOGUSUMMA PÄRAST DIVERSIFITSEERIMIST | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | 1.1.1 | KATEGOORIA TASANDI KOGUSUMMA ENNE DIVERSIFITSEERIMIST | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0050 | 1.1.1* | MILLEST: REALISEERIMATA KREDIIDIRISKI MARGINAALIDEGA SEOTUD AVA | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0060 | 1.1.1** | MILLEST: INVESTEERIMIS- JA RAHASTAMISKULUDEGA SEOTUD AVA | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0070 | 1.1.1*** | MILLEST: AVA, MILLE VÄÄRTUS ON ARTIKLI 9 LÕIKE 2 KOHASELT NULL | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0080 | 1.1.1**** | MILLEST: AVA, MILLE VÄÄRTUS ON ARTIKLI 10 LÕIGETE 2 JA 3 KOHASELT NULL | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0090 | 1.1.1.1 | INTRESSIMÄÄRAD | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0100 | 1.1.1.2 | VALUUTA | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0110 | 1.1.1.3 | KREDIIT | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0120 | 1.1.1.4 | AKTSIAD | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0130 | 1.1.1.5 | KAUBAD | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0140 | 1.1.2 | (-) DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0150 | 1.1.2.1 | (-) 1. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0160 | 1.1.2.2 | (-) 2. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0170 | 1.1.2.2* | MEMOKIRJE: DIVERSIFITSEERIMISEELSED AVAd, MIDA ON 2. MEETODI KOHASE DIVERSIFITSEERIMISE TULEMUSEL VÄHENDATUD ROHKEM KUI 90 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0180 | 1.2 | VARUMEETODI KOHASELT ARVUTATUD PORTFELLID | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0190 | 1.2.1 | 100 % REALISEERIMATA NETOKASUMIST | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0200 | 1.2.2 | 10 % TINGLIKUST VÄÄRTUSEST | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0210 | 1.2.3 | 25 % ALGVÄÄRTUSEST | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

KATEGOORIA TASANDI AVA

AVA KOGUSUMMA

HINNATÕUSU EBAKINDLUS

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

KVARTALI JOOKSEVTULU

SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS

ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED

ESIMESE PÄEVA KASU JA KAHJU

SELGITUS JA KIRJELDUS

TURUHINDADE EBAKINDLUS

POSITSIOONIDE SULGEMISKULUD

MUDELIRISK

KONTSENTREERITUD POSITSIOONID

TULEVASED HALDUSKULUD

ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE

OPERATSIOONIRISK

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED

TURU- HINDADE EBAKINDLUS

POSITSIOONIDE SULGEMISKULUD

MUDELIRISK

KONTSENTREERITUD- POSITSIOONID

REALISEERIMATA KREDIIDIRISKI MARGINAALID

INVESTEERIMIS- JA RAHASTAMISKULUD

TULEVASED HALDUSKULUD

ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE

OPERATSIOONIRISK

MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0190

0200

0210

0220

0230

0240

0250

0260

0270

0010

1

PÕHIMEETODIKOHANE KOGUSUMMA

0020

MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL

0030

1.1

ARTIKLITE 9–17 KOHASED PORTFELLID – KATEGOORIA TASANDI KOGUSUMMA PÄRAST DIVERSIFITSEERIMIST

0040

1.1.1

KATEGOORIA TASANDI KOGUSUMMA ENNE DIVERSIFITSEERIMIST

0050

1.1.1*

MILLEST: REALISEERIMATA KREDIIDIRISKI MARGINAALIDEGA SEOTUD AVA

0060

1.1.1**

MILLEST: INVESTEERIMIS- JA RAHASTAMISKULUDEGA SEOTUD AVA

0070

1.1.1***

MILLEST: AVA, MILLE VÄÄRTUS ON ARTIKLI 9 LÕIKE 2 KOHASELT NULL

0080

1.1.1****

MILLEST: AVA, MILLE VÄÄRTUS ON ARTIKLI 10 LÕIGETE 2 JA 3 KOHASELT NULL

0090

1.1.1.1

INTRESSIMÄÄRAD

0100

1.1.1.2

VALUUTA

0110

1.1.1.3

KREDIIT

0120

1.1.1.4

AKTSIAD

0130

1.1.1.5

KAUBAD

0140

1.1.2

(-) DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU

0150

1.1.2.1

(-) 1. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU

0160

1.1.2.2

(-) 2. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD DIVERSIFITSEERIMISEST SAADAV KASU

0170

1.1.2.2*

MEMOKIRJE: DIVERSIFITSEERIMISEELSED AVAd, MIDA ON 2. MEETODI KOHASE DIVERSIFITSEERIMISE TULEMUSEL VÄHENDATUD ROHKEM KUI 90 %

0180

1.2

VARUMEETODI KOHASELT ARVUTATUD PORTFELLID

0190

1.2.1

100 % REALISEERIMATA NETOKASUMIST

0200

1.2.2

10 % TINGLIKUST VÄÄRTUSEST

0210

1.2.3

25 % ALGVÄÄRTUSEST

C 32.03 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: MUDELIRISKIGA SEOTUD AVA (PRUVAL 3)

| JÄRJENUMBER | MUDEL | RISKIKATEGOORIA | TOODE | VAADELDAVUS | MUDELIRISKIGA SEOTUD AVA | | 2. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD AGREGEERITUD AVA | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED | SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS (VÄLJUNDITE TESTIMINE) | SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KATVUS (VÄLJUNDITE TESTIMINE) | ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED | ESIMESE PÄEVA KASU JA KAHJU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT | MILLEST: AGREGEERITUD 2. MEETODI KOHASELT | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED | MUDELIRISK | ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE |
| 0005 | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 |
| | | | | | | | | | | | | | | | |

JÄRJENUMBER

MUDEL

RISKIKATEGOORIA

TOODE

VAADELDAVUS

MUDELIRISKIGA SEOTUD AVA

2. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD AGREGEERITUD AVA

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS (VÄLJUNDITE TESTIMINE)

SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KATVUS (VÄLJUNDITE TESTIMINE)

ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED

ESIMESE PÄEVA KASU JA KAHJU

MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

MILLEST: AGREGEERITUD 2. MEETODI KOHASELT

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED

MUDELIRISK

ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE

0005

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

C 32.04 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDEGA SEOTUD AVA (PRUVAL 4)

| JÄRJENUMBER | RISKIKATEGOORIA | TOODE | ALUSVARA | KONTSENTREERITUD POSITSIOONI SUURUS | SUURUSMÕÕT | TURUVÄÄRTUS | USALDUSVÄÄRNE VÄLJUMISPERIOOD | KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDEGA SEOTUD AVA | KONTSENTREERITUD POSITSIOONI ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMINE | SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0005 | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 |
| | | | | | | | | | | |

JÄRJENUMBER

RISKIKATEGOORIA

TOODE

ALUSVARA

KONTSENTREERITUD POSITSIOONI SUURUS

SUURUSMÕÕT

TURUVÄÄRTUS

USALDUSVÄÄRNE VÄLJUMISPERIOOD

KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDEGA SEOTUD AVA

KONTSENTREERITUD POSITSIOONI ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMINE

SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS

0005

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

C 33.00 - RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES VASTASPOOLE RIIKIDE KAUPA (GOV)

Riik:

| | Otsesed riskipositsioonid | Memokirje: krediidituletisinstrumendid, mille alusvaraks on valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid | Riskipositsiooni väärtus | Riskiga kaalutud vara |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bilansilised riskipositsioonid | Varade väärtuse akumuleeritud langus | | Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused | | Tuletisinstrumendid | Bilansivälised riskipositsioonid |
| Selliste finantsvarade bilansiline brutoväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid | Selliste finantsvarade bilansiline koguväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid (pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist) | Finantsvarad, mis ei ole tuletisinstrumendid, arvestusportfellide lõikes | Lühikesed positsioonid | | Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid | Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid | Nimiväärtus | Eraldised | Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused | Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus | Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus |
| Kauplemiseks hoitavad finantsvarad | Kauplemisel kasutatavad finantsvarad | Kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel | Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid | Õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad | Omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid | Amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud finantsvarad | Soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid | Muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid | millest: lühikesed positsioonid, mis tulenevad pöördrepolaenudest, mis on liigitatud kauplemiseks hoitavateks või kauplemisel kasutatavateks finantsvaradeks | millest: õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvaradest või omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid | millest: kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel, finantsvaradest õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel | millest: õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvaradest või omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid | Bilansiline väärtus | Tinglik väärtus | Bilansiline väärtus | Tinglik väärtus |
| | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 | 220 | 230 | 240 | 250 | 260 | 270 | 280 | 290 | 300 |
| 010 | Koguriskipositsioon | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIDE, REGULATIIVSETE LÄHENEMISVIISIDE JA RISKIPOSITSIOONI KLASSIDE LÕIKES: |
| 020 | Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 030 | Standardmeetod | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 040 | Nõuded keskvalitsuste vastu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 050 | Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 060 | Nõuded avalike sektori asutuste vastu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 070 | Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 075 | Muud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 080 | Sisereitingute meetod | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 090 | Nõuded keskvalitsuste vastu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 100 | Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu [nõuded keskvalitsuste vastu] | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 110 | Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu [nõuded äriühingute vastu] | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 120 | Nõuded avalike sektori asutuste vastu [nõuded keskvalitsuste vastu] | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 130 | Nõuded avalike sektori asutuste vastu [nõuded äriühingute vastu] | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 140 | Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu [nõuded keskvalitsuste vastu] | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 155 | Muud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 160 | Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse tururiski raamistikku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS JÄRELEJÄÄNUD TÄHTAEGADE LÕIKES: |
| 170 | [ 0–3 kuud[ | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 180 | [ 3 kuud – 1 aasta [ | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 190 | [ 1 aasta – 2 aastat [ | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 200 | [ 2 aastat – 3 aastat [ | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 210 | [ 3 aastat – 5 aastat [ | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 220 | [ 5 aastat – 10 aastat [ | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 230 | [ 10 aastat või rohkem [“ | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Otsesed riskipositsioonid

Memokirje: krediidituletisinstrumendid, mille alusvaraks on valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid

Riskipositsiooni väärtus

Riskiga kaalutud vara

Bilansilised riskipositsioonid

Varade väärtuse akumuleeritud langus

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused

Tuletisinstrumendid

Bilansivälised riskipositsioonid

Selliste finantsvarade bilansiline brutoväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid

Selliste finantsvarade bilansiline koguväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid (pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist)

Finantsvarad, mis ei ole tuletisinstrumendid, arvestusportfellide lõikes

Lühikesed positsioonid

Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid

Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid

Nimiväärtus

Eraldised

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused

Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus

Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

Kauplemisel kasutatavad finantsvarad

Kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel

Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad

Omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud finantsvarad

Soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

millest: lühikesed positsioonid, mis tulenevad pöördrepolaenudest, mis on liigitatud kauplemiseks hoitavateks või kauplemisel kasutatavateks finantsvaradeks

millest: õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvaradest või omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

millest: kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel, finantsvaradest õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel

millest: õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvaradest või omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Bilansiline väärtus

Tinglik väärtus

Bilansiline väärtus

Tinglik väärtus

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

220

230

240

250

260

270

280

290

300

010

Koguriskipositsioon

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIDE, REGULATIIVSETE LÄHENEMISVIISIDE JA RISKIPOSITSIOONI KLASSIDE LÕIKES:

020

Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku

030

Standardmeetod

040

Nõuded keskvalitsuste vastu

050

Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

060

Nõuded avalike sektori asutuste vastu

070

Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

075

Muud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit

080

Sisereitingute meetod

090

Nõuded keskvalitsuste vastu

100

Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu [nõuded keskvalitsuste vastu]

110

Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu [nõuded äriühingute vastu]

120

Nõuded avalike sektori asutuste vastu [nõuded keskvalitsuste vastu]

130

Nõuded avalike sektori asutuste vastu [nõuded äriühingute vastu]

140

Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu [nõuded keskvalitsuste vastu]

155

Muud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit

160

Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse tururiski raamistikku

KOGURISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS JÄRELEJÄÄNUD TÄHTAEGADE LÕIKES:

170

[ 0–3 kuud[

180

[ 3 kuud – 1 aasta [

190

[ 1 aasta – 2 aastat [

200

[ 2 aastat – 3 aastat [

210

[ 3 aastat – 5 aastat [

220

[ 5 aastat – 10 aastat [

230

[ 10 aastat või rohkem [“

---

II LISA

„II LISA

OMAVAHENDITE JA OMAVAHENDITE NÕUETE ARUANDLUS

Sisukord

| I OSA: ÜLDISED JUHISED | 162 |
| --- | --- |

| 1. | STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED 5 | 162 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | STRUKTUUR | 162 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | NUMMERDAMISE PÕHIMÕTTED | 162 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | MÄRGI PÕHIMÕTTED | 162 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | LÜHENDID | 162 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| II OSA: VORMIDE TÄITMISE JUHISED | 162 |
| --- | --- |

| 1. | KAPITALI ADEKVAATSUSE ÜLEVAADE (CA) | 162 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 162 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | C 01.00 – OMAVAHENDID (CA1) | 163 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 163 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.3. | C 02.00 – OMAVAHENDITE NÕUDED (CA2) | 177 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 177 |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | C 03.00 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD JA OMAVAHENDITE TASEMED (CA3) | 186 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 186 |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

| 1.5. | C 04.00 – MEMOKIRJED (CA4) | 188 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 188 |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

| 1.6. | ÜLEMINEKUSÄTTED JA INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA 5) | 203 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 203 |
| --- | --- | --- |

1.6.1.

| 1.6.2. | C 05.01 – ÜLEMINEKUSÄTTED (CA5.1) | 203 |
| --- | --- | --- |

1.6.2.

| 1.6.2.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 204 |
| --- | --- | --- |

1.6.2.1.

| 1.6.3. | C 05.02 – INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5.2) | 211 |
| --- | --- | --- |

1.6.3.

| 1.6.3.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 211 |
| --- | --- | --- |

1.6.3.1.

| 2. | KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS) | 213 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 213 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ÜKSIKASJALIK TEAVE KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME KOHTA | 213 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | TEAVE ÜKSIKUTE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES | 214 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | C 06.01 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU (GS TOTAL) | 214 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | C 06.02 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS) | 214 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | KREDIIDIRISKI VORMID | 222 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 222 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | SELLISTE KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KAJASTAMINE, MILLEL ON ASENDUSMÕJU | 222 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI KAJASTAMINE | 222 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | C 07.00 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: STANDARDMEETODIKOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SA) | 222 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 222 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | VORMI CR SA ULATUS | 222 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | RISKIPOSITSIOONIDE MÄÄRAMINE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE STANDARDMEETODI KOHASELT | 224 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | SELGITUSED KAPITALINÕUETE MÄÄRUSE ARTIKLIS 112 OSUTATUD TEATAVATE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDE ULATUSE KOHTA | 227 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.4.1. | RISKIPOSITSIOONI KLASS „NÕUDED KREDIIDIASUTUSTE JA INVESTEERIMISÜHINGUTE VASTU“ | 227 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.1.

| 3.2.4.2. | RISKIPOSITSIOONI KLASS „PANDIKIRJADEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID“ | 227 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.2.

| 3.2.4.3. | RISKIPOSITSIOONI KLASS „ÜHISEKS INVESTEERIMISEKS LOODUD ETTEVÕTJA AKTSIATEST JA OSAKUTEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID“ | 227 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.3.

| 3.2.5. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 227 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.3. | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR IRB) | 234 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | VORMI CR IRB ULATUS | 234 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | VORMI CR IRB JAOTUS | 235 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | C 08.01 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (CR IRB 1) | 236 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.3.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 236 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.1.

| 3.3.4. | C 08.02 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE VÕI KOGUMITE LÕIKES (VORM CR IRB 2) | 243 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.4. | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: TEAVE GEOGRAAFILISE JAOTUSE KOHTA | 244 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | C 09.01 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: STANDARDMEETODIKOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 1) | 244 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.1.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 244 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.1.

| 3.4.2. | C 09.02 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 2) | 246 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.2.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 246 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.1.

| 3.4.3. | C 09.04 – RIIKIDE VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI ARVUTAMISEL JA KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHISE VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI MÄÄRA ARVUTAMISEL ASJAKOHASTE KREDIIDIRISKI POSITSIOONIDE JAOTUS (CCB) | 249 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 249 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.1.

| 3.4.3.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 249 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.2.

| 3.5. | C 10.01 JA C 10.02 – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT KÄSITLETAVAD OMAKAPITALI INVESTEERINGUD (VORMID CR EQU IRB 1 JA CR EQU IRB 2) | 253 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 253 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA (KEHTIVAD NII VORMI CR EQU IRB 1 KUI KA VORMI CR EQU IRB 2 KOHTA) | 254 |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | C 11.00 – ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK (CR SETT) | 256 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 256 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 257 |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

| 3.7. | C 12.00 – KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – STANDARDMEETODIKOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC SA) | 259 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 259 |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 259 |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

| 3.8. | C 13.00 – KREDIIDIRISK – VÄÄRTPABERISTAMINE: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC IRB) | 265 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 265 |
| --- | --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 266 |
| --- | --- | --- |

3.8.2.

| 3.9. | C 14.00 – ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA (SEC DETAILS) | 272 |
| --- | --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 272 |
| --- | --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 273 |
| --- | --- | --- |

3.9.2.

| 4. | OPERATSIOONIRISKI VORMID | 283 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | C 16.00 – OPERATSIOONIRISK (OPR) | 283 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 283 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 283 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | OPERATSIOONIRISK: ÜKSIKASJALIK TEAVE EELMISE AASTA KAHJUDE KOHTA (OPR DETAILS) | 285 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 285 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | C 17.01: OPERATSIOONIRISKI KAHJUD JA HÜVITUSED ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL (OPR DETAILS 1) | 286 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 286 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 287 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.3. | C 17.02: OPERATSIOONIRISK: ÜKSIKASJALIK TEAVE EELMISE AASTA SUURIMATE KAHJUJUHTUMITE KOHTA (OPR DETAILS 2) | 292 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 292 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 292 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.2.

| 5. | TURURISKI VORMID | 293 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | C 18.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA TDI) | 293 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 293 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 294 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.2. | C 19.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA SEC) | 296 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 296 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 296 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | C 20.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVASSE KAUPLEMISPORTFELLI MÄÄRATUD POSITSIOONIDE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA CTP) | 298 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 298 |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 299 |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | C 21.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE OMAKAPITALIINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA EQU) | 300 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 300 |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 301 |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

| 5.5. | C 22.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VALUUTARISK (MKR SA FX) | 302 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 302 |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 302 |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

| 5.6. | C 23.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBARISKIPOSITSIOONID (MKR SA COM) | 304 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 304 |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 304 |
| --- | --- | --- |

5.6.2.

| 5.7. | C 24.00 – TURURISK: SISEMUDELI MEETOD (MKR IM) | 305 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 305 |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 306 |
| --- | --- | --- |

5.7.2.

| 5.8. | C 25.00 – KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK (CVA) | 308 |
| --- | --- | --- |

5.8.

| 5.8.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 308 |
| --- | --- | --- |

5.8.1.

| 6. | USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE (PRUVAL) | 310 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | C 32.01 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED (PRUVAL 1) | 310 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 310 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 310 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.2. | C 32.02 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: PÕHIMEETOD (PRUVAL 2) | 314 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 314 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 314 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.3. | C 32.03 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: MUDELIRISKIGA SEOTUD AVA (PRUVAL 3) | 322 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 322 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 322 |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

| 6.4 | C 32.04 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDEGA SEOTUD AVA (PRUVAL 4) | 324 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.4.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 324 |
| --- | --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 325 |
| --- | --- | --- |

6.4.2.

| 7. | C 33.00 – RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES (GOV) | 326 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 326 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | VORMI „RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES“ ULATUS | 326 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 327 |
| --- | --- | --- |

7.3.

I OSA: ÜLDISED JUHISED

1.   STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED

1.1.   STRUKTUUR

| 1. | Raamistik koosneb kokku viiest vormide kogumist:






  a) | kapitali adekvaatsus, regulatiivse kapitali ülevaade, koguriskipositsioon; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kapitali adekvaatsus, regulatiivse kapitali ülevaade, koguriskipositsioon;

| b) | konsolideerimisgrupi maksevõime, ülevaade sellest, kuidas aruandva üksuse konsolideerimise alla kuuluvad üksikud üksused täidavad maksevõimenõudeid; |
| --- | --- |

b)

konsolideerimisgrupi maksevõime, ülevaade sellest, kuidas aruandva üksuse konsolideerimise alla kuuluvad üksikud üksused täidavad maksevõimenõudeid;

| c) | krediidirisk (sealhulgas vastaspoole risk, lahjendusrisk ja arveldusrisk); |
| --- | --- |

c)

krediidirisk (sealhulgas vastaspoole risk, lahjendusrisk ja arveldusrisk);

| d) | tururisk (sealhulgas kauplemisportfelli positsioonirisk, valuutarisk, kaubarisk ja krediidiväärtuse korrigeerimise risk); |
| --- | --- |

d)

tururisk (sealhulgas kauplemisportfelli positsioonirisk, valuutarisk, kaubarisk ja krediidiväärtuse korrigeerimise risk);

| e) | operatsioonirisk. |
| --- | --- |

e)

operatsioonirisk.

| 2. | Iga vormi puhul on esitatud viited õigussätetele. Üksikasjalikum teave iga vormide kogumi esitamise üldpõhimõtete kohta, juhised konkreetsete kirjete kohta ja valideerimiseeskirjad esitatakse rakendusliku tehnilise standardi käesolevas osas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad ainult need vormid, mis on asjakohased omavahendite nõuete kindlaksmääramiseks kasutatava lähenemisviisi seisukohast. |
| --- | --- |

3.

1.2.   NUMMERDAMISE PÕHIMÕTTED

| 4. | Vormide veergudele, ridadele ja lahtritele viitamisel on käesolevas dokumendis aluseks võetud järgmises tabelis kirjeldatud nummerdamise põhimõtted. Need numbrilised koodid on valideerimise eeskirjades laialdaselt kasutusel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Juhistes kasutatakse järgmisel kujul olevat üldist märget: {vorm;rida;veerg}. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui ühe vormi sees tehtavate valideerimiste korral kasutatakse ainult selles vormis sisalduvaid andmepunkte, siis vormile märkes ei viidata: {rida;veerg}. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ainult ühte veergu sisaldavate vormide puhul viidatakse ainult ridadele: {vorm;rida}. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tärni kasutatakse selle tähistamiseks, et valideerimisele kuulub eelnevalt kindlaks määratud rida või veerg. |
| --- | --- |

8.

1.3.   MÄRGI PÕHIMÕTTED

| 9. | Mis tahes summa, mis suurendab omavahendeid või kapitalinõudeid, kajastatakse aruandes positiivse arvuna. Seevastu iga summa, mis vähendab omavahendite või kapitalinõuete kogusummat, kajastatakse aruandes negatiivse arvuna. Kui kirje nimetuse ees on miinusmärk (–), ei esitata kõnealuse kirje puhul positiivset arvu. |
| --- | --- |

9.

1.4.   LÜHENDID

| 9a. | Selles lisas kasutatakse määruse (EL) nr 575/2013 puhul lühendit „kapitalinõuete määrus“ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL puhul lühendit „kapitalinõuete direktiiv. |
| --- | --- |

9a.

II OSA: VORMIDE TÄITMISE JUHISED

1.   KAPITALI ADEKVAATSUSE ÜLEVAADE (CA)

1.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

| 10. | CA vormid sisaldavad teavet I samba lugejate (omavahendid, esimese taseme omavahendid, esimese taseme põhiomavahendid), nimetajate (omavahendite nõuded) ja üleminekusätete kohta ning koosnevad viiest vormist:






  a) | Vormis CA1 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud omavahendite summa, mis on liigendatud kirjeteks, millest kõnealune summa koosneb. Omavahendite summa sisaldab üleminekusätete kogumõju omavahendite liikide lõikes. |
| --- | --- | --- |

10.

a)

Vormis CA1 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud omavahendite summa, mis on liigendatud kirjeteks, millest kõnealune summa koosneb. Omavahendite summa sisaldab üleminekusätete kogumõju omavahendite liikide lõikes.

| b) | Vormis CA2 esitatakse kokkuvõtlikult koguriskipositsioon, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 92 lõikes 3. |
| --- | --- |

b)

Vormis CA2 esitatakse kokkuvõtlikult koguriskipositsioon, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 92 lõikes 3.

| c) | Vormis CA3 esitatakse suhtarvud, mille puhul on kapitalinõuete määrusega ette nähtud miinimumtase, ja mõned muud nendega seotud andmed. |
| --- | --- |

c)

Vormis CA3 esitatakse suhtarvud, mille puhul on kapitalinõuete määrusega ette nähtud miinimumtase, ja mõned muud nendega seotud andmed.

| d) | Vormis CA4 esitatakse memokirjed, mida on vaja vormi CA1 kirjete arvutamiseks, samuti teave seoses kapitalinõuete direktiivi kohaste kapitalipuhvritega. |
| --- | --- |

d)

Vormis CA4 esitatakse memokirjed, mida on vaja vormi CA1 kirjete arvutamiseks, samuti teave seoses kapitalinõuete direktiivi kohaste kapitalipuhvritega.

| e) | Vormis CA5 esitatakse andmed, mida on vaja omavahendeid käsitlevate üleminekusätete mõju arvutamiseks. Pärast üleminekusätete kehtivusaja lõppu vorm CA5 kaotatakse. |
| --- | --- |

e)

Vormis CA5 esitatakse andmed, mida on vaja omavahendeid käsitlevate üleminekusätete mõju arvutamiseks. Pärast üleminekusätete kehtivusaja lõppu vorm CA5 kaotatakse.

| 11. | Vorme kohaldatakse kõigi aruandvate üksuste suhtes, olenemata kohaldatavatest raamatupidamistavadest, kuigi mõned lugeja kirjed on asjakohased vaid IASi/IFRSi laadi hindamiseeskirju kohaldatavate üksuste puhul. Üldiselt on nimetajas esitatav teave seotud vastavates vormides koguriskipositsiooni arvutamiseks esitatud lõpptulemusega. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Omavahendite kogusumma koosneb eri liiki omavahenditest: esimese taseme omavahendid, mis on esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summa, ning teise taseme omavahendid. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Üleminekusätteid käsitletakse CA vormides järgmiselt:






  a) | Vormis CA1 esitatavates kirjetes üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi üldiselt arvesse ei võeta. See tähendab, et vormi CA1 kirjete andmed arvutatakse vastavalt lõppsätetele (st nagu üleminekusätteid ei kohaldataks), välja arvatud kirjed, mis kokkuvõtlikult kajastavad üleminekusätete mõju. Iga omavahendite liigi (st esimese taseme põhiomavahendid, täiendavad esimese taseme omavahendid ja teise taseme omavahendid) puhul on kolm eri kirjet, milles kajastatakse kõiki üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi. |
| --- | --- | --- |

13.

a)

Vormis CA1 esitatavates kirjetes üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi üldiselt arvesse ei võeta. See tähendab, et vormi CA1 kirjete andmed arvutatakse vastavalt lõppsätetele (st nagu üleminekusätteid ei kohaldataks), välja arvatud kirjed, mis kokkuvõtlikult kajastavad üleminekusätete mõju. Iga omavahendite liigi (st esimese taseme põhiomavahendid, täiendavad esimese taseme omavahendid ja teise taseme omavahendid) puhul on kolm eri kirjet, milles kajastatakse kõiki üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi.

| b) | Üleminekusätted võivad mõjutada ka täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite puudujääki (s.o täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab vastavalt täiendavaid esimese taseme omavahendeid või teise taseme omavahendeid, nagu sätestatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktis j ja artikli 56 punktis e) ning seega võivad kõnealuseid puudujääke sisaldavad kirjed kaudselt kajastada üleminekusätete mõju. |
| --- | --- |

b)

Üleminekusätted võivad mõjutada ka täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite puudujääki (s.o täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab vastavalt täiendavaid esimese taseme omavahendeid või teise taseme omavahendeid, nagu sätestatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktis j ja artikli 56 punktis e) ning seega võivad kõnealuseid puudujääke sisaldavad kirjed kaudselt kajastada üleminekusätete mõju.

| c) | Vormi CA5 kasutatakse üksnes üleminekusätete mõju kajastamiseks. |
| --- | --- |

c)

Vormi CA5 kasutatakse üksnes üleminekusätete mõju kajastamiseks.

| 14. | II samba nõudeid võib liidus kohaldada erinevalt (kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2 tuleb üle võtta riikide õigusaktidesse). Kapitalinõuete määruse kohases maksevõime aruandluses võetakse arvesse ainult II samba nõudeid maksevõime suhtarvu või sihtsuhtarvu kohta. Üksikasjalike aruannete esitamine II samba nõuete kohta ei ole kapitalinõuete määruse artikliga 99 ette nähtud.






  a) | Vormides CA1, CA2 või CA5 esitatakse andmed ainult I samba küsimuste kohta. |
| --- | --- | --- |

14.

a)

Vormides CA1, CA2 või CA5 esitatakse andmed ainult I samba küsimuste kohta.

| b) | Vormis CA3 kajastatakse II samba täiendavate nõuete kogumõju maksevõime suhtarvule. Ühes osas kajastatakse summade mõju suhtarvudele, samas kui teises osas kajastatakse suhtarvu ennast. Mõlemad suhtarvude osad ei ole täiendavalt seotud vormidega CA1, CA2 või CA5. |
| --- | --- |

b)

Vormis CA3 kajastatakse II samba täiendavate nõuete kogumõju maksevõime suhtarvule. Ühes osas kajastatakse summade mõju suhtarvudele, samas kui teises osas kajastatakse suhtarvu ennast. Mõlemad suhtarvude osad ei ole täiendavalt seotud vormidega CA1, CA2 või CA5.

| c) | Vorm CA4 sisaldab ühte lahtrit seoses II samba kohaste täiendavate omavahendite nõuetega. See lahter ei ole valideerimiseeskirjade kaudu seotud CA3 vormi omavahendite suhtarvudega ja kajastab kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõiget 2, milles on selgesõnaliselt märgitud, et täiendavaid omavahendite nõudeid võib käsitada ühe võimalusena II samba otsuste puhul. |
| --- | --- |

c)

Vorm CA4 sisaldab ühte lahtrit seoses II samba kohaste täiendavate omavahendite nõuetega. See lahter ei ole valideerimiseeskirjade kaudu seotud CA3 vormi omavahendite suhtarvudega ja kajastab kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõiget 2, milles on selgesõnaliselt märgitud, et täiendavaid omavahendite nõudeid võib käsitada ühe võimalusena II samba otsuste puhul.

1.2.   C 01.00 – OMAVAHENDID (CA1)

1.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | 1.   Omavahendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 118 ja artikkel 72
  Krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid võrduvad krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese ja teise taseme omavahendite summaga. |
| 015 | 1.1.   Esimese taseme omavahendid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 25.
  Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga. |
| 020 | 1.1.1.   Esimese taseme põhiomavahendid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 50. |
| 030 | 1.1.1.1.   Esimese taseme põhiomavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punktid a ja b, artiklid 27–30, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42 |
| 040 | 1.1.1.1.1.   Sissemakstud kapitaliinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punkt a ning artiklid 27–31
  See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete krediidiasutuste ja investeerimisühingute kapitaliinstrumente (kapitalinõuete määruse artiklid 27–29).
  Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.
  Arvesse võetakse ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik kapitalinõuete määruse artiklis 31 sätestatud tingimused. |
| 045 | 1.1.1.1.1*   millest: ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitavad kapitaliinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 31
  Ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumendid arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka, kui täidetud on kõik kapitalinõuete määruse artiklis 31 sätestatud tingimused. |
| 050 | 1.1.1.1.2*   Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 28 lõike 1 punktid b, l ja m.
  Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.
  Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi. |
| 060 | 1.1.1.1.3.   Ülekurss

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 124 ja artikli 26 lõike 1 punkt b
  Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa. |
| 070 | 1.1.1.1.4.   (–) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda esimese taseme põhiomavahendites aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 42 sätestatud erandeid.
  Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.
  Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.
  Kirjed 1.1.1.1.4–1.1.1.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.1.1.1.5 all. |
| 080 | 1.1.1.1.4.1.   (–) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.1.1.1 kohastes esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides.
  Kajastatav summa hõlmab pika netopositsiooni alusel arvutatud osalusi kauplemisportfellis, nagu on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 42 punktiga a. |
| 090 | 1.1.1.1.4.2.   (–) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42 |
| 091 | 1.1.1.1.4.3.   (–) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42 |
| 092 | 1.1.1.1.5.   (–) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile f arvatakse maha „enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille ostmiseks on krediidiasutusel või investeerimisühingul olemasoleva lepingujärgse kohustuse alusel tegelik või tingimuslik kohustus“. |
| 130 | 1.1.1.2.   Jaotamata kasum

  Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punkt c ja artikli 26 lõige 2
  Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga. |
| 140 | 1.1.1.2.1.   Eelmiste aastate jaotamata kasum

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 123 ja artikli 26 lõike 1 punkt c
  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 123 on jaotamata kasum määratletud kui „eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum kohaldatava raamatupidamistava tähenduses“. |
| 150 | 1.1.1.2.2.   Aktsepteeritav kasum või kahjum

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 121, artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a
  Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõikega 2 lubatakse pädevate asutuste eelneval nõusolekul võtta jaotamata kasumina arvesse aruandeperioodi vahekasumit või aastakasumit, kui täidetud on teatavad tingimused.
  Teiselt poolt arvatakse vastavalt kapitalimääruse artikli 36 lõike 1 punktile a esimese taseme põhiomavahenditest maha kahjum. |
| 160 | 1.1.1.2.2.1.   Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum

  Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a.
  Kajastatav summa on raamatupidamise kasumiaruandes kajastatav kasum või kahjum. |
| 170 | 1.1.1.2.2.2.   (–) Mitteaktsepteeritav osa vahekasumist või aastakasumist

  Kapitalinõuete määruse artikli 26 punkt 2
  Sellel real ei kajastata mingit arvu, kui aruandeperioodil on krediidiasutus või investeerimisühing kajastanud kahjumit. See tuleneb sellest, et kahjum arvatakse esimese taseme põhiomavahenditest täielikult maha.
  Kui krediidiasutus või investeerimisühing kajastab kasumit, kajastatakse osa, mis ei ole aktsepteeritav vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 26 lõikele 2 (st auditeerimata kasum ning prognoositavad väljamaksed või dividendid).
  Oluline on, et kasumi puhul arvatakse maha vähemalt vahedividendid. |
| 180 | 1.1.1.3.   Muu akumuleeritud koondkasum

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 100 ja artikli 26 lõike 1 punkt d
  Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist ja enne usaldatavusfiltrite kohaldamist. Kajastatav summa määratakse kindlaks vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 13 lõikele 4. |
| 200 | 1.1.1.4.   Muud reservid

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e
  Kapitalinõuete määruses on muud reservid määratletud kui „kohaldatavas raamatupidamistavas määratletud reservid, mis tuleb kõnealuse standardi kohaselt avalikustada, välja arvatud mis tahes summad, mida on juba kajastatud muus akumuleeritud koondkasumis või jaotamata kasumis“.
  Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist. |
| 210 | 1.1.1.5.   Üldine pangandusreserv

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 112 ja artikli 26 lõike 1 punkt f
  Direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 38 on üldine pangandusreserv (direktiivi 86/635/EMÜ kohaselt „üldise pangandusriski fond“) määratletud kui „summad, mida krediidiasutus otsustab reserveerida sellise riski katmiseks, kui teatav pangandusega seotud risk selle tingib“.
  Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist. |
| 220 | 1.1.1.6.   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

  Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1–3 ja artiklid 484–487
  Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt esimese taseme põhiomavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 230 | 1.1.1.7.   Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 120 ja artikkel 84
  Tütarettevõtjate kõigi selliste vähemusosaluste summa, mis arvatakse konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka. |
| 240 | 1.1.1.8.   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega

  Kapitalinõuete määruse artiklid 479 ja 480
  Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste korrigeerimine. See kirje saadakse otse vormist CA5. |
| 250 | 1.1.1.9.   Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

  Kapitalinõuete määruse artiklid 32–35 |
| 260 | 1.1.1.9.1.   (–) Väärtpaberistatud varadest tulenev omakapitali suurenemine

  Kapitalinõuete määruse artikli 32 punkt 1
  Kajastatav summa on väärtpaberistatud varadest tulenev krediidiasutuse või investeerimisühingu omakapitali suurenemine vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.
  See kirje hõlmab näiteks võimendusest saadavat tulu, millest tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu müügitulu või väärtpaberistamise tehingu algataja puhastulu, mis tekib väärtpaberistatud varadest tulevikus saadava tulu kapitaliseerimisest ja parandab väärtpaberistamise positsioonide krediidikvaliteeti. |
| 270 | 1.1.1.9.2.   Rahavoogude riskimaandamise reserv

  Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt a
  Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui rahavoogude riskimaandamisest saadakse kahju (st kui see vähendab raamatupidamises kajastatavaid omavahendeid), ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.
  Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist. |
| 280 | 1.1.1.9.3.   Õiglases väärtuses hinnatavate kohustustega seotud kumulatiivne kasu või kahju, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest

  Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt b
  Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest saadakse kahju (st kui see vähendab raamatupidamises kajastatavaid omavahendeid), ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.
  Auditeerimata kasumit selles kirjes arvesse ei võeta. |
| 285 | 1.1.1.9.4.   Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

  Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt c ja artikli 33 lõige 2
  Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest saadakse kahju, ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.
  Auditeerimata kasumit selles kirjes arvesse ei võeta. |
| 290 | 1.1.1.9.5.   (–) Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine

  Kapitalinõuete määruse artiklid 34 ja 105
  Kauplemisportfelli või kauplemisportfelliväliste riskipositsioonide õiglase väärtuse korrigeerimine tulenevalt kapitalinõuete määruse artikli 105 kohastest usaldusväärse hindamise rangematest nõuetest. |
| 300 | 1.1.1.10.   (–) Firmaväärtus

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37 |
| 310 | 1.1.1.10.1.   (–) Immateriaalse varana kajastatav firmaväärtus

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 113 ja artikli 36 lõike 1 punkt b
  Firmaväärtus on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selle kirje all kajastatav summa on sama kui bilansis kajastatav summa. |
| 320 | 1.1.1.10.2.   (–) Firmaväärtus, mida võetakse arvesse oluliste investeeringute hindamisel

  Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt b ja artikkel 43 |
| 330 | 1.1.1.10.3.   Firmaväärtusega seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

  Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt a
  Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui firmaväärtus väheneb või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse. |
| 340 | 1.1.1.11.   (–) Muu immateriaalne vara

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a
  Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. |
| 350 | 1.1.1.11.1.   (–) Muu immateriaalne vara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 115 ja artikli 36 lõike 1 punkt b
  Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.
  Kajastatav summa vastab bilansis kajastatavale muu immateriaalse vara kui firmaväärtuse summale. |
| 360 | 1.1.1.11.2.   Muu immateriaalse varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

  Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt a
  Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui muu immateriaalne vara kui firmaväärtus on vähenenud või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse. |
| 370 | 1.1.1.12.   (–) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c ja artikkel 38 |
| 380 | 1.1.1.13.   (–) Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d ning artiklid 40, 158 ja 159
  Kajastatavat summat ei vähendata tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara taseme suurenemise või muu täiendava maksumõju võrra, mis võib aset leida, kui eraldised tõuseksid oodatava kahjuga samale tasemele (kapitalinõuete määruse artikkel 40). |
| 390 | 1.1.1.14.   (–) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109, artikli 36 lõike 1 punkt e ja artikkel 41 |
| 400 | 1.1.1.14.1.   (–) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109 ja artikli 36 lõike 1 punkt e
  Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara on määratletud kui „kindalaksmääratud pensionifondi või -skeemi vara, mis on arvutatud pärast sama fondi või skeemi kohustuste mahaarvamist“.
  Kajastatav summa vastab bilansis kajastatavale summale (kui kajastatakse eraldi). |
| 410 | 1.1.1.14.2.   Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktid 108 ja 109 ning artikli 41 lõike 1 punkt a
  Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara on vähenenud või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse. |
| 420 | 1.1.1.14.3.   Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida krediidiasutus või investeerimisühing saab piiramatult kasutada

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109 ja artikli 41 lõike 1 punkt b
  Selle kirje all kajastatakse mis tahes summat ainult juhul, kui pädev asutus on andnud eelneva nõusoleku vähendada kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara summat, mis kuulub mahaarvamisele.
  Sellel real kajastatavatele varadele määratakse krediidiriski nõuete kohaldamisel riskikaal. |
| 430 | 1.1.1.15.   (–) Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 36 lõike 1 punkt g ja artikkel 44
  Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.
  Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse esimese taseme omavahendite kirjeid. |
| 440 | 1.1.1.16.   (–) Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt j
  Kajastatav summa võetakse otse vormi CA1 kirjest „Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid“. See summa arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest. |
| 450 | 1.1.1.17.   (–) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 36, artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt i ning artiklid 89–91
  Oluline osalus on määratletud kui „otsene või kaudne osalus ettevõtjas, mis moodustab vähemalt 10 % selle ettevõtja kapitalist või hääleõigustest või mis võimaldab avaldada olulist mõju tema juhtimisele“.
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile i võib selle alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250  %. |
| 460 | 1.1.1.18.   (–) Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

  Kapitalinõuete määruse 31. detsembri 2018. aasta seisuga kohaldatava versiooni artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt ii, artikli 243 lõike 1 punkt b, artikli 244 lõike 1 punkt b, artikkel 258 ja artikli 266 lõige 3 või kapitalinõuete määruse artikli 244 lõike 1 punkt b, artikli 245 lõike 1 punkt b, artikli 253 lõige 1 ja artikli 268 lõige 4, nagu on kohaldatav.
  Selle kirje all kajastatakse väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250  %, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt ii). |
| 470 | 1.1.1.19.   (–) Reguleerimata väärtpaberiülekanded, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iii ja artikli 379 lõige 3
  Reguleerimata väärtpaberiülekannete suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250  % alates viiendast päevast pärast teist lepingulist makse või ülekande poolt kuni tehingu lõppemiseni vastavalt arveldusriski puhul kohaldatavatele omavahendite nõuetele. Alternatiivina võib need maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iii). Viimati märgitud juhul tuleb neid kajastada selle kirje all. |
| 471 | 1.1.1.20.   (–) Positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu krediidiasutus või investeerimisühing ei saa sisereitingute meetodi kohaselt määrata ja mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iv ja artikli 153 lõige 8
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile iv võib need alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250  %. |
| 472 | 1.1.1.21.   (–) Sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt v ja artikli 155 lõige 4
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile v võib need alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250  %. |
| 480 | 1.1.1.22.   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 36 lõike 1 punkt h, artiklid 43–46, artikli 49 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 79
  Esimese taseme põhiomavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut.
  Vt alternatiivid mahaarvamisele, kui kohaldatakse konsolideerimist (artikli 49 lõiked 2 ja 3). |
| 490 | 1.1.1.23.   (–) Mahaarvatav tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c, artikkel 38 ja artikli 48 lõike 1 punkt a
  Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktis a sätestatud 10 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest (millest on maha arvatud see osa seotud edasilükkunud tulumaksu kohustustest, mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõike 5 punktile b jaotatud edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest). |
| 500 | 1.1.1.24.   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27; artikli 36 lõike 1 punkt i; artiklid 43, 45 ja 47; artikli 48 lõike 1 punkt b; artikli 49 lõiked 1–3 ja artikkel 79
  Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktis b sätestatud 10 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering.
  Vt alternatiivid mahaarvamisele, kui kohaldatakse konsolideerimist (artikli 49 lõiked 1, 2 ja 3). |
| 510 | 1.1.1.25.   (–) Summa, mis ületab 17,65 % künnist

  Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõige 1
  Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikes 1 sätestatud 17,65 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ning krediidiasutuse või investeerimisühingu otsesest ja kaudsest osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering. |
| 520 | 1.1.1.26.   Muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised

  Kapitalinõuete määruse artiklid 469–472, 478 ja 481.
  Üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 524 | 1.1.1.27.   (–) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine esimese taseme põhiomavahenditest

  Kapitalinõuete määruse artikkel 3 |
| 529 | 1.1.1.28.   Esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

  Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui esimese taseme põhiomavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat esimese taseme põhiomavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 020–524.
  Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse). |
| 530 | 1.1.2.   TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

  Kapitalinõuete määruse artikkel 61. |
| 540 | 1.1.2.1.   Täiendavate esimese taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt a, artiklid 52–54, artikli 56 punkt a ja artikkel 57 |
| 550 | 1.1.2.1.1.   Sissemakstud kapitaliinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt a ning artiklid 52–54
  Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi. |
| 560 | 1.1.2.1.2 (*)   Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punktid c, e ja f
  Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.
  Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi. |
| 570 | 1.1.2.1.3.   Ülekurss

  Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt b
  Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa. |
| 580 | 1.1.2.1.4.   (–) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57
  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 57 sätestatud erandeid.
  Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.
  Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.
  Kirjed 1.1.2.1.4–1.1.2.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.1.2.1.5 all. |
| 590 | 1.1.2.1.4.1.   (–) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57
  Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.1.2.1.1 kohastes täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides. |
| 620 | 1.1.2.1.4.2.   (–) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkt ii, artikli 56 punkt a ja artikkel 57 |
| 621 | 1.1.2.1.4.3.   (–) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57 |
| 622 | 1.1.2.1.5.   (–) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

  Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt a ja artikkel 57
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile a tuleb maha arvata „enda need täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille krediidiasutus või investeerimisühing võiks olla olemasolevate lepingujärgsete kohustuste alusel kohustatud ostma“. |
| 660 | 1.1.2.2.   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

  Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487, 489 ja 491
  Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt täiendavate esimese taseme omavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 670 | 1.1.2.3.   Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

  Kapitalinõuete määruse artiklid 83, 85 ja 86
  Tütarettevõtjate kõigi selliste kvalifitseeruvate esimese taseme omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka.
  Hõlmab eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvaid täiendavaid esimese taseme omavahendeid (kapitalinõuete määruse artikkel 83). |
| 680 | 1.1.2.4.   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

  Kapitalinõuete määruse artikkel 480
  Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka. See kirje saadakse otse vormist CA5. |
| 690 | 1.1.2.5.   (–) Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 56 punkt b ja artikkel 58
  Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.
  Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse täiendavate esimese taseme omavahendite kirjeid. |
| 700 | 1.1.2.6.   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 56 punkt c ning artiklid 59, 60 ja 79
  Täiendavatest esimese taseme omavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut. |
| 710 | 1.1.2.7.   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 56 punkt d ning artiklid 59 ja 79
  Krediidiasutuse või investeerimisühingu osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, arvatakse täielikult maha. |
| 720 | 1.1.2.8.   (–) Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid

  Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt e
  Kajastatav summa võetakse otse vormi CA1 kirjest „Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)“. |
| 730 | 1.1.2.9.   Muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised

  Kapitalinõuete määruse artiklid 474, 475, 478 ja 481
  Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 740 | 1.1.2.10.   Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid (arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest)

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt j
  Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavad mahaarvamised on suuremad kui täiendavad esimese taseme omavahendid pluss seotud ülekurss. Sel juhul peavad täiendavad esimese taseme omavahendid võrduma nulliga ning mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid, tuleb maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest.
  Selle kirjega tagatakse, et kirjete 1.1.2.1– 1.1.2.12 summa ei ole kunagi väiksem nullist. Kui selle kirje puhul kajastatakse positiivset arvu, kajastatakse kirje 1.1.1.16 puhul sama arvu vastupidise märgiga. |
| 744 | 1.1.2.11.   (–) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine täiendavatest esimese taseme omavahenditest

  Kapitalinõuete määruse artikkel 3 |
| 748 | 1.1.2.12.   Täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised — muud

  Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui täiendavate esimese taseme omavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat täiendavate esimese taseme omavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 530–744.
  Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse). |
| 750 | 1.2.   TEISE TASEME OMAVAHENDID

  Kapitalinõuete määruse artikkel 71. |
| 760 | 1.2.1.   Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

  Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt a, artiklid 63–65, artikli 66 punkt a ja artikkel 67 |
| 770 | 1.2.1.1.   Sissemakstud kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

  Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt a ning artiklid 63 ja 65
  Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi. |
| 780 | 1.2.1.2 (*)   Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

  Kapitalinõuete määruse artikli 63 punktid c, e ja f ning artikkel 64
  Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.
  Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi. |
| 790 | 1.2.1.3.   Ülekurss

  Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt b ja artikkel 65
  Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa. |
| 800 | 1.2.1.4.   (–) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 63 punkti b alapunkt i, artikli 66 punkt a ja artikkel 67
  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 67 sätestatud erandeid.
  Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.
  Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.
  Kirjed 1.2.1.4–1.2.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.2.1.5 all. |
| 810 | 1.2.1.4.1.   (–) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67
  Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.2.1.1 kohastes teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides. |
| 840 | 1.2.1.4.2.   (–) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67 |
| 841 | 1.2.1.4.3.   (–) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67 |
| 842 | 1.2.1.5.   (–) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

  Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt a ja artikkel 67
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile a tuleb maha arvata „enda need teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille krediidiasutus või investeerimisühing võiks olla olemasolevate lepingujärgsete kohustuste alusel kohustatud ostma“. |
| 880 | 1.2.2.   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud laenude suhtes

  Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 6 ja 7, artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491
  Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt teise taseme omavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 890 | 1.2.3.   Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka

  Kapitalinõuete määruse artiklid 83, 87 ja 88
  Tütarettevõtjate kõigi selliste kvalifitseeruvate omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka.
  Hõlmab eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvaid teise taseme omavahendeid (kapitalinõuete määruse artikkel 83). |
| 900 | 1.2.4.   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega teise taseme omavahendite hulka

  Kapitalinõuete määruse artikkel 480
  Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka. See kirje saadakse otse vormist CA5. |
| 910 | 1.2.5.   Sisereitingute meetodi põhine eraldiste ülejääk võrreldes aktsepteeritava oodatava kahjuga

  Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt d
  Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud vara sisereitingute meetodil, sisaldab see kirje positiivseid summasid, mis tulenevad eraldiste ja oodatava kahju võrdlemisest ning mida aktsepteeritakse teise taseme omavahenditena. |
| 920 | 1.2.6.   Standardmeetodi põhine üldine krediidiriskiga korrigeerimine

  Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c
  Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud vara standardmeetodil, sisaldab see kirje üldisi krediidiriskiga korrigeerimisi, mida aktsepteeritakse teise taseme omavahenditena. |
| 930 | 1.2.7.   (–) Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 66 punkt b ja artikkel 68
  Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.
  Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse teise ja kolmanda taseme omavahendite kirjeid. |
| 940 | 1.2.8.   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 66 punkt c ning artiklid 68–70 ja 79
  Teise taseme omavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, mis tuleb maha arvata. |
| 950 | 1.2.9.   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 66 punkt d ning artiklid 68, 69 ja 79
  Krediidiasutuse või investeerimisühingu osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, arvatakse täielikult maha. |
| 960 | 1.2.10.   Muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised

  Kapitalinõuete määruse artiklid 476–478 ja artikkel 481.
  Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 970 | 1.2.11.   Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)

  Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt e
  Teise taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et teise taseme omavahenditest tehtavad mahaarvamised on suuremad kui teise taseme omavahendid pluss seotud ülekurss. Sel juhul peavad teise taseme omavahendid võrduma nulliga ning mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid, tuleb maha arvata täiendavatest esimese taseme omavahenditest.
  Selle kirjega tagatakse, et kirjete 1.2.1–1.2.13 summa ei ole kunagi väiksem nullist. Kui selle kirje puhul kajastatakse positiivset arvu, kajastatakse kirje 1.1.2.8 puhul sama arv vastupidise märgiga. |
| 974 | 1.2.12.   (–) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine teise taseme omavahenditest

  Kapitalinõuete määruse artikkel 3 |
| 978 | 1.2.13.   Teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

  Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui teise taseme omavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat teise taseme omavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 750–974.
  Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse). |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

010

1.   Omavahendid

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 118 ja artikkel 72

Krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid võrduvad krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese ja teise taseme omavahendite summaga.

015

1.1.   Esimese taseme omavahendid

Kapitalinõuete määruse artikkel 25.

Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga.

020

1.1.1.   Esimese taseme põhiomavahendid

Kapitalinõuete määruse artikkel 50.

030

1.1.1.1.   Esimese taseme põhiomavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punktid a ja b, artiklid 27–30, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

040

1.1.1.1.1.   Sissemakstud kapitaliinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punkt a ning artiklid 27–31

See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete krediidiasutuste ja investeerimisühingute kapitaliinstrumente (kapitalinõuete määruse artiklid 27–29).

Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.

Arvesse võetakse ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik kapitalinõuete määruse artiklis 31 sätestatud tingimused.

045

1.1.1.1.1*   millest: ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitavad kapitaliinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikkel 31

Ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumendid arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka, kui täidetud on kõik kapitalinõuete määruse artiklis 31 sätestatud tingimused.

050

1.1.1.1.2*   Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 28 lõike 1 punktid b, l ja m.

Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

060

1.1.1.1.3.   Ülekurss

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 124 ja artikli 26 lõike 1 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

070

1.1.1.1.4.   (–) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda esimese taseme põhiomavahendites aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 42 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.

Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.

Kirjed 1.1.1.1.4–1.1.1.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.1.1.1.5 all.

080

1.1.1.1.4.1.   (–) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.1.1.1 kohastes esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides.

Kajastatav summa hõlmab pika netopositsiooni alusel arvutatud osalusi kauplemisportfellis, nagu on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 42 punktiga a.

090

1.1.1.1.4.2.   (–) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

091

1.1.1.1.4.3.   (–) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

092

1.1.1.1.5.   (–) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile f arvatakse maha „enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille ostmiseks on krediidiasutusel või investeerimisühingul olemasoleva lepingujärgse kohustuse alusel tegelik või tingimuslik kohustus“.

130

1.1.1.2.   Jaotamata kasum

Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punkt c ja artikli 26 lõige 2

Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga.

140

1.1.1.2.1.   Eelmiste aastate jaotamata kasum

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 123 ja artikli 26 lõike 1 punkt c

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 123 on jaotamata kasum määratletud kui „eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum kohaldatava raamatupidamistava tähenduses“.

150

1.1.1.2.2.   Aktsepteeritav kasum või kahjum

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 121, artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a

Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõikega 2 lubatakse pädevate asutuste eelneval nõusolekul võtta jaotamata kasumina arvesse aruandeperioodi vahekasumit või aastakasumit, kui täidetud on teatavad tingimused.

Teiselt poolt arvatakse vastavalt kapitalimääruse artikli 36 lõike 1 punktile a esimese taseme põhiomavahenditest maha kahjum.

160

1.1.1.2.2.1.   Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum

Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a.

Kajastatav summa on raamatupidamise kasumiaruandes kajastatav kasum või kahjum.

170

1.1.1.2.2.2.   (–) Mitteaktsepteeritav osa vahekasumist või aastakasumist

Kapitalinõuete määruse artikli 26 punkt 2

Sellel real ei kajastata mingit arvu, kui aruandeperioodil on krediidiasutus või investeerimisühing kajastanud kahjumit. See tuleneb sellest, et kahjum arvatakse esimese taseme põhiomavahenditest täielikult maha.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing kajastab kasumit, kajastatakse osa, mis ei ole aktsepteeritav vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 26 lõikele 2 (st auditeerimata kasum ning prognoositavad väljamaksed või dividendid).

Oluline on, et kasumi puhul arvatakse maha vähemalt vahedividendid.

180

1.1.1.3.   Muu akumuleeritud koondkasum

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 100 ja artikli 26 lõike 1 punkt d

Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist ja enne usaldatavusfiltrite kohaldamist. Kajastatav summa määratakse kindlaks vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 13 lõikele 4.

200

1.1.1.4.   Muud reservid

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e

Kapitalinõuete määruses on muud reservid määratletud kui „kohaldatavas raamatupidamistavas määratletud reservid, mis tuleb kõnealuse standardi kohaselt avalikustada, välja arvatud mis tahes summad, mida on juba kajastatud muus akumuleeritud koondkasumis või jaotamata kasumis“.

Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

210

1.1.1.5.   Üldine pangandusreserv

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 112 ja artikli 26 lõike 1 punkt f

Direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 38 on üldine pangandusreserv (direktiivi 86/635/EMÜ kohaselt „üldise pangandusriski fond“) määratletud kui „summad, mida krediidiasutus otsustab reserveerida sellise riski katmiseks, kui teatav pangandusega seotud risk selle tingib“.

Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

220

1.1.1.6.   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1–3 ja artiklid 484–487

Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt esimese taseme põhiomavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

230

1.1.1.7.   Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 120 ja artikkel 84

Tütarettevõtjate kõigi selliste vähemusosaluste summa, mis arvatakse konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka.

240

1.1.1.8.   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega

Kapitalinõuete määruse artiklid 479 ja 480

Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste korrigeerimine. See kirje saadakse otse vormist CA5.

250

1.1.1.9.   Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

Kapitalinõuete määruse artiklid 32–35

260

1.1.1.9.1.   (–) Väärtpaberistatud varadest tulenev omakapitali suurenemine

Kapitalinõuete määruse artikli 32 punkt 1

Kajastatav summa on väärtpaberistatud varadest tulenev krediidiasutuse või investeerimisühingu omakapitali suurenemine vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

See kirje hõlmab näiteks võimendusest saadavat tulu, millest tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu müügitulu või väärtpaberistamise tehingu algataja puhastulu, mis tekib väärtpaberistatud varadest tulevikus saadava tulu kapitaliseerimisest ja parandab väärtpaberistamise positsioonide krediidikvaliteeti.

270

1.1.1.9.2.   Rahavoogude riskimaandamise reserv

Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt a

Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui rahavoogude riskimaandamisest saadakse kahju (st kui see vähendab raamatupidamises kajastatavaid omavahendeid), ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.

Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

280

1.1.1.9.3.   Õiglases väärtuses hinnatavate kohustustega seotud kumulatiivne kasu või kahju, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest

Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt b

Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest saadakse kahju (st kui see vähendab raamatupidamises kajastatavaid omavahendeid), ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.

Auditeerimata kasumit selles kirjes arvesse ei võeta.

285

1.1.1.9.4.   Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt c ja artikli 33 lõige 2

Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest saadakse kahju, ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.

Auditeerimata kasumit selles kirjes arvesse ei võeta.

290

1.1.1.9.5.   (–) Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine

Kapitalinõuete määruse artiklid 34 ja 105

Kauplemisportfelli või kauplemisportfelliväliste riskipositsioonide õiglase väärtuse korrigeerimine tulenevalt kapitalinõuete määruse artikli 105 kohastest usaldusväärse hindamise rangematest nõuetest.

300

1.1.1.10.   (–) Firmaväärtus

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37

310

1.1.1.10.1.   (–) Immateriaalse varana kajastatav firmaväärtus

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 113 ja artikli 36 lõike 1 punkt b

Firmaväärtus on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje all kajastatav summa on sama kui bilansis kajastatav summa.

320

1.1.1.10.2.   (–) Firmaväärtus, mida võetakse arvesse oluliste investeeringute hindamisel

Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt b ja artikkel 43

330

1.1.1.10.3.   Firmaväärtusega seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt a

Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui firmaväärtus väheneb või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse.

340

1.1.1.11.   (–) Muu immateriaalne vara

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a

Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

350

1.1.1.11.1.   (–) Muu immateriaalne vara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 115 ja artikli 36 lõike 1 punkt b

Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

Kajastatav summa vastab bilansis kajastatavale muu immateriaalse vara kui firmaväärtuse summale.

360

1.1.1.11.2.   Muu immateriaalse varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt a

Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui muu immateriaalne vara kui firmaväärtus on vähenenud või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse.

370

1.1.1.12.   (–) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c ja artikkel 38

380

1.1.1.13.   (–) Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d ning artiklid 40, 158 ja 159

Kajastatavat summat ei vähendata tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara taseme suurenemise või muu täiendava maksumõju võrra, mis võib aset leida, kui eraldised tõuseksid oodatava kahjuga samale tasemele (kapitalinõuete määruse artikkel 40).

390

1.1.1.14.   (–) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109, artikli 36 lõike 1 punkt e ja artikkel 41

400

1.1.1.14.1.   (–) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109 ja artikli 36 lõike 1 punkt e

Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara on määratletud kui „kindalaksmääratud pensionifondi või -skeemi vara, mis on arvutatud pärast sama fondi või skeemi kohustuste mahaarvamist“.

Kajastatav summa vastab bilansis kajastatavale summale (kui kajastatakse eraldi).

410

1.1.1.14.2.   Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktid 108 ja 109 ning artikli 41 lõike 1 punkt a

Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara on vähenenud või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse.

420

1.1.1.14.3.   Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida krediidiasutus või investeerimisühing saab piiramatult kasutada

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109 ja artikli 41 lõike 1 punkt b

Selle kirje all kajastatakse mis tahes summat ainult juhul, kui pädev asutus on andnud eelneva nõusoleku vähendada kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara summat, mis kuulub mahaarvamisele.

Sellel real kajastatavatele varadele määratakse krediidiriski nõuete kohaldamisel riskikaal.

430

1.1.1.15.   (–) Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 36 lõike 1 punkt g ja artikkel 44

Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.

Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse esimese taseme omavahendite kirjeid.

440

1.1.1.16.   (–) Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt j

Kajastatav summa võetakse otse vormi CA1 kirjest „Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid“. See summa arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest.

450

1.1.1.17.   (–) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 36, artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt i ning artiklid 89–91

Oluline osalus on määratletud kui „otsene või kaudne osalus ettevõtjas, mis moodustab vähemalt 10 % selle ettevõtja kapitalist või hääleõigustest või mis võimaldab avaldada olulist mõju tema juhtimisele“.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile i võib selle alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250  %.

460

1.1.1.18.   (–) Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

Kapitalinõuete määruse 31. detsembri 2018. aasta seisuga kohaldatava versiooni artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt ii, artikli 243 lõike 1 punkt b, artikli 244 lõike 1 punkt b, artikkel 258 ja artikli 266 lõige 3 või kapitalinõuete määruse artikli 244 lõike 1 punkt b, artikli 245 lõike 1 punkt b, artikli 253 lõige 1 ja artikli 268 lõige 4, nagu on kohaldatav.

Selle kirje all kajastatakse väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250  %, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt ii).

470

1.1.1.19.   (–) Reguleerimata väärtpaberiülekanded, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iii ja artikli 379 lõige 3

Reguleerimata väärtpaberiülekannete suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250  % alates viiendast päevast pärast teist lepingulist makse või ülekande poolt kuni tehingu lõppemiseni vastavalt arveldusriski puhul kohaldatavatele omavahendite nõuetele. Alternatiivina võib need maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iii). Viimati märgitud juhul tuleb neid kajastada selle kirje all.

471

1.1.1.20.   (–) Positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu krediidiasutus või investeerimisühing ei saa sisereitingute meetodi kohaselt määrata ja mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iv ja artikli 153 lõige 8

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile iv võib need alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250  %.

472

1.1.1.21.   (–) Sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250  %

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt v ja artikli 155 lõige 4

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile v võib need alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250  %.

480

1.1.1.22.   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 36 lõike 1 punkt h, artiklid 43–46, artikli 49 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 79

Esimese taseme põhiomavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut.

Vt alternatiivid mahaarvamisele, kui kohaldatakse konsolideerimist (artikli 49 lõiked 2 ja 3).

490

1.1.1.23.   (–) Mahaarvatav tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c, artikkel 38 ja artikli 48 lõike 1 punkt a

Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktis a sätestatud 10 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest (millest on maha arvatud see osa seotud edasilükkunud tulumaksu kohustustest, mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõike 5 punktile b jaotatud edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest).

500

1.1.1.24.   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27; artikli 36 lõike 1 punkt i; artiklid 43, 45 ja 47; artikli 48 lõike 1 punkt b; artikli 49 lõiked 1–3 ja artikkel 79

Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktis b sätestatud 10 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering.

Vt alternatiivid mahaarvamisele, kui kohaldatakse konsolideerimist (artikli 49 lõiked 1, 2 ja 3).

510

1.1.1.25.   (–) Summa, mis ületab 17,65 % künnist

Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõige 1

Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikes 1 sätestatud 17,65 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ning krediidiasutuse või investeerimisühingu otsesest ja kaudsest osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering.

520

1.1.1.26.   Muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised

Kapitalinõuete määruse artiklid 469–472, 478 ja 481.

Üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

524

1.1.1.27.   (–) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine esimese taseme põhiomavahenditest

Kapitalinõuete määruse artikkel 3

529

1.1.1.28.   Esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui esimese taseme põhiomavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat esimese taseme põhiomavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 020–524.

Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse).

530

1.1.2.   TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artikkel 61.

540

1.1.2.1.   Täiendavate esimese taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt a, artiklid 52–54, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

550

1.1.2.1.1.   Sissemakstud kapitaliinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt a ning artiklid 52–54

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

560

1.1.2.1.2 (*)   Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punktid c, e ja f

Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

570

1.1.2.1.3.   Ülekurss

Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

580

1.1.2.1.4.   (–) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 57 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.

Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.

Kirjed 1.1.2.1.4–1.1.2.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.1.2.1.5 all.

590

1.1.2.1.4.1.   (–) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.1.2.1.1 kohastes täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides.

620

1.1.2.1.4.2.   (–) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkt ii, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

621

1.1.2.1.4.3.   (–) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

622

1.1.2.1.5.   (–) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt a ja artikkel 57

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile a tuleb maha arvata „enda need täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille krediidiasutus või investeerimisühing võiks olla olemasolevate lepingujärgsete kohustuste alusel kohustatud ostma“.

660

1.1.2.2.   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487, 489 ja 491

Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt täiendavate esimese taseme omavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

670

1.1.2.3.   Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

Kapitalinõuete määruse artiklid 83, 85 ja 86

Tütarettevõtjate kõigi selliste kvalifitseeruvate esimese taseme omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka.

Hõlmab eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvaid täiendavaid esimese taseme omavahendeid (kapitalinõuete määruse artikkel 83).

680

1.1.2.4.   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

Kapitalinõuete määruse artikkel 480

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka. See kirje saadakse otse vormist CA5.

690

1.1.2.5.   (–) Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 56 punkt b ja artikkel 58

Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.

Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse täiendavate esimese taseme omavahendite kirjeid.

700

1.1.2.6.   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 56 punkt c ning artiklid 59, 60 ja 79

Täiendavatest esimese taseme omavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut.

710

1.1.2.7.   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 56 punkt d ning artiklid 59 ja 79

Krediidiasutuse või investeerimisühingu osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, arvatakse täielikult maha.

720

1.1.2.8.   (–) Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt e

Kajastatav summa võetakse otse vormi CA1 kirjest „Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)“.

730

1.1.2.9.   Muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised

Kapitalinõuete määruse artiklid 474, 475, 478 ja 481

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

740

1.1.2.10.   Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid (arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest)

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt j

Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavad mahaarvamised on suuremad kui täiendavad esimese taseme omavahendid pluss seotud ülekurss. Sel juhul peavad täiendavad esimese taseme omavahendid võrduma nulliga ning mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid, tuleb maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest.

Selle kirjega tagatakse, et kirjete 1.1.2.1– 1.1.2.12 summa ei ole kunagi väiksem nullist. Kui selle kirje puhul kajastatakse positiivset arvu, kajastatakse kirje 1.1.1.16 puhul sama arvu vastupidise märgiga.

744

1.1.2.11.   (–) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine täiendavatest esimese taseme omavahenditest

Kapitalinõuete määruse artikkel 3

748

1.1.2.12.   Täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised — muud

Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui täiendavate esimese taseme omavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat täiendavate esimese taseme omavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 530–744.

Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse).

750

1.2.   TEISE TASEME OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artikkel 71.

760

1.2.1.   Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt a, artiklid 63–65, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

770

1.2.1.1.   Sissemakstud kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt a ning artiklid 63 ja 65

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

780

1.2.1.2 (*)   Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

Kapitalinõuete määruse artikli 63 punktid c, e ja f ning artikkel 64

Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

790

1.2.1.3.   Ülekurss

Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt b ja artikkel 65

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

800

1.2.1.4.   (–) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 63 punkti b alapunkt i, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 67 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.

Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.

Kirjed 1.2.1.4–1.2.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.2.1.5 all.

810

1.2.1.4.1.   (–) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.2.1.1 kohastes teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides.

840

1.2.1.4.2.   (–) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

841

1.2.1.4.3.   (–) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

842

1.2.1.5.   (–) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt a ja artikkel 67

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile a tuleb maha arvata „enda need teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille krediidiasutus või investeerimisühing võiks olla olemasolevate lepingujärgsete kohustuste alusel kohustatud ostma“.

880

1.2.2.   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud laenude suhtes

Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 6 ja 7, artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491

Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt teise taseme omavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

890

1.2.3.   Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka

Kapitalinõuete määruse artiklid 83, 87 ja 88

Tütarettevõtjate kõigi selliste kvalifitseeruvate omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka.

Hõlmab eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvaid teise taseme omavahendeid (kapitalinõuete määruse artikkel 83).

900

1.2.4.   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega teise taseme omavahendite hulka

Kapitalinõuete määruse artikkel 480

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka. See kirje saadakse otse vormist CA5.

910

1.2.5.   Sisereitingute meetodi põhine eraldiste ülejääk võrreldes aktsepteeritava oodatava kahjuga

Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt d

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud vara sisereitingute meetodil, sisaldab see kirje positiivseid summasid, mis tulenevad eraldiste ja oodatava kahju võrdlemisest ning mida aktsepteeritakse teise taseme omavahenditena.

920

1.2.6.   Standardmeetodi põhine üldine krediidiriskiga korrigeerimine

Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud vara standardmeetodil, sisaldab see kirje üldisi krediidiriskiga korrigeerimisi, mida aktsepteeritakse teise taseme omavahenditena.

930

1.2.7.   (–) Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 66 punkt b ja artikkel 68

Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.

Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse teise ja kolmanda taseme omavahendite kirjeid.

940

1.2.8.   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 66 punkt c ning artiklid 68–70 ja 79

Teise taseme omavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, mis tuleb maha arvata.

950

1.2.9.   (–) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 66 punkt d ning artiklid 68, 69 ja 79

Krediidiasutuse või investeerimisühingu osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, arvatakse täielikult maha.

960

1.2.10.   Muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised

Kapitalinõuete määruse artiklid 476–478 ja artikkel 481.

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

970

1.2.11.   Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt e

Teise taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et teise taseme omavahenditest tehtavad mahaarvamised on suuremad kui teise taseme omavahendid pluss seotud ülekurss. Sel juhul peavad teise taseme omavahendid võrduma nulliga ning mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid, tuleb maha arvata täiendavatest esimese taseme omavahenditest.

Selle kirjega tagatakse, et kirjete 1.2.1–1.2.13 summa ei ole kunagi väiksem nullist. Kui selle kirje puhul kajastatakse positiivset arvu, kajastatakse kirje 1.1.2.8 puhul sama arv vastupidise märgiga.

974

1.2.12.   (–) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine teise taseme omavahenditest

Kapitalinõuete määruse artikkel 3

978

1.2.13.   Teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui teise taseme omavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat teise taseme omavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 750–974.

Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse).

1.3.   C 02.00 – OMAVAHENDITE NÕUDED (CA2)

1.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | 1.   KOGURISKIPOSITSIOON

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõige 3 ning artiklid 95, 96 ja 98 |
| 020 | 1*   millest: kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingud

  Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul. |
| 030 | 1**   millest: kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingud

  Kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingute puhul. |
| 040 | 1.1.   RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktid a ja f |
| 050 | 1.1.1.   Standardmeetod

  Vormid CR SA ja SEC SA koguriskipositsiooni tasemel. |
| 060 | 1.1.1.1.   Standardmeetodikohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid

  Vorm CR SA koguriskipositsiooni tasemel. Kapitalinõuete määruse artiklis 112 osutatud standardmeetodikohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid. |
| 070 | 1.1.1.1.01.   Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 080 | 1.1.1.1.02.   Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 090 | 1.1.1.1.03.   Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 100 | 1.1.1.1.04.   Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 110 | 1.1.1.1.05.   Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 120 | 1.1.1.1.06.   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 130 | 1.1.1.1.07.   Nõuded äriühingute vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 140 | 1.1.1.1.08.   Jaenõuded

  Vt vorm CR SA. |
| 150 | 1.1.1.1.09.   Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

  Vt vorm CR SA. |
| 160 | 1.1.1.1.10.   Makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Vt vorm CR SA. |
| 170 | 1.1.1.1.11.   Eriti suure riskiga seotud kirjed

  Vt vorm CR SA. |
| 180 | 1.1.1.1.12.   Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

  Vt vorm CR SA. |
| 190 | 1.1.1.1.13.   Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning äriühingute vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 200 | 1.1.1.1.14.   Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

  Vt vorm CR SA. |
| 210 | 1.1.1.1.15.   Omakapitali investeeringud

  Vt vorm CR SA. |
| 211 | 1.1.1.1.16.   Muud kirjed

  Vt vorm CR SA. |
| 220 | 1.1.1.2.   Standardmeetodikohased väärtpaberistamise positsioonid

  Vorm CR SEC SA kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel. |
| 230 | 1.1.1.2.*   millest: edasiväärtpaberistamine

  Vorm CR SEC SA kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel. |
| 240 | 1.1.2.   Sisereitingute meetod |
| 250 | 1.1.2.1.   Sisereitingute meetodid, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid

  Vorm CR IRB koguriskipositsiooni tasemel (kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid). |
| 260 | 1.1.2.1.01.   Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

  Vt vorm CR IRB. |
| 270 | 1.1.2.1.02.   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

  Vt vorm CR IRB. |
| 280 | 1.1.2.1.03.   Nõuded äriühingute vastu – VKEd

  Vt vorm CR IRB. |
| 290 | 1.1.2.1.04.   Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded

  Vt vorm CR IRB. |
| 300 | 1.1.2.1.05.   Nõuded äriühingute vastu – muud

  Vt vorm CR IRB. |
| 310 | 1.1.2.2.   Sisereitingute meetodid, kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid

  Vorm CR IRB koguriskipositsiooni tasemel (kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid). |
| 320 | 1.1.2.2.01.   Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

  Vt vorm CR IRB. |
| 330 | 1.1.2.2.02.   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

  Vt vorm CR IRB. |
| 340 | 1.1.2.2.03.   Nõuded äriühingute vastu – VKEd

  Vt vorm CR IRB. |
| 350 | 1.1.2.2.04.   Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded

  Vt vorm CR IRB. |
| 360 | 1.1.2.2.05.   Nõuded äriühingute vastu – muud

  Vt vorm CR IRB. |
| 370 | 1.1.2.2.06.   Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga

  Vt vorm CR IRB. |
| 380 | 1.1.2.2.07.   Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga

  Vt vorm CR IRB. |
| 390 | 1.1.2.2.08.   Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

  Vt vorm CR IRB. |
| 400 | 1.1.2.2.09.   Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu

  Vt vorm CR IRB. |
| 410 | 1.1.2.2.10.   Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu

  Vt vorm CR IRB. |
| 420 | 1.1.2.3.   Sisereitingute meetodi kohesed omakapitali investeeringud

  Vt vorm CR EQU IRB. |
| 430 | 1.1.2.4.   Sisereitingute meetodi kohased väärtpaberistamise positsioonid

  Vorm CR SEC IRB kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel. |
| 440 | 1.1.2.4*   millest: edasiväärtpaberistamine

  Vorm CR SEC IRB kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel. |
| 450 | 1.1.2.5.   Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga

  Kajastatav summa on riskiga kaalutud vara, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 156. |
| 460 | 1.1.3.   Riskipositsioon keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksude puhul

  Kapitalinõuete määruse artiklid 307–309 |
| 490 | 1.2.   KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS-/ÜLEKANDERISKI PUHUL

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunkt ii ja artikli 92 lõike 4 punkt b |
| 500 | 1.2.1.   Kauplemisportfelliväline arveldus-/ülekanderisk

  Vt vorm CR SETT. |
| 510 | 1.2.2.   Kauplemisportfelli arveldus-/ülekanderisk

  Vt vorm CR SETT. |
| 520 | 1.3.   KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunkt i ja punkti c alapunktid i ja iii ning artikli 92 lõike 4 punkt b |
| 530 | 1.3.1.   Standardmeetodil põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul |
| 540 | 1.3.1.1.   Kaubeldavad võlainstrumendid

  Vorm MKR SA TDI kõigi valuutade tasemel. |
| 550 | 1.3.1.2.   Omakapitali investeeringud

  Vorm MKR SA EQU kõigi riigisiseste turgude tasemel. |
| 555 | 1.3.1.3.   Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

  Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõige 1, artikli 350 lõike 3 punkt c ja artikli 364 lõike 2 punkt a
  Koguriskipositsioon ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide puhul, kui omavahendite nõuded arvutatakse kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 kohaselt kas otsekohe või kapitalinõuete määruse artikli 350 lõike 3 punktis c määratletud piirmäära tõttu. Kapitalinõuete määruses ei ole kõnealuseid positsioone otseselt määratud intressipositsiooni riski ega aktsiapositsiooni riski alla.
  Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 esimese lause kohase meetodi kohaldamisel on kajastatav summa 32 % asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist, korrutatuna 12,5ga.
  Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 teise lause kohase erimeetodi kohaldamisel kajastatakse kas summat, mis vastab 32 %-le asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist, korrutatuna 12,5ga, või summat, mis vastab 40 %-le kõnealusest netopositsioonist, millest on lahutatud kõnealuse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas oleva positsiooniga seotud valuutariskist tulenevate omavahendite nõuded, korrutatuna 12,5ga, olenevalt sellest, kumb neist summadest on väiksem. |
| 556 | 1.3.1.3.*   Memokirje: üksnes kaubeldavatesse võlainstrumentidesse investeerinud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad

  Koguriskipositsioon ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide puhul, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja on investeerinud üksnes intressipositsiooni riskiga instrumentidesse. |
| 557 | 1.3.1.3.**   Üksnes omakapitaliinstrumentidesse või kombineeritud instrumentidesse investeerinud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad

  Koguriskipositsioon ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide puhul, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja on investeerinud üksnes aktsiapositsiooni riskiga instrumentidesse või kombineeritud instrumentidesse või kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate osad ei ole teada. |
| 560 | 1.3.1.4.   Valuuta

  Vt vorm MKR SA FX. |
| 570 | 1.3.1.5.   Kaubad

  Vt vorm MKR SA COM. |
| 580 | 1.3.2.   Sisemudelitel põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

  Vt vorm MKR IM. |
| 590 | 1.4.   KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt e ja artikli 92 lõike 4 punkt b
  Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2, artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul on see element võrdne nulliga. |
| 600 | 1.4.1.   Baasmeetodil põhinev operatsioonirisk

  Vt vorm OPR. |
| 610 | 1.4.2.   Standardmeetodil/alternatiivsel standardmeetodil põhinev operatsioonirisk

  Vt vorm OPR. |
| 620 | 1.4.3.   Täiustatud mõõtmismudelitel põhinevatel meetodil põhinev operatsioonirisk

  Vt vorm OPR. |
| 630 | 1.5.   PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON

  Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõige 2, artikli 96 lõige 2, artikkel 97 ja artikli 98 lõike 1 punkt a
  Kohaldatakse ainult kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2, artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute suhtes. Vt ka kapitalinõuete määruse artikkel 97.
  Kapitalinõuete määruse artiklis 96 osutatud investeerimisühingud kajastavad artiklis 97 osutatud summat, mida on korrutatud 12,5ga.
  Kapitalinõuete määruse artiklis 95 osutatud investeerimisühingud kajastavad järgmiselt.






  — | Kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis a osutatud summa on suurem kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis b osutatud summa, on kajastatav summa võrdne nulliga. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

010

1.   KOGURISKIPOSITSIOON

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõige 3 ning artiklid 95, 96 ja 98

020

1*   millest: kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingud

Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul.

030

1**   millest: kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingud

Kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingute puhul.

040

1.1.   RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktid a ja f

050

1.1.1.   Standardmeetod

Vormid CR SA ja SEC SA koguriskipositsiooni tasemel.

060

1.1.1.1.   Standardmeetodikohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid

Vorm CR SA koguriskipositsiooni tasemel. Kapitalinõuete määruse artiklis 112 osutatud standardmeetodikohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid.

070

1.1.1.1.01.   Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

Vt vorm CR SA.

080

1.1.1.1.02.   Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

Vt vorm CR SA.

090

1.1.1.1.03.   Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

Vt vorm CR SA.

100

1.1.1.1.04.   Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

Vt vorm CR SA.

110

1.1.1.1.05.   Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

Vt vorm CR SA.

120

1.1.1.1.06.   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

Vt vorm CR SA.

130

1.1.1.1.07.   Nõuded äriühingute vastu

Vt vorm CR SA.

140

1.1.1.1.08.   Jaenõuded

Vt vorm CR SA.

150

1.1.1.1.09.   Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

Vt vorm CR SA.

160

1.1.1.1.10.   Makseviivituses olevad riskipositsioonid

Vt vorm CR SA.

170

1.1.1.1.11.   Eriti suure riskiga seotud kirjed

Vt vorm CR SA.

180

1.1.1.1.12.   Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

Vt vorm CR SA.

190

1.1.1.1.13.   Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning äriühingute vastu

Vt vorm CR SA.

200

1.1.1.1.14.   Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

Vt vorm CR SA.

210

1.1.1.1.15.   Omakapitali investeeringud

Vt vorm CR SA.

211

1.1.1.1.16.   Muud kirjed

Vt vorm CR SA.

220

1.1.1.2.   Standardmeetodikohased väärtpaberistamise positsioonid

Vorm CR SEC SA kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel.

230

1.1.1.2.*   millest: edasiväärtpaberistamine

Vorm CR SEC SA kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel.

240

1.1.2.   Sisereitingute meetod

250

1.1.2.1.   Sisereitingute meetodid, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid

Vorm CR IRB koguriskipositsiooni tasemel (kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid).

260

1.1.2.1.01.   Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

Vt vorm CR IRB.

270

1.1.2.1.02.   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

Vt vorm CR IRB.

280

1.1.2.1.03.   Nõuded äriühingute vastu – VKEd

Vt vorm CR IRB.

290

1.1.2.1.04.   Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded

Vt vorm CR IRB.

300

1.1.2.1.05.   Nõuded äriühingute vastu – muud

Vt vorm CR IRB.

310

1.1.2.2.   Sisereitingute meetodid, kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid

Vorm CR IRB koguriskipositsiooni tasemel (kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid).

320

1.1.2.2.01.   Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

Vt vorm CR IRB.

330

1.1.2.2.02.   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

Vt vorm CR IRB.

340

1.1.2.2.03.   Nõuded äriühingute vastu – VKEd

Vt vorm CR IRB.

350

1.1.2.2.04.   Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded

Vt vorm CR IRB.

360

1.1.2.2.05.   Nõuded äriühingute vastu – muud

Vt vorm CR IRB.

370

1.1.2.2.06.   Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga

Vt vorm CR IRB.

380

1.1.2.2.07.   Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga

Vt vorm CR IRB.

390

1.1.2.2.08.   Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

Vt vorm CR IRB.

400

1.1.2.2.09.   Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu

Vt vorm CR IRB.

410

1.1.2.2.10.   Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu

Vt vorm CR IRB.

420

1.1.2.3.   Sisereitingute meetodi kohesed omakapitali investeeringud

Vt vorm CR EQU IRB.

430

1.1.2.4.   Sisereitingute meetodi kohased väärtpaberistamise positsioonid

Vorm CR SEC IRB kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel.

440

1.1.2.4*   millest: edasiväärtpaberistamine

Vorm CR SEC IRB kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel.

450

1.1.2.5.   Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga

Kajastatav summa on riskiga kaalutud vara, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 156.

460

1.1.3.   Riskipositsioon keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksude puhul

Kapitalinõuete määruse artiklid 307–309

490

1.2.   KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS-/ÜLEKANDERISKI PUHUL

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunkt ii ja artikli 92 lõike 4 punkt b

500

1.2.1.   Kauplemisportfelliväline arveldus-/ülekanderisk

Vt vorm CR SETT.

510

1.2.2.   Kauplemisportfelli arveldus-/ülekanderisk

Vt vorm CR SETT.

520

1.3.   KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunkt i ja punkti c alapunktid i ja iii ning artikli 92 lõike 4 punkt b

530

1.3.1.   Standardmeetodil põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

540

1.3.1.1.   Kaubeldavad võlainstrumendid

Vorm MKR SA TDI kõigi valuutade tasemel.

550

1.3.1.2.   Omakapitali investeeringud

Vorm MKR SA EQU kõigi riigisiseste turgude tasemel.

555

1.3.1.3.   Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõige 1, artikli 350 lõike 3 punkt c ja artikli 364 lõike 2 punkt a

Koguriskipositsioon ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide puhul, kui omavahendite nõuded arvutatakse kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 kohaselt kas otsekohe või kapitalinõuete määruse artikli 350 lõike 3 punktis c määratletud piirmäära tõttu. Kapitalinõuete määruses ei ole kõnealuseid positsioone otseselt määratud intressipositsiooni riski ega aktsiapositsiooni riski alla.

Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 esimese lause kohase meetodi kohaldamisel on kajastatav summa 32 % asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist, korrutatuna 12,5ga.

Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 teise lause kohase erimeetodi kohaldamisel kajastatakse kas summat, mis vastab 32 %-le asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist, korrutatuna 12,5ga, või summat, mis vastab 40 %-le kõnealusest netopositsioonist, millest on lahutatud kõnealuse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas oleva positsiooniga seotud valuutariskist tulenevate omavahendite nõuded, korrutatuna 12,5ga, olenevalt sellest, kumb neist summadest on väiksem.

556

1.3.1.3.*   Memokirje: üksnes kaubeldavatesse võlainstrumentidesse investeerinud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad

Koguriskipositsioon ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide puhul, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja on investeerinud üksnes intressipositsiooni riskiga instrumentidesse.

557

1.3.1.3.**   Üksnes omakapitaliinstrumentidesse või kombineeritud instrumentidesse investeerinud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad

Koguriskipositsioon ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide puhul, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja on investeerinud üksnes aktsiapositsiooni riskiga instrumentidesse või kombineeritud instrumentidesse või kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate osad ei ole teada.

560

1.3.1.4.   Valuuta

Vt vorm MKR SA FX.

570

1.3.1.5.   Kaubad

Vt vorm MKR SA COM.

580

1.3.2.   Sisemudelitel põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

Vt vorm MKR IM.

590

1.4.   KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt e ja artikli 92 lõike 4 punkt b

Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2, artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul on see element võrdne nulliga.

600

1.4.1.   Baasmeetodil põhinev operatsioonirisk

Vt vorm OPR.

610

1.4.2.   Standardmeetodil/alternatiivsel standardmeetodil põhinev operatsioonirisk

Vt vorm OPR.

620

1.4.3.   Täiustatud mõõtmismudelitel põhinevatel meetodil põhinev operatsioonirisk

Vt vorm OPR.

630

1.5.   PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON

Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõige 2, artikli 96 lõige 2, artikkel 97 ja artikli 98 lõike 1 punkt a

Kohaldatakse ainult kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2, artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute suhtes. Vt ka kapitalinõuete määruse artikkel 97.

Kapitalinõuete määruse artiklis 96 osutatud investeerimisühingud kajastavad artiklis 97 osutatud summat, mida on korrutatud 12,5ga.

Kapitalinõuete määruse artiklis 95 osutatud investeerimisühingud kajastavad järgmiselt.

—

Kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis a osutatud summa on suurem kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis b osutatud summa, on kajastatav summa võrdne nulliga.

| — | Kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis b osutatud summa on suurem kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis a osutatud summa, on kajastatav summa võrdne esimesena nimetatud summast lahutatud viimati nimetatud summaga. |
| --- | --- |

—

Kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis b osutatud summa on suurem kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis a osutatud summa, on kajastatav summa võrdne esimesena nimetatud summast lahutatud viimati nimetatud summaga.

640

1.6.   KOGURISKIPOSITSIOON KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE PUHUL

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt d. Vt vorm CVA.

650

1.6.1.   Täiustatud meetod

Omavahendite nõuded krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 383. Vt vorm CVA.

660

1.6.2.   Standardmeetod

Omavahendite nõuded krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 384. Vt vorm CVA.

670

1.6.3.   Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

Omavahendite nõuded krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 385. Vt vorm CVA.

680

1.7.   KOGURISKIPOSITSIOON, MIS ON SEOTUD RISKIDE KONTSENTREERUMISEGA KAUPLEMISPORTFELLIS

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunkt ii ja artiklid 395–401

690

1.8.   MUUD RISKIPOSITSIOONID

Kapitalinõuete määruse artiklid 3, 458 ja 459 ning riskipositsioonid, mida ei saa kajastada kirjete 1.1–1.7 all.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad summasid, mida on vaja järgneva järgimiseks.

Rangemad usaldatavusnõuded, mille on kehtestanud komisjon vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 458 ja 459.

Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon.

Käesolev kirje ei ole seotud üksikasju sisaldava (Details) vormiga.

710

1.8.2.   millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 458 põhjal

Kapitalinõuete määruse artikkel 458.

720

1.8.2*   millest: riskide kontsentreerumisega seotud nõuded

Kapitalinõuete määruse artikkel 458

730

1.8.2**   millest: tulenevalt riskikaalude korrigeerimisest elamu- ja ärikinnisvarasektori mullide mõjuga toimetulekuks

Kapitalinõuete määruse artikkel 458

740

1.8.2***   millest: tulenevalt finantssektorisisestest nõuetest

Kapitalinõuete määruse artikkel 458

750

1.8.3.   millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 459 põhjal

Kapitalinõuete määruse artikkel 459

760

1.8.4.   millest: kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon.

Kapitalinõuete määruse artikkel 3

Kajastatakse täiendav riskipositsioon. See hõlmab ainult täiendavaid summasid (nt kui riskipositsioonil 100 on riskikaal 20 % ning krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab kapitalinõuete määruse artikli 3 põhjal riskikaalu 50 %, on kajastatav summa 30).

770–900

1.8.5   millest: riskiga kaalutud vara krediidiriski puhul: väärtpaberistamise positsioonid (läbivaadatud väärtpaberistamisraamistik)

Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe ridadel 770–900 aruandekuupäevadel, mis on pärast 1. jaanuari 2019.

Ridadel 770–900 kajastatakse riskiga kaalutud vara krediidiriski puhul selliste väärtpaberistamise positsioonide puhul, mille riskiga kaalutud vara arvutatakse kapitalinõuete määruse sätete kohaselt.

Kajastatavad summad vastavad riskiga kaalutud koguvarale, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatükile, võttes arvesse kapitalinõuete määruse artikli 247 lõike 6 kohaselt kehtestatud koguriskikaalu ja kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao 4. alajaos osutatud ülempiire.

770

1.8.5.   millest: riskiga kaalutud vara krediidiriski puhul: väärtpaberistamise positsioonid (läbivaadatud väärtpaberistamisraamistik)

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatükk ja artikli 92 lõike 3 punkt a.

780

1.8.5.1.   Sisereitingute meetod (SEC-IRBA)

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt a ning artiklid 259 ja 260.

790

1.8.5.1.1.   Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt a ja artikkel 259

800

1.8.5.1.2.   Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt a ning artiklid 259 ja 260.

Sellel real kajastatakse nii lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 243, kui ka kõrgema nõudeõiguse järguga positsioonid VKE-põhistes väärtpaberistamistes, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 270.

810

1.8.5.2   Standardmeetod (SEC-SA)

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt b ja lõige 6 ning artiklid 261, 262 ja 269.

820

1.8.5.2.1.   Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt b ja lõige 6 ning artiklid 261 ja 269.

830

1.8.5.2.2.   Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt b ning artiklid 261 ja 262.

Sellel real kajastatakse nii lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 243, kui ka kõrgema nõudeõiguse järguga positsioonid VKE-põhistes väärtpaberistamistes, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 270.

840

1.8.5.3.   Välisreitingute meetod (SEC-ERBA)

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt c ja lõiked 2–4 ning artiklid 263 ja 264

850

1.8.5.3.1.   Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt c ja lõiked 2–4 ning artikkel 263

860

1.8.5.3.2.   Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt c ja lõiked 2–4 ning artiklid 263 ja 264

Sellel real kajastatakse nii lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 243, kui ka kõrgema nõudeõiguse järguga positsioonid VKE-põhistes väärtpaberistamistes, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 270.

870

1.8.5.4.   Sisemisel hinnangul põhinev meetod (IAA)

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõige 5 ning artiklid 265 ja 266

880

1.8.5.4.1.   Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõige 5 ning artiklid 265 ja 266

890

1.8.5.4.2.   Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõige 5 ning artiklid 265 ja 266

Sellel real kajastatakse nii lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 243, kui ka kõrgema nõudeõiguse järguga positsioonid VKE-põhistes väärtpaberistamistes, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 270.

900

1.8.5.5.   Muu (riskikaal = 1 250  %)

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõige 7

910–1040

1.8.6   millest: koguriskipositsioon operatsiooniriski puhul: kaubeldavad võlainstrumendid – väärtpaberistamise instrumentide spetsiifiline risk (läbivaadatud väärtpaberistamisraamistik)

Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe ridadel 910–1040 aruandekuupäevadel, mis on pärast 1. jaanuari 2019.

Read 910–1040 hõlmavad riskiga kaalutud vara selliste kauplemisportfelli kuuluvate väärtpaberistamise positsioonide puhul, mille koguriskipositsioon arvutatakse kapitalinõuete määruse sätete kohaselt. Väärtpaberistamise positsioone, mille suhtes kohaldatakse korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli omavahendite nõudeid vastavalt muudetud kapitalinõuete määruse artiklile 338, ei kajastata nendel ridadel, vaid need kajastatakse vormis MKR SA CTP.

Kajastatavad summad vastavad koguriskipositsioonile, mis saadakse kapitalinõuete määruse artikli 337 kohaselt arvutatud omavahendite nõuete korrutamisel 12,5ga. Kajastatavas summas võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artikli 337 lõike 3 kohast koguriskikaalu ning kapitalinõuete määruse artikli 335 kohast netopositsiooni omavahendite nõude ülempiiri.

Kooskõlas riskikaalude määramisega vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 337 on meetod, mida kohaldatakse omavahendite nõuete arvutamisel selliste kauplemisportfelli kuuluvate instrumentide puhul, mis on väärtpaberistamise positsioonid, meetod, mida krediidiasutus või investeerimisühing kohaldaks kauplemisportfellivälise positsiooni suhtes.

910

1.8.6.   millest: koguriskipositsioon operatsiooniriski puhul: kaubeldavad võlainstrumendid – väärtpaberistamise instrumentide spetsiifiline risk (läbivaadatud väärtpaberistamisraamistik)

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunkt i ja lõige 4 ning artiklid 335 ja 337.

920

1.8.6.1.   Sisereitingute meetod (SEC-IRBA)

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt a ning artiklid 259, 260 ja 337.

930

1.8.6.1.1.   Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt a ning artiklid 259 ja 337

940

1.8.6.1.2.   Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt a ning artiklid 259, 260 ja 337.

Sellel real kajastatakse nii lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 243, kui ka kõrgema nõudeõiguse järguga positsioonid VKE-põhistes väärtpaberistamistes, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 270.

950

1.8.6.2.   Standardmeetod (SEC-SA)

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt b ja lõige 6 ning artiklid 261, 262, 269 ja 337

960

1.8.6.2.1.   Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt b ja lõige 6 ning artiklid 261, 269 ja 337.

970

1.8.6.2.2.   Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt b ning artiklid 261, 262 ja 337.

Sellel real kajastatakse nii lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 243, kui ka kõrgema nõudeõiguse järguga positsioonid VKE-põhistes väärtpaberistamistes, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 270.

980

1.8.6.3.   Välisreitingute meetod (SEC-ERBA)

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt c ja lõiked 2–4 ning artiklid 263, 264 ja 337

990

1.8.6.3.1.   Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt c ja lõiked 2–4 ning artiklid 263 ja 337

1000

1.8.6.3.2.   Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõike 1 punkt c ja lõiked 2–4 ning artiklid 263, 264 ja 337

Sellel real kajastatakse nii lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 243, kui ka kõrgema nõudeõiguse järguga positsioonid VKE-põhistes väärtpaberistamistes, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 270.

1010

1.8.6.4.   Sisemisel hinnangul põhinev meetod (IAA)

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõige 5 ning artiklid 265, 266 ja 337.

1020

1.8.6.4.1.   Väärtpaberistamised, mis ei vasta diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõige 5 ning artiklid 265, 266 ja 337.

1030

1.8.6.4.2.   Lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõige 5 ning artiklid 265, 266 ja 337.

Sellel real kajastatakse nii lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 243, kui ka kõrgema nõudeõiguse järguga positsioonid VKE-põhistes väärtpaberistamistes, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 270.

1040

1.8.6.5.   Muu (riskikaal = 1 250  %)

Kapitalinõuete määruse artikli 254 lõige 7 ja artikkel 337

1.4.   C 03.00 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD JA OMAVAHENDITE TASEMED (CA3)

1.4.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida |
| --- |
| 010 | 1   Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt a
  Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist. |
| 020 | 2   Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

  Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna esimese taseme põhiomavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud nõudega (4,5 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid. |
| 030 | 3   Esimese taseme omavahendite suhtarv

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt b
  Esimese taseme omavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist. |
| 040 | 4   Esimese taseme omavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

  Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna esimese taseme omavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis b sätestatud nõudega (6 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid. |
| 050 | 5   Koguomavahendite suhtarv

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt c
  Koguomavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist. |
| 060 | 6   Koguomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

  Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna omavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis c sätestatud nõudega (8 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid. |
| 130 | 13   Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise (SREP) kogukapitalinõude (TSCR) suhtarv

  Järgmiste punktide i ja ii summa:






  i) | kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis c sätestatud koguomavahendite suhtarv 8 %; |

Rida

010

1   Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt a

Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist.

020

2   Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna esimese taseme põhiomavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud nõudega (4,5 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid.

030

3   Esimese taseme omavahendite suhtarv

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt b

Esimese taseme omavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist.

040

4   Esimese taseme omavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna esimese taseme omavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis b sätestatud nõudega (6 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid.

050

5   Koguomavahendite suhtarv

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt c

Koguomavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist.

060

6   Koguomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna omavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis c sätestatud nõudega (8 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid.

130

13   Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise (SREP) kogukapitalinõude (TSCR) suhtarv

Järgmiste punktide i ja ii summa:

i)

kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis c sätestatud koguomavahendite suhtarv 8 %;

| ii) | täiendavate omavahendite nõuete (2. samba nõuded) suhtarv, mis on kindlaks määratud kriteeriumide alusel, mis on kehtestatud EBA suunistes järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise ning järelevalvealaste stressitestide ühise menetluse ja metoodika kohta (EBA SREP GL). |
| --- | --- |

ii)

täiendavate omavahendite nõuete (2. samba nõuded) suhtarv, mis on kindlaks määratud kriteeriumide alusel, mis on kehtestatud EBA suunistes järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise ning järelevalvealaste stressitestide ühise menetluse ja metoodika kohta (EBA SREP GL).

See kirje kajastab SREPi kogukapitalinõude (TSCR) suhtarvu, mille teeb krediidiasutusele või investeerimisühingule teatavaks pädev asutus. TSCR on määratletud EBA SREP GL punktis 1.2.

Kui pädev asutus ei ole täiendavate omavahendite nõudeid teatavaks teinud, esitatakse üksnes punkti i teave.

140

13*   TSCR: esimese taseme põhiomavahendite vormis

Järgmiste punktide i ja ii summa:

| i) | kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 4,5 %; |
| --- | --- |

i)

kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 4,5 %;

| ii) | rea 130 punktis ii osutatud 2. samba nõuete suhtarvu osa, mis pädeva asutuse nõudel peab olema esimese taseme põhiomavahendite vormis. |
| --- | --- |

ii)

rea 130 punktis ii osutatud 2. samba nõuete suhtarvu osa, mis pädeva asutuse nõudel peab olema esimese taseme põhiomavahendite vormis.

Kui pädev asutus ei ole teatavaks teinud täiendavate omavahendite nõudeid, mis peavad olema esimese taseme põhiomavahendite vormis, esitatakse üksnes punkti i teave.

150

13**   TSCR: esimese taseme omavahendite vormis

Järgmiste punktide i ja ii summa:

| i) | kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis b sätestatud esimese taseme omavahendite suhtarv 6 %; |
| --- | --- |

i)

kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis b sätestatud esimese taseme omavahendite suhtarv 6 %;

| ii) | rea 130 punktis ii osutatud 2. samba nõuete suhtarvu osa, mis pädeva asutuse nõudel peab olema esimese taseme omavahendite vormis. |
| --- | --- |

ii)

rea 130 punktis ii osutatud 2. samba nõuete suhtarvu osa, mis pädeva asutuse nõudel peab olema esimese taseme omavahendite vormis.

Kui pädev asutus ei ole teatavaks teinud täiendavate omavahendite nõudeid, mis peavad olema esimese taseme omavahendite vormis, esitatakse üksnes punkti i teave.

160

14   Üldise kapitalinõude (OCR) suhtarv

Järgmiste punktide i ja ii summa:

| i) | real 130 osutatud TSCR suhtarv; |
| --- | --- |

i)

real 130 osutatud TSCR suhtarv;

| ii) | kui see on õiguslikult kohaldatav, kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõude suhtarv. |
| --- | --- |

ii)

kui see on õiguslikult kohaldatav, kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõude suhtarv.

See kirje kajastab üldise kapitalinõude (OCR) suhtarvu, mis on määratletud EBA SREP GL punktis 1.2.

Kui puhvri nõuet ei kohaldata, esitatakse üksnes punkti i teave.

170

14*   OCR: esimese taseme põhiomavahendite vormis

Järgmiste punktide i ja ii summa:

| i) | real 140 osutatud TSCR suhtarv esimese taseme põhiomavahendite vormis; |
| --- | --- |

i)

real 140 osutatud TSCR suhtarv esimese taseme põhiomavahendite vormis;

| ii) | kui see on õiguslikult kohaldatav, kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõude suhtarv. |
| --- | --- |

ii)

kui see on õiguslikult kohaldatav, kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõude suhtarv.

Kui puhvri nõuet ei kohaldata, esitatakse üksnes punkti i teave.

180

14**   OCR: esimese taseme omavahendite vormis

Järgmiste punktide i ja ii summa:

| i) | real 150 osutatud TSCR suhtarv esimese taseme omavahendite vormis; |
| --- | --- |

i)

real 150 osutatud TSCR suhtarv esimese taseme omavahendite vormis;

| ii) | kui see on õiguslikult kohaldatav, kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõude suhtarv. |
| --- | --- |

ii)

kui see on õiguslikult kohaldatav, kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõude suhtarv.

Kui puhvri nõuet ei kohaldata, esitatakse üksnes punkti i teave.

190

15   Üldise kapitalinõude (OCR) ja 2. samba suuniste (P2G) suhtarv

Järgmiste punktide i ja ii summa:

| i) | real 160 osutatud OCR suhtarv; |
| --- | --- |

i)

real 160 osutatud OCR suhtarv;

| ii) | kui see on kohaldatav, EBA SREP GLis määratletud 2. samba suunised. 2. samba suunised hõlmatakse üksnes juhul, kui pädev asutus on need krediidiasutusele või investeerimisühingule teatavaks teinud. |
| --- | --- |

ii)

kui see on kohaldatav, EBA SREP GLis määratletud 2. samba suunised. 2. samba suunised hõlmatakse üksnes juhul, kui pädev asutus on need krediidiasutusele või investeerimisühingule teatavaks teinud.

Kui pädev asutus ei ole 2. samba suuniseid teatavaks teinud, esitatakse üksnes punkti i teave.

200

15*   OCR ja P2G: esimese taseme põhiomavahendite vormis

Järgmiste punktide i ja ii summa:

| i) | real 170 osutatud OCR suhtarv esimese taseme põhiomavahendite vormis; |
| --- | --- |

i)

real 170 osutatud OCR suhtarv esimese taseme põhiomavahendite vormis;

| ii) | kui see on kohaldatav, rea 190 punktis ii osutatud 2. samba suuniste osa, mis pädeva asutuse nõudel peab olema esimese taseme põhiomavahendite vormis. 2. samba suunised hõlmatakse üksnes juhul, kui pädev asutus on need krediidiasutusele või investeerimisühingule teatavaks teinud. |
| --- | --- |

ii)

kui see on kohaldatav, rea 190 punktis ii osutatud 2. samba suuniste osa, mis pädeva asutuse nõudel peab olema esimese taseme põhiomavahendite vormis. 2. samba suunised hõlmatakse üksnes juhul, kui pädev asutus on need krediidiasutusele või investeerimisühingule teatavaks teinud.

Kui pädev asutus ei ole 2. samba suuniseid teatavaks teinud, esitatakse üksnes punkti i teave.

210

15**   OCR ja P2G: esimese taseme omavahendite vormis

Järgmiste punktide i ja ii summa:

| i) | real 180 osutatud OCR suhtarv esimese taseme omavahendite vormis; |
| --- | --- |

i)

real 180 osutatud OCR suhtarv esimese taseme omavahendite vormis;

| ii) | kui see on kohaldatav, rea 190 punktis ii osutatud 2. samba suuniste osa, mis pädeva asutuse nõudel peab olema esimese taseme omavahendite vormis. 2. samba suunised hõlmatakse üksnes juhul, kui pädev asutus on need krediidiasutusele või investeerimisühingule teatavaks teinud. |
| --- | --- |

ii)

kui see on kohaldatav, rea 190 punktis ii osutatud 2. samba suuniste osa, mis pädeva asutuse nõudel peab olema esimese taseme omavahendite vormis. 2. samba suunised hõlmatakse üksnes juhul, kui pädev asutus on need krediidiasutusele või investeerimisühingule teatavaks teinud.

Kui pädev asutus ei ole 2. samba suuniseid teatavaks teinud, esitatakse üksnes punkti i teave.

1.5.   C 04.00 – MEMOKIRJED (CA4)

1.5.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida |
| --- |
| 010 | 1.   Edasilükkunud tulumaksu vara kokku

  Selle kirje all kajastatav summa võrdub kõige hilisemas kontrollitud/auditeeritud raamatupidamisarvestuse bilansis kajastatava summaga. |
| 020 | 1.1.   Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel

  Kapitalinõuete määruse artikli 39 lõige 2
  Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel ja mille suhtes kohaldatakse seega riskikaalu. |
| 030 | 1.2.   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c ja artikkel 38
  Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest ja mille suhtes seega ei kohaldata mingit künnist (st arvatakse täielikult maha esimese taseme põhiomavahenditest). |
| 040 | 1.3.   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c, artikkel 38 ja artikli 48 lõike 1 punkt a
  Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mille mahaarvamisel esimese taseme põhiomavahenditest kohaldatakse seega kapitalinõuete määruse artikli 48 kohaseid künniseid 10 % ja 17,65 %. |
| 050 | 2   Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku

  Selle kirje all kajastatav summa võrdub kõige hilisemas kontrollitud/auditeeritud raamatupidamisarvestuse bilansis kajastatava summaga. |
| 060 | 2.1.   Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

  Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3 ja 4
  Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille puhul ei ole täidetud kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimused. Seega hõlmab see kirje edasilükkunud tulumaksu kohustusi, mille võrra vähendatakse mahaarvamisele kuuluvat firmaväärtust, muud immateriaalset vara või kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida kajastatakse vastavalt vormi CA1 kirjete 1.1.1.10.3, 1.1.1.11.2 ja 1.1.1.14.2 all. |
| 070 | 2.2.   Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

  Kapitalinõuete määruse artikkel 38 |
| 080 | 2.2.1.   Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest

  Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3, 4 ja 5
  Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille võrra võib vähendada tulevasel kasumlikkusel põhinevat edasilükkunud tulumaksu vara vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetele 3 ja 4 ning mis ei ole vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõikele 5 eraldatud tulevasel kasumlikkusel põhinevale edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest. |
| 090 | 2.2.2.   Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest

  Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3, 4 ja 5
  Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille võrra võib vähendada tulevasel kasumlikkusel põhinevat edasilükkunud tulumaksu vara vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetele 3 ja 4 ning mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõikele 5 eraldatud tulevasel kasumlikkusel põhinevale edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest. |
| 093 | 2A   Enammakstud maksusumma ja tagasi kantud maksukahjum

  Kapitalinõuete määruse artikli 39 lõige 1
  Enammakstud maksusumma ja tagasi kantud maksukahjum, mis ei ole omavahenditest maha arvatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 39 lõikele 1. Kajastatav summa on summa enne riskikaalude kohaldamist. |
| 096 | 2B   Edasilükkunud tulumaksu vara, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 250 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõige 4
  Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mida ei arvata maha vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikele 1, kuid mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 250 % vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikele 4, võttes arvesse kapitalinõuete määruse artikli 470 mõju. Kajastatav summa on edasilükkunud tulumaksu vara summa enne riskikaalu kohaldamist. |
| 097 | 2C   Edasilükkunud tulumaksu vara, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 0 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punkt d, artikkel 470, artikli 472 lõige 5 ja artikkel 478
  Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mida ei arvata maha vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punktile d ja artiklile 470, kuid mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 0 % vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 472 lõikele 5. Kajastatav summa on edasilükkunud tulumaksu vara summa enne riskikaalu kohaldamist. |
| 100 | 3.   Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (–) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 62 punkt d ning artiklid 158 ja 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. |
| 110 | 3.1.   Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel

  Kapitalinõuete määruse artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. |
| 120 | 3.1.1.   Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

  Kapitalinõuete määruse artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. |
| 130 | 3.1.2.   Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

  Kapitalinõuete määruse artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. |
| 131 | 3.1.3.   Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised

  Kapitalinõuete määruse artiklid 34, 110 ja 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. |
| 140 | 3.2.   Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

  Kapitalinõuete määruse artikli 158 lõiked 5, 6 ja 10 ning artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. Kajastatakse ainult makseviivituses mitteolevate riskipositsioonidega seotud oodatavat kahju. |
| 145 | 4   Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (–) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 62 punkt d ning artiklid 158 ja 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. |
| 150 | 4.1.   Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. |
| 155 | 4.2.   Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

  Kapitalinõuete määruse artikli 158 lõiked 5, 6 ja 10 ning artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. Kajastatakse ainult makseviivituses olevate riskipositsioonidega seotud oodatavat kahju. |
| 160 | 5   Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir

  Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt d
  Sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 62 punktile d teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi (võrreldes oodatava kahjuga) suhtes ülempiiri 0,6 % riskiga kaalutud varast, mis on arvutatud sisereitingute meetodil.
  Selle kirje all kajastatav summa on riskiga kaalutud vara (st mitte korrutatud 0,6 %ga), mis on ülempiiri arvutamise aluseks. |
| 170 | 6   Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku

  Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c
  See kirje hõlmab teise taseme omavahenditena aktsepteeritavaid üldiseid krediidiriskiga korrigeerimisi enne ülempiiri kohaldamist.
  Kajastatakse brutosummana enne maksumõju mahaarvamist. |
| 180 | 7   Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir

  Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 62 punktile c kohaldatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate krediidiriskiga korrigeerimiste suhtes ülempiiri 1,25 % riskiga kaalutud varast,
  Selle kirje all kajastatav summa on riskiga kaalutud vara (st mitte korrutatud 1,25 %ga), mis on ülempiiri arvutamise aluseks. |
| 190 | 8   Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

  Kapitalinõuete määruse artikli 46 lõike 1 punkt a
  Selle kirje all kajastatakse künnist, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut. Summa saamiseks liidetakse kokku kõik künnise aluseks olevad kirjed ja korrutatakse saadud summa 10 %ga. |
| 200 | 9   Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis

  Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktid a ja b
  Selle kirje all kajastatakse 10 % künnist osaluste puhul finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, ja tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara puhul, mis tuleneb ajutistest erinevustest.
  Summa saamiseks liidetakse kokku kõik künnise aluseks olevad kirjed ja korrutatakse saadud summa 10 %ga. |
| 210 | 10   Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis

  Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõige 1
  Selle kirje all kajastatakse 10 % künnise kohaldamise järel kohaldatavat 17,65 % künnist osaluste puhul finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, ja tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara puhul, mis tuleneb ajutistest erinevustest.
  Künnis arvutatakse nii, et kahe kirje aktsepteeritud summa ei ületa 15 % lõplikest esimese taseme põhiomavahenditest, st esimese taseme põhiomavahenditest, mis on arvutatud pärast kõiki mahaarvamisi ja mille puhul ei ole arvesse võetud üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi. |
| 225 | 11.1.   Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul

  Artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunkt a |
| 226 | 11.2.   Aktsepteeritud kapital riskide kontsentreerumise puhul

  Artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunkt b |
| 230 | 12   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

  Kapitalinõuete määruse artiklid 44–46 ja 49. |
| 240 | 12.1.   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

  Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 46 ja 49 |
| 250 | 12.1.1.   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

  Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 46 ja 49
  Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:






  a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; |

Rida

010

1.   Edasilükkunud tulumaksu vara kokku

Selle kirje all kajastatav summa võrdub kõige hilisemas kontrollitud/auditeeritud raamatupidamisarvestuse bilansis kajastatava summaga.

020

1.1.   Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel

Kapitalinõuete määruse artikli 39 lõige 2

Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel ja mille suhtes kohaldatakse seega riskikaalu.

030

1.2.   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c ja artikkel 38

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest ja mille suhtes seega ei kohaldata mingit künnist (st arvatakse täielikult maha esimese taseme põhiomavahenditest).

040

1.3.   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c, artikkel 38 ja artikli 48 lõike 1 punkt a

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mille mahaarvamisel esimese taseme põhiomavahenditest kohaldatakse seega kapitalinõuete määruse artikli 48 kohaseid künniseid 10 % ja 17,65 %.

050

2   Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku

Selle kirje all kajastatav summa võrdub kõige hilisemas kontrollitud/auditeeritud raamatupidamisarvestuse bilansis kajastatava summaga.

060

2.1.   Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3 ja 4

Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille puhul ei ole täidetud kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimused. Seega hõlmab see kirje edasilükkunud tulumaksu kohustusi, mille võrra vähendatakse mahaarvamisele kuuluvat firmaväärtust, muud immateriaalset vara või kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida kajastatakse vastavalt vormi CA1 kirjete 1.1.1.10.3, 1.1.1.11.2 ja 1.1.1.14.2 all.

070

2.2.   Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

Kapitalinõuete määruse artikkel 38

080

2.2.1.   Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest

Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3, 4 ja 5

Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille võrra võib vähendada tulevasel kasumlikkusel põhinevat edasilükkunud tulumaksu vara vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetele 3 ja 4 ning mis ei ole vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõikele 5 eraldatud tulevasel kasumlikkusel põhinevale edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest.

090

2.2.2.   Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest

Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3, 4 ja 5

Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille võrra võib vähendada tulevasel kasumlikkusel põhinevat edasilükkunud tulumaksu vara vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetele 3 ja 4 ning mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõikele 5 eraldatud tulevasel kasumlikkusel põhinevale edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest.

093

2A   Enammakstud maksusumma ja tagasi kantud maksukahjum

Kapitalinõuete määruse artikli 39 lõige 1

Enammakstud maksusumma ja tagasi kantud maksukahjum, mis ei ole omavahenditest maha arvatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 39 lõikele 1. Kajastatav summa on summa enne riskikaalude kohaldamist.

096

2B   Edasilükkunud tulumaksu vara, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 250 %

Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõige 4

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mida ei arvata maha vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikele 1, kuid mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 250 % vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikele 4, võttes arvesse kapitalinõuete määruse artikli 470 mõju. Kajastatav summa on edasilükkunud tulumaksu vara summa enne riskikaalu kohaldamist.

097

2C   Edasilükkunud tulumaksu vara, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 0 %

Kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punkt d, artikkel 470, artikli 472 lõige 5 ja artikkel 478

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mida ei arvata maha vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punktile d ja artiklile 470, kuid mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 0 % vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 472 lõikele 5. Kajastatav summa on edasilükkunud tulumaksu vara summa enne riskikaalu kohaldamist.

100

3.   Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (–) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 62 punkt d ning artiklid 158 ja 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

110

3.1.   Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel

Kapitalinõuete määruse artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

120

3.1.1.   Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

Kapitalinõuete määruse artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

130

3.1.2.   Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

Kapitalinõuete määruse artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

131

3.1.3.   Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised

Kapitalinõuete määruse artiklid 34, 110 ja 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

140

3.2.   Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

Kapitalinõuete määruse artikli 158 lõiked 5, 6 ja 10 ning artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. Kajastatakse ainult makseviivituses mitteolevate riskipositsioonidega seotud oodatavat kahju.

145

4   Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (–) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 62 punkt d ning artiklid 158 ja 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

150

4.1.   Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid

Kapitalinõuete määruse artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

155

4.2.   Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

Kapitalinõuete määruse artikli 158 lõiked 5, 6 ja 10 ning artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. Kajastatakse ainult makseviivituses olevate riskipositsioonidega seotud oodatavat kahju.

160

5   Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir

Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt d

Sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 62 punktile d teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi (võrreldes oodatava kahjuga) suhtes ülempiiri 0,6 % riskiga kaalutud varast, mis on arvutatud sisereitingute meetodil.

Selle kirje all kajastatav summa on riskiga kaalutud vara (st mitte korrutatud 0,6 %ga), mis on ülempiiri arvutamise aluseks.

170

6   Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku

Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c

See kirje hõlmab teise taseme omavahenditena aktsepteeritavaid üldiseid krediidiriskiga korrigeerimisi enne ülempiiri kohaldamist.

Kajastatakse brutosummana enne maksumõju mahaarvamist.

180

7   Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir

Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 62 punktile c kohaldatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate krediidiriskiga korrigeerimiste suhtes ülempiiri 1,25 % riskiga kaalutud varast,

Selle kirje all kajastatav summa on riskiga kaalutud vara (st mitte korrutatud 1,25 %ga), mis on ülempiiri arvutamise aluseks.

190

8   Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 46 lõike 1 punkt a

Selle kirje all kajastatakse künnist, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut. Summa saamiseks liidetakse kokku kõik künnise aluseks olevad kirjed ja korrutatakse saadud summa 10 %ga.

200

9   Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis

Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktid a ja b

Selle kirje all kajastatakse 10 % künnist osaluste puhul finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, ja tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara puhul, mis tuleneb ajutistest erinevustest.

Summa saamiseks liidetakse kokku kõik künnise aluseks olevad kirjed ja korrutatakse saadud summa 10 %ga.

210

10   Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis

Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõige 1

Selle kirje all kajastatakse 10 % künnise kohaldamise järel kohaldatavat 17,65 % künnist osaluste puhul finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, ja tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara puhul, mis tuleneb ajutistest erinevustest.

Künnis arvutatakse nii, et kahe kirje aktsepteeritud summa ei ületa 15 % lõplikest esimese taseme põhiomavahenditest, st esimese taseme põhiomavahenditest, mis on arvutatud pärast kõiki mahaarvamisi ja mille puhul ei ole arvesse võetud üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi.

225

11.1.   Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul

Artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunkt a

226

11.2.   Aktsepteeritud kapital riskide kontsentreerumise puhul

Artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunkt b

230

12   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Kapitalinõuete määruse artiklid 44–46 ja 49.

240

12.1.   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 46 ja 49

250

12.1.1.   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 46 ja 49

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem;

| b) | summad, mis on seotud investeeringutega, mille suhtes kohaldatakse artikli 49 kohast mis tahes alternatiivi ning |
| --- | --- |

b)

summad, mis on seotud investeeringutega, mille suhtes kohaldatakse artikli 49 kohast mis tahes alternatiivi ning

| c) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g. |
| --- | --- |

c)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

260

12.1.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikkel 45

Kapitalinõuete määruse artikliga 45 on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

270

12.2.   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45

280

12.2.1.   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

290

12.2.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 45

Kapitalinõuete määruse artikli 45 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

291

12.3.1.   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

292

12.3.2.   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

293

12.3.3.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 45

300

13   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Kapitalinõuete määruse artiklid 58–60

310

13.1.   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artiklid 58 ja 59 ning artikli 60 lõige 2

320

13.1.1.   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikkel 58 ja artikli 60 lõige 2

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:

| a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; ning |
| --- | --- |

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; ning

| b) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b. |
| --- | --- |

b)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

330

13.1.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikkel 59

Kapitalinõuete määruse artikli 59 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

340

13.2.   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59

350

13.2.1.   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

360

13.2.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 59

Kapitalinõuete määruse artikli 59 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

361

13.3.   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

362

13.3.1.   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

363

13.3.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 59

370

14.   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Kapitalinõuete määruse artiklid 68–70

380

14.1.   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artiklid 68 ja 69 ning artikli 70 lõige 2

390

14.1.1.   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikkel 68 ja artikli 70 lõige 2

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:

| a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; ning |
| --- | --- |

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; ning

| b) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b. |
| --- | --- |

b)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

400

14.1.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikkel 69

Kapitalinõuete määruse artikli 69 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

410

14.2.   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69

420

14.2.1.   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

430

14.2.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 69

Kapitalinõuete määruse artikli 69 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

431

14.3.   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

432

14.3.1.   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

433

14.3.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 69

440

15   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 47 ja 49

450

15.1.   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 47 ja 49

460

15.1.1.   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 47 ja 49

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, välja arvatud:

| a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; |
| --- | --- |

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem;

| b) | summad, mis on seotud investeeringutega, mille suhtes kohaldatakse artikli 49 kohast mis tahes alternatiivi ning |
| --- | --- |

b)

summad, mis on seotud investeeringutega, mille suhtes kohaldatakse artikli 49 kohast mis tahes alternatiivi ning

| c) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g. |
| --- | --- |

c)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

470

15.1.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikkel 45

Kapitalinõuete määruse artikli 45 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

480

15.2.   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45

490

15.2.1.   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

500

15.2.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 45

Kapitalinõuete määruse artikli 45 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

501

15.3.   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

502

15.3.1.   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

503

15.3.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 45

510

16   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Kapitalinõuete määruse artiklid 58 ja 59

520

16.1.   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artiklid 58 ja 59

530

16.1.1.   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikkel 58

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, välja arvatud:

| a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem (artikli 56 punkt d); ning |
| --- | --- |

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem (artikli 56 punkt d); ning

| b) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b. |
| --- | --- |

b)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

540

16.1.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikkel 59

Kapitalinõuete määruse artikli 59 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

550

16.2.   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59

560

16.2.1.   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

570

16.2.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 59

Kapitalinõuete määruse artikli 59 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

571

16.3.   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

572

16.3.1.   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

573

16.3.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 59

580

17   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Kapitalinõuete määruse artiklid 68 ja 69

590

17.1.   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artiklid 68 ja 69

600

17.1.1.   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikkel 68

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, välja arvatud:

| a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem (artikli 66 punkt d); ning |
| --- | --- |

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem (artikli 66 punkt d); ning

| b) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b. |
| --- | --- |

b)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

610

17.1.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikkel 69

Kapitalinõuete määruse artikli 69 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

620

17.2.   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69

630

17.2.1.   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

640

17.2.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 69

Kapitalinõuete määruse artikli 69 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

641

17.3.   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

642

17.3.1.   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

643

17.3.2.   (–) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 69

650

18   Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest

Kapitalinõuete määruse artikli 46 lõige 4, artikli 48 lõige 4 ja artikli 49 lõige 4

660

19   Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavatest esimese taseme omavahenditest

Kapitalinõuete määruse artikli 60 lõige 4

670

20   Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu teise taseme omavahenditest

Kapitalinõuete määruse artikli 70 lõige 4

680

21   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Kapitalinõuete määruse artikkel 79

Pädev asutus võib ajutiselt loobuda esimese taseme põhiomavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 12,1 all.

690

22   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Kapitalinõuete määruse artikkel 79

Pädev asutus võib ajutiselt loobuda esimese taseme põhiomavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 15,1 all.

700

23   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Kapitalinõuete määruse artikkel 79

Pädev asutus võib ajutiselt loobuda täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 13,1 all.

710

24   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Kapitalinõuete määruse artikkel 79

Pädev asutus võib ajutiselt loobuda täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 16,1 all.

720

25   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Kapitalinõuete määruse artikkel 79

Pädev asutus võib ajutiselt loobuda teise taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 14,1 all.

730

26   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Kapitalinõuete määruse artikkel 79

Pädev asutus võib ajutiselt loobuda teise taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 17,1 all.

740

27   Kombineeritud puhvri nõue

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 6

750

Kapitali säilitamise puhver

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 1 ja artikkel 129

Vastavalt artikli 129 lõikele 1 on kapitali säilitamise puhver esimese taseme põhiomavahendite täiendav summa. Tulenevalt asjaolust, et kapitali säilitamise puhvri määr 2,5 % on stabiilne, kajastatakse seda summat selles lahtris.

760

Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhver

Kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt iv

Selles lahtris kajastatakse liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhvri summat, mida võib vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 458 nõuda lisaks kapitali säilitamise puhvrile.

Kajastatav summa on omavahendite summa, mida on vaja vastava kapitalipuhvri nõude täitmiseks aruandekuupäeva seisuga.

770

Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine vastutsükliline kapitalipuhver

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 2 ning artiklid 130 ja 135–140

Kajastatav summa on omavahendite summa, mida on vaja vastava kapitalipuhvri nõude täitmiseks aruandekuupäeva seisuga.

780

Süsteemse riski puhver

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 5 ning artiklid 133 ja 134

Kajastatav summa on omavahendite summa, mida on vaja vastava kapitalipuhvri nõude täitmiseks aruandekuupäeva seisuga.

800

Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 3 ja artikkel 131

Kajastatav summa on omavahendite summa, mida on vaja vastava kapitalipuhvri nõude täitmiseks aruandekuupäeva seisuga.

810

Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 4 ja artikkel 131

Kajastatav summa on omavahendite summa, mida on vaja vastava kapitalipuhvri nõude täitmiseks aruandekuupäeva seisuga.

820

28   II samba kohaste korrigeerimistega seotud omavahendite nõuded

Kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2

Kui pädev asutus otsustab, et krediidiasutus või investeerimisühing peab tulenevalt II sambast arvutama täiendavad omavahendite nõuded, kajastatakse kõnealuseid täiendavaid omavahendite nõudeid selles lahtris.

830

29   Algkapital

Kapitalinõuete direktiivi artikkel 12 ja artiklid 28–31 ning kapitalinõuete määruse artikkel 93

840

30   Püsivatel üldkuludel põhinevad omavahendid

Kapitalinõuete määruse artikli 96 lõike 2 punkt b, artikkel 97 ja artikli 98 lõike 1 punkt a

850

31   Riigivälised esmased riskipositsioonid

Teave, mida on vaja vormiga CR GB seotud aruandluskohustuse tekkimise künnise arvutamiseks vastavalt käesoleva määruse artikli 5 punkti a alapunktile 4. Künnis arvutatakse esmase riskipositsiooni alusel enne ümberhindlusteguri kohaldamist.

Riskipositsioone peetakse riigisiseseks, kui need on vastaspoolte suhtes, kes asuvad liikmesriigis, kus asub krediidiasutus või investeerimisühing.

860

32   Esmane koguriskipositsioon

Teave, mida on vaja vormiga CR GB seotud aruandluskohustuse tekkimise künnise arvutamiseks vastavalt käesoleva määruse artikli 5 punkti a alapunktile 4. Künnis arvutatakse esmase riskipositsiooni alusel enne ümberhindlusteguri kohaldamist.

Riskipositsioone peetakse riigisiseseks, kui need on vastaspoolte suhtes, kes asuvad liikmesriigis, kus asub krediidiasutus või investeerimisühing.

870

Omavahendite kogusumma korrigeerimised

Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõige 4

Sellel väljal tuleb kajastada väljal 880 kajastatud summa ja kapitalinõuete määruse kohaste koguomavahendite vahe.

Kui kohaldatakse standardmeetodi alternatiivi (kapitalinõuete määruse artikli 500 lõige 2), jäetakse see rida tühjaks.

880

Täielikult korrigeeritud omavahendid Basel I alampiiri puhul

Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõige 4

Sellel väljal tuleb kajastada kapitalinõuete määruse kohased koguomavahendid, mida on korrigeeritud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 500 lõikele 4 (st täielikult korrigeeritud, et võtta arvesse direktiivile 93/6/EMÜ ja direktiivile 2000/12/EÜ (nii nagu need kehtisid enne 1. jaanuari 2007) ning kapitalinõuete määrusele vastava omavahendite arvutamise erinevusi, mis tulenevad oodatava ja ettenägematu kahju erinevast käsitlusviisist vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatükile).

Kui kohaldatakse standardmeetodi alternatiivi (kapitalinõuete määruse artikli 500 lõige 2), jäetakse see rida tühjaks.

890

Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul

Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõike 1 punkt b

Sellel väljal tuleb kajastada kapitalinõuete määruse artikli 500 lõike 1 punktis b nõutud omavahendite summa (st 80 % omavahendite miinimumsummast, mida krediidiasutus või investeerimisühing peaks omama tulenevalt direktiivi 93/6/EMÜ artiklist 4 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivist 2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta, lähtuvalt sellest, kuidas need direktiivid enne 2007. aasta jaanuari kehtisid).

900

Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul – standardmeetodi alternatiiv

Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõiked 2 ja 3

Sellel väljal tuleb kajastada kapitalinõuete määruse artikli 500 lõikes 2 nõutud omavahendite summa (80 % omavahendite summast, mida krediidiasutus või investeerimisühing peaks omama tulenevalt artiklist 92, arvutades riskiga kaalutud vara vastavalt III osa II jaotise 2. peatükile või III osa III jaotise 2. või 3. peatükile, mitte vastavalt III osa II jaotise 3. peatükile või III osa III jaotise 4. peatükile).

910

Koguomavahendite puudujääk seoses omavahendite nõuetega Basel I alampiiri või standardmeetodi alternatiivi puhul

Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõike 1 punkt b ja lõige 2

Sellel real kajastatakse järgmine:

| — | kui kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 500 lõike 1 punkti b ja rida 880 < rida 890: rea 890 ja rea 880 vahe |
| --- | --- |

—

kui kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 500 lõike 1 punkti b ja rida 880 < rida 890: rea 890 ja rea 880 vahe

| — | kui kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 500 lõiget 2 ja vormi C 01.00 rida 010 < vormi C 04.00 rida 900: vormi C 04.00 rea 900 ja vormi C 01.00 rea 010 vahe |
| --- | --- |

—

kui kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 500 lõiget 2 ja vormi C 01.00 rida 010 < vormi C 04.00 rida 900: vormi C 04.00 rea 900 ja vormi C 01.00 rea 010 vahe

1.6.   ÜLEMINEKUSÄTTED ja INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA 5)

1.6.1.   Üldised märkused

| 15. | Vormis CA5 esitatakse kokkuvõtlikult arvutused omavahendite elementide ja mahaarvamiste kohta, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklite 465–491 kohaseid üleminekusätteid. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vormi CA5 ülesehitus on järgmine:






  a) | Vormis 5.1 esitatakse kokkuvõtlikult kogu korrigeerimine, mida tuleb teha omavahendite eri komponentides (esitatakse vormis CA1 vastavalt lõppsätetele) tulenevalt üleminekusätete kohaldamisest. Kõnealuse tabeli elemendid esitatakse vormi CA1 omavahendite eri komponentide „korrigeerimisena“, et kajastada omavahendite komponentides üleminekusätete mõju. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

Vormis 5.1 esitatakse kokkuvõtlikult kogu korrigeerimine, mida tuleb teha omavahendite eri komponentides (esitatakse vormis CA1 vastavalt lõppsätetele) tulenevalt üleminekusätete kohaldamisest. Kõnealuse tabeli elemendid esitatakse vormi CA1 omavahendite eri komponentide „korrigeerimisena“, et kajastada omavahendite komponentides üleminekusätete mõju.

| b) | Vormis 5.2 esitatakse täiendavad üksikasjad selliste kapitaliinstrumentide arvutamise kohta, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid ja mis ei ole riigiabi. |
| --- | --- |

b)

Vormis 5.2 esitatakse täiendavad üksikasjad selliste kapitaliinstrumentide arvutamise kohta, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid ja mis ei ole riigiabi.

| 17. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad esimeses neljas veerus esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite korrigeerimised, samuti riskiga kaalutud varade summa. Samuti peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama ettenähtud osa veerus 050 ja aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata veerus 060. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad vormi CA5 elemendid ainult ajavahemikul, mil kohaldatakse üleminekusätteid vastavalt kapitalinõuete määruse X osale. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Mõned üleminekusätted näevad ette mahaarvamist esimese taseme omavahenditest. Kui mahaarvamise või mahaarvamiste jääksumma arvatakse maha esimese taseme omavahenditest ning täiendavaid esimese taseme omavahendeid ei ole selle summa katmiseks piisavalt, arvatakse ülejääk maha esimese taseme põhiomavahenditest. |
| --- | --- |

19.

1.6.2.   C 05.01 – Üleminekusätted (CA5.1)

| 20. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad tabelis 5.1 teavet seoses kapitalinõuete määruse artiklite 465–491 kohaste üleminekusätete kohaldamisega omavahendite komponentide suhtes, võrreldes kapitalinõuete määruse II osa II jaotise kohaste lõppsätete kohaldamisega. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 020–060 teavet seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad kapitaliinstrumente, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid. Vormi CA 5.1 rea 060 veergudes 010–030 kajastatavad andmed saab vormi CA 5.2 vastavatest jagudest. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 070–092 teavet seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad vähemusosalusi ning tütarettevõtjate emiteeritud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 479 ja 480). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Alates reast 100 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teabe seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad realiseerimata kasumit ja kahjumit, mahaarvamisi ning täiendavaid filtreid ja mahaarvamisi. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Võib olla juhtusid, kus üleminekusätetest tulenevad mahaarvamised esimese taseme põhiomavahenditest, täiendavatest esimese taseme omavahenditest või teise taseme omavahenditest ületavad krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendeid, täiendavaid esimese taseme omavahendeid või teise taseme omavahendeid. Kui see mõju tuleneb üleminekusätetest, tuleb seda kajastada vormi CA1 vastavates lahtrites. Seega ei hõlma vormi CA5 veergudes kajastatavad korrigeerimised ebapiisava kapitali korral mingit ülekanduvat mõju. |
| --- | --- |

24.

1.6.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine |
| 020 | Täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimine |
| 030 | Teise taseme omavahendite korrigeerimine |
| 040 | Riskiga kaalutud vara korrigeerimine

  Veerg 040 hõlmab asjaomaseid summasid, millega tulenevalt üleminekusätetest korrigeeritakse kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 kohast koguriskipositsiooni. Kajastatavate summade puhul võetakse arvesse III osa II jaotise 2. või 3. peatüki või III osa IV jaotise sätete kohaldamist vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõikele 4. See tähendab, et üleminekusätetest tulenevad summad, mille suhtes kohaldatakse III osa II jaotise 2. või 3. peatüki sätteid, tuleb kajastada riskiga kaalutud varana, samas kui üleminekusätetest tulenevad summad, mille suhtes kohaldatakse III osa IV jaotise sätteid, peavad kajastama omavahendite nõudeid korrutatuna 12,5ga.
  Kui veerud 010–030 on otseselt seotud vormiga CA1, siis koguriskipositsiooni korrigeerimine ei ole otseselt seotud krediidiriski käsitlevate asjakohaste vormidega. Kui tulenevalt üleminekusätetest on koguriskipositsioonis tehtud korrigeerimisi, võetakse neid otseselt arvesse vormides CR SA, CR IRB, CR EQU IRB, MKR SA TDI, MKR SA EQU või MKR IM. Lisaks kajastatakse nende mõju vormi CA5.1 veerus 040. Seega on need summad ainult memokirjed. |
| 050 | Ettenähtud osa |
| 060 | Aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata

  Veerus 060 kajastatakse iga instrumendi summat enne üleminekusätete kohaldamist, st korrigeerimiste arvutamise aluseks olevat asjakohast summat. |

Veerg

010

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine

020

Täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimine

030

Teise taseme omavahendite korrigeerimine

040

Riskiga kaalutud vara korrigeerimine

Veerg 040 hõlmab asjaomaseid summasid, millega tulenevalt üleminekusätetest korrigeeritakse kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 kohast koguriskipositsiooni. Kajastatavate summade puhul võetakse arvesse III osa II jaotise 2. või 3. peatüki või III osa IV jaotise sätete kohaldamist vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõikele 4. See tähendab, et üleminekusätetest tulenevad summad, mille suhtes kohaldatakse III osa II jaotise 2. või 3. peatüki sätteid, tuleb kajastada riskiga kaalutud varana, samas kui üleminekusätetest tulenevad summad, mille suhtes kohaldatakse III osa IV jaotise sätteid, peavad kajastama omavahendite nõudeid korrutatuna 12,5ga.

Kui veerud 010–030 on otseselt seotud vormiga CA1, siis koguriskipositsiooni korrigeerimine ei ole otseselt seotud krediidiriski käsitlevate asjakohaste vormidega. Kui tulenevalt üleminekusätetest on koguriskipositsioonis tehtud korrigeerimisi, võetakse neid otseselt arvesse vormides CR SA, CR IRB, CR EQU IRB, MKR SA TDI, MKR SA EQU või MKR IM. Lisaks kajastatakse nende mõju vormi CA5.1 veerus 040. Seega on need summad ainult memokirjed.

050

Ettenähtud osa

060

Aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata

Veerus 060 kajastatakse iga instrumendi summat enne üleminekusätete kohaldamist, st korrigeerimiste arvutamise aluseks olevat asjakohast summat.

| Rida |
| --- |
| 010 | 1.   Korrigeerimised kokku

  Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevate eri liiki kapitali korrigeerimiste kogumõju ning kõnealustest korrigeerimistest tulenevat riskiga kaalutud vara. |
| 020 | 1.1.   Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

  Kapitalinõuete määruse artiklid 483–491
  Sellel real kajastatakse eri liiki omavahenditesse kuuluvate selliste instrumentide kogumõju, mille suhtes tulenevalt üleminekusätetest ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid. |
| 030 | 1.1.1.   Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: instrumendid, mis on riigiabi

  Kapitalinõuete määruse artikkel 483 |
| 040 | 1.1.1.1.   Instrumendid, mis kvalifitseerusid vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ omavahenditena

  Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1, 2, 4 ja 6. |
| 050 | 1.1.1.2.   Instrumendid, mille on emiteerinud krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on asutatud sellises liikmesriigis, kus rakendatakse majanduse kohandamise programmi

  Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1, 3, 5, 7 ja 8. |
| 060 | 1.1.2.   Instrumendid, mis ei ole riigiabi

  Kajastatav summa saadakse tabeli CA5.2 veerust 060. |
| 070 | 1.2.   Vähemusosalused ja samaväärsed omavahendid

  Kapitalinõuete määruse artiklid 479 ja 480
  Sellel real kajastatakse üleminekusätete mõju vähemusosalustele, mida aktsepteeritakse esimese taseme põhiomavahenditena, kvalifitseeruvatele esimese taseme omavahenditesse kuuluvatele instrumentidele, mida aktsepteeritakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahenditena, ja kvalifitseeruvatele omavahenditele, mida aktsepteeritakse konsolideeritud teise taseme omaahenditena. |
| 080 | 1.2.1.   Kapitaliinstrumendid ja kirjed, mis ei kvalifitseeru vähemusosalusena

  Kapitalinõuete määruse artikkel 479
  Selle rea veerus 060 kajastatav summa on summa, mis varasemalt kehtinud sätete kohaselt kvalifitseerub konsolideeritud reservidena. |
| 090 | 1.2.2.   Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

  Kapitalinõuete määruse artiklid 84 ja 480
  Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata. |
| 091 | 1.2.3.   Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

  Kapitalinõuete määruse artiklid 85 ja 480
  Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata. |
| 092 | 1.2.4.   Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate teise taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

  Kapitalinõuete määruse artiklid 87 ja 480
  Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata. |
| 100 | 1.3.   Muud üleminekusätetest tulenevad korrigeerimised

  Kapitalinõuete määruse artiklid 467–478 ja artikkel 481.
  Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevate korrigeerimiste kogumõju eri liiki omavahenditest tehtavatele mahaarvamistele, realiseerimata kasumile ja kahjumile ning täiendavatele filtritele ja mahaarvamistele ning kõnealustest korrigeerimistest tulenevat riskiga kaalutud vara. |
| 110 | 1.3.1.   Realiseerimata kasum ja kahjum

  Kapitalinõuete määruse artiklid 467 ja 468
  Sellel real kajastatakse üleminekusätete kogumõju õiglases väärtuses mõõdetud realiseerimata kasumile ja kahjumile. |
| 120 | 1.3.1.1.   Realiseerimata kasum

  Kapitalinõuete määruse artikli 468 lõige 1 |
| 130 | 1.3.1.2.   Realiseerimata kahjum

  Kapitalinõuete määruse artikli 467 lõige 1 |
| 133 | 1.3.1.3.   Realiseerimata kasum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis“

  Kapitalinõuete määruse artikkel 468 |
| 136 | 1.3.1.4.   Realiseerimata kahjum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis“

  Kapitalinõuete määruse artikkel 467 |
| 138 | 1.3.1.5.   Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

  Kapitalinõuete määruse artikkel 468 |
| 140 | 1.3.2.   Mahaarvamised

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõige 1 ning artiklid 469–478
  Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevat kogumõju mahaarvamistele. |
| 150 | 1.3.2.1.   Jooksva majandusaasta kahjum

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt a, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 3 ja artikkel 478
  Selle rea veerus 060 kajastatav summa on esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile a.
  Kui ettevõtjad peavad maha arvama ainult olulise kahju:






  — | kui aruandeperioodi netovahekahjumi kogusumma oli oluline, arvatakse kogu jääk maha esimese taseme omavahenditest või |

Rida

010

1.   Korrigeerimised kokku

Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevate eri liiki kapitali korrigeerimiste kogumõju ning kõnealustest korrigeerimistest tulenevat riskiga kaalutud vara.

020

1.1.   Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

Kapitalinõuete määruse artiklid 483–491

Sellel real kajastatakse eri liiki omavahenditesse kuuluvate selliste instrumentide kogumõju, mille suhtes tulenevalt üleminekusätetest ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid.

030

1.1.1.   Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: instrumendid, mis on riigiabi

Kapitalinõuete määruse artikkel 483

040

1.1.1.1.   Instrumendid, mis kvalifitseerusid vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ omavahenditena

Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1, 2, 4 ja 6.

050

1.1.1.2.   Instrumendid, mille on emiteerinud krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on asutatud sellises liikmesriigis, kus rakendatakse majanduse kohandamise programmi

Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1, 3, 5, 7 ja 8.

060

1.1.2.   Instrumendid, mis ei ole riigiabi

Kajastatav summa saadakse tabeli CA5.2 veerust 060.

070

1.2.   Vähemusosalused ja samaväärsed omavahendid

Kapitalinõuete määruse artiklid 479 ja 480

Sellel real kajastatakse üleminekusätete mõju vähemusosalustele, mida aktsepteeritakse esimese taseme põhiomavahenditena, kvalifitseeruvatele esimese taseme omavahenditesse kuuluvatele instrumentidele, mida aktsepteeritakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahenditena, ja kvalifitseeruvatele omavahenditele, mida aktsepteeritakse konsolideeritud teise taseme omaahenditena.

080

1.2.1.   Kapitaliinstrumendid ja kirjed, mis ei kvalifitseeru vähemusosalusena

Kapitalinõuete määruse artikkel 479

Selle rea veerus 060 kajastatav summa on summa, mis varasemalt kehtinud sätete kohaselt kvalifitseerub konsolideeritud reservidena.

090

1.2.2.   Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

Kapitalinõuete määruse artiklid 84 ja 480

Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata.

091

1.2.3.   Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

Kapitalinõuete määruse artiklid 85 ja 480

Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata.

092

1.2.4.   Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate teise taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

Kapitalinõuete määruse artiklid 87 ja 480

Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata.

100

1.3.   Muud üleminekusätetest tulenevad korrigeerimised

Kapitalinõuete määruse artiklid 467–478 ja artikkel 481.

Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevate korrigeerimiste kogumõju eri liiki omavahenditest tehtavatele mahaarvamistele, realiseerimata kasumile ja kahjumile ning täiendavatele filtritele ja mahaarvamistele ning kõnealustest korrigeerimistest tulenevat riskiga kaalutud vara.

110

1.3.1.   Realiseerimata kasum ja kahjum

Kapitalinõuete määruse artiklid 467 ja 468

Sellel real kajastatakse üleminekusätete kogumõju õiglases väärtuses mõõdetud realiseerimata kasumile ja kahjumile.

120

1.3.1.1.   Realiseerimata kasum

Kapitalinõuete määruse artikli 468 lõige 1

130

1.3.1.2.   Realiseerimata kahjum

Kapitalinõuete määruse artikli 467 lõige 1

133

1.3.1.3.   Realiseerimata kasum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis“

Kapitalinõuete määruse artikkel 468

136

1.3.1.4.   Realiseerimata kahjum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis“

Kapitalinõuete määruse artikkel 467

138

1.3.1.5.   Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

Kapitalinõuete määruse artikkel 468

140

1.3.2.   Mahaarvamised

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõige 1 ning artiklid 469–478

Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevat kogumõju mahaarvamistele.

150

1.3.2.1.   Jooksva majandusaasta kahjum

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt a, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 3 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa on esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile a.

Kui ettevõtjad peavad maha arvama ainult olulise kahju:

—

kui aruandeperioodi netovahekahjumi kogusumma oli oluline, arvatakse kogu jääk maha esimese taseme omavahenditest või

| — | kui aruandeperioodi netovahekahjumi kogusumma ei olnud oluline, ei arvata jääki maha. |
| --- | --- |

—

kui aruandeperioodi netovahekahjumi kogusumma ei olnud oluline, ei arvata jääki maha.

160

1.3.2.2.   Immateriaalne vara

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt b, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 4 ja artikkel 478

Mahaarvamisele kuuluva immateriaalse vara kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 37 sätteid.

Selle rea veerus 060 kajastatav summa on esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile b.

170

1.3.2.3.   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 5 ja artikkel 478

Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluva edasilükkunud tulumaksu vara kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 38 sätteid, mis käsitlevad edasilükkunud tulumaksu vara vähendamist edasilükkunud tulumaksu kohustuste võrra.

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kogusumma vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 469 lõikele 1.

180

1.3.2.4.   Sisereitingute meetodil põhinev eraldiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 6 ja artikkel 478

Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluva sisereitingute meetodil põhineva eraldiste puudujäägi võrreldes oodatava kahjuga kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 40 sätteid.

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile d.

190

1.3.2.5.   Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt e, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 7 ning artiklid 473 ja 478

Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluva kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 41 sätteid.

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile e.

194

1.3.2.5.*   millest: IAS 19 muudatuste arvestamine – positiivse märgiga kirje

Kapitalinõuete määruse artikkel 473

198

1.3.2.5.**   millest: IAS 19 muudatuste arvestamine – negatiivse märgiga kirje

Kapitalinõuete määruse artikkel 473

200

1.3.2.6.   Enda omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 8 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile f.

210

1.3.2.6.1.   Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 8 ja artikkel 478

Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluvate enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 42 sätteid.

Võttes arvesse, et jäägi käsitlemine erineb sõltuvalt instrumendi laadist, jaotavad krediidiasutused ja investeerimisühingud enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused otsesteks ja kaudseteks osalusteks.

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile f.

211

1.3.2.6.1**   millest: otsesed osalused

Kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punkt b, artikli 472 lõike 8 punkt a

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: otseste osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma.

212

1.3.2.6.1*   millest: kaudsed osalused

Kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punkt b, artikli 472 lõike 8 punkt b

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kaudsete osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma.

220

1.3.2.6.2.   Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt a, artikkel 474, artikli 475 lõige 2 ja artikkel 478

Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluvate osaluste kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 57 sätteid.

Võttes arvesse, et jäägi käsitlemine erineb sõltuvalt instrumendi laadist (kapitalinõuete määruse artikli 475 lõige 2), jaotavad krediidiasutused ja investeerimisühingud enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused otsesteks ja kaudseteks osalusteks.

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile a.

221

1.3.2.6.2**   millest: otsesed osalused

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: otseste osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 474 punkt b ja artikli 475 lõike 2 punkt a).

222

1.3.2.6.2*   millest: kaudsed osalused

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kaudsete osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 474 punkt b ja artikli 475 lõike 2 punkt b).

230

1.3.2.6.3.   Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt a, artikkel 476, artikli 477 lõige 2 ja artikkel 478

Mahaarvamisele kuuluvate osaluste kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 67 sätteid.

Võttes arvesse, et jäägi käsitlemine erineb sõltuvalt instrumendi laadist (kapitalinõuete määruse artikli 477 lõige 2), jaotavad krediidiasutused ja investeerimisühingud enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused otsesteks ja kaudseteks osalusteks.

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile a.

231

millest: otsesed osalused

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: otseste osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 476 punkt b ja artikli 477 lõike 2 punkt a).

232

millest: kaudsed osalused

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kaudsete osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 476 punkt b ja artikli 477 lõike 2 punkt b).

240

1.3.2.7.   Vastastikune ristosalus

Võttes arvesse, et jäägi käsitlemine erineb sõltuvalt sellest, kas finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused on olulised või mitte (kapitalinõuete määruse artikli 472 lõige 9, artikli 475 lõige 3 ja artikli 477 lõige 3), jaotavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vastastikused ristosalused oluliste investeeringute ja mitteoluliste investeeringute lõikes.

250

1.3.2.7.1.   Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt g, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 9 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

260

1.3.2.7.1.1.   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt g, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõike 9 punkt a ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punktile b.

270

1.3.2.7.1.2.   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt g, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõike 9 punkt b ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punktile b.

280

1.3.2.7.2.   Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt b, artikkel 474, artikli 475 lõige 3 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

290

1.3.2.7.2.1.   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt b, artikkel 474, artikli 475 lõike 3 punkt a ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 475 lõikele 3.

300

1.3.2.7.2.2.   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt b, artikkel 474, artikli 475 lõike 3 punkt b ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 475 lõikele 3.

310

1.3.2.7.3.   Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt b, artikkel 476, artikli 477 lõige 3 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

320

1.3.2.7.3.1.   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt b, artikkel 476, artikli 477 lõike 3 punkt a ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 477 lõikele 3.

330

1.3.2.7.3.2.   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt b, artikkel 476, artikli 477 lõike 3 punkt b ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 477 lõikele 3.

340

1.3.2.8.   Selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

350

1.3.2.8.1.   Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt h, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 10 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile h.

360

1.3.2.8.2.   Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt c, artikkel 474, artikli 475 lõige 4 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile c.

370

1.3.2.8.3.   Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt c, artikkel 476, artikli 477 lõige 4 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile c.

380

1.3.2.9.   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ja selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 470 lõiked 2 ja 3

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kapitalinõuete määruse artikli 470 lõige 1

385

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

Kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punkt c, artikkel 478 ja artikli 472 lõige 5

Osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mis ületab kapitalinõuete määruse artikli 470 lõike 2 punktis a sätestatud 10 % künnist.

390

1.3.2.10.   Selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

400

1.3.2.10.1.   Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt i, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 11 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile i.

410

1.3.2.10.2.   Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt d, artikkel 474, artikli 475 lõige 4 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile d.

420

1.3.2.10.2.   Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt d, artikkel 476, artikli 477 lõige 4 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile d.

425

1.3.2.11.   Erand kindlustusandjates omatava omakapitaliosaluse mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahendite kirjetest

Kapitalinõuete määruse artikkel 471

430

1.3.3.   Täiendavad filtrid ja mahaarvamised

Kapitalinõuete määruse artikkel 481

Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevat kogumõju täiendavatele filtritele ja mahaarvamistele.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 481 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kirje 1.3.3 all teavet seoses filtrite ja mahaarvamistega, mis on ette nähtud direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 57 ja 66 ning direktiivi 2006/49/EÜ artiklite 13 ja 16 siseriiklike ülevõtmismeetmetega ja mis ei ole ette nähtud II osaga.

440

1.3.4.   IFRS 9 üleminekukorrast tulenevad korrigeerimised

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad teavet IFRS 9 üleminekukorrast tulenevate korrigeerimiste kohta vastavalt kohaldatavatele õigussätetele.

1.6.3.   C 05.02 – Instrumendid, Mille Suhtes Ajutiselt Kohaldatakse Varasemalt Kehtinud Nõudeid: Instrumendid, Mis Ei Ole Riigiabi (Ca5.2)

| 25. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad instrumente, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid ja mis ei ole riigiabi (kapitalinõuete määruse artiklid 484–491). |
| --- | --- |

25.

1.6.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | Instrumentide väärtus koos seotud ülekursiga

  Kapitalinõuete määruse artikli 484 lõiked 3–5
  Igasse vastavasse ritta sobivad instrumendid koos seotud ülekursiga. |
| 020 | Piirmäära arvutamise alus

  Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–4 |
| 030 | Ettenähtud osa

  Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõige 5 |
| 040 | Piirmäär

  Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–5 |
| 050 | (–) Summa, mis ületab varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamise piirmäära

  Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–5 |
| 060 | Varasemalt kehtinud nõuete ajutisest kohaldamisest tulenev kogusumma

  Kajastatav summa on võrdne vormi CA5.1 rea 060 vastavates veergudes kajastatud summadega. |

Veerg

010

Instrumentide väärtus koos seotud ülekursiga

Kapitalinõuete määruse artikli 484 lõiked 3–5

Igasse vastavasse ritta sobivad instrumendid koos seotud ülekursiga.

020

Piirmäära arvutamise alus

Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–4

030

Ettenähtud osa

Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõige 5

040

Piirmäär

Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–5

050

(–) Summa, mis ületab varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamise piirmäära

Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–5

060

Varasemalt kehtinud nõuete ajutisest kohaldamisest tulenev kogusumma

Kajastatav summa on võrdne vormi CA5.1 rea 060 vastavates veergudes kajastatud summadega.

| Rida |
| --- |
| 010 | 1.   Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti a kohaselt

  Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 3
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 020 | 2.   Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti ca ning artikli 154 lõigete 8 ja 9 kohaselt ning mille suhtes kohaldatakse artikli 489 kohast piirangut

  Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 4 |
| 030 | 2.1.   Tagasiostu võimaluse ja ajenditeta instrumendid kokku

  Kapitalinõuete määruse artikli 484 lõige 4 ja artikkel 489
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 040 | 2.2.   Tagasiostu võimaluse ja ajenditega instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 489 |
| 050 | 2.2.1.   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 52 tingimusi

  Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 3 ja artikli 491 punkt a
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 060 | 2.2.2.   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 52 tingimusi

  Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 5 ja artikli 491 punkt a
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 070 | 2.2.3.   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 52 tingimusi

  Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 6 ja artikli 491 punkt c
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 080 | 2.3.   Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

  Kapitalinõuete määruse artikli 487 punkt 1
  Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, võib käsitada instrumentidena, mis varasemalt kehtinud nõuete kohaselt kuuluvad täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse. |
| 090 | 3.   Kirjed, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide e, f, g või h kohaselt ja mille suhtes kohaldatakse artikli 490 kohast piirangut

  Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 5 |
| 100 | 3.1.   Tagasiostu ajendavate tingimusteta kirjed kokku

  Kapitalinõuete määruse artikkel 490 |
| 110 | 3.2.   Tagasiostu ajendavate tingimustega kirjed, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 490 |
| 120 | 3.2.1.   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

  Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 3 ja artikli 491 punkt a
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 130 | 3.2.2.   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

  Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 5 ja artikli 491 punkt a
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 140 | 3.2.3.   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

  Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 6 ja artikli 491 punkt c
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 150 | 3.3.   Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

  Kapitalinõuete määruse artikli 487 punkt 2
  Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, võib käsitada instrumentidena, mis varasemalt kehtinud nõuete kohaselt kuuluvad teise taseme omavahenditesse. |

Rida

010

1.   Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti a kohaselt

Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 3

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

020

2.   Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti ca ning artikli 154 lõigete 8 ja 9 kohaselt ning mille suhtes kohaldatakse artikli 489 kohast piirangut

Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 4

030

2.1.   Tagasiostu võimaluse ja ajenditeta instrumendid kokku

Kapitalinõuete määruse artikli 484 lõige 4 ja artikkel 489

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

040

2.2.   Tagasiostu võimaluse ja ajenditega instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

Kapitalinõuete määruse artikkel 489

050

2.2.1.   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 52 tingimusi

Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 3 ja artikli 491 punkt a

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

060

2.2.2.   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 52 tingimusi

Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 5 ja artikli 491 punkt a

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

070

2.2.3.   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 52 tingimusi

Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 6 ja artikli 491 punkt c

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

080

2.3.   Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

Kapitalinõuete määruse artikli 487 punkt 1

Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, võib käsitada instrumentidena, mis varasemalt kehtinud nõuete kohaselt kuuluvad täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse.

090

3.   Kirjed, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide e, f, g või h kohaselt ja mille suhtes kohaldatakse artikli 490 kohast piirangut

Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 5

100

3.1.   Tagasiostu ajendavate tingimusteta kirjed kokku

Kapitalinõuete määruse artikkel 490

110

3.2.   Tagasiostu ajendavate tingimustega kirjed, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

Kapitalinõuete määruse artikkel 490

120

3.2.1.   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 3 ja artikli 491 punkt a

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

130

3.2.2.   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 5 ja artikli 491 punkt a

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

140

3.2.3.   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 6 ja artikli 491 punkt c

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

150

3.3.   Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

Kapitalinõuete määruse artikli 487 punkt 2

Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, võib käsitada instrumentidena, mis varasemalt kehtinud nõuete kohaselt kuuluvad teise taseme omavahenditesse.

2.   KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)

2.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

| 26. | Vormid C 06.01 ja C 06.02 esitatakse juhul, kui omavahendite nõuded arvutatakse konsolideeritud alusel. Käesolev vorm koosneb neljast osast, millega kogutakse erinevat teavet kõigi üksikute üksuste (sealhulgas aruandev krediidiasutus või investeerimisühing) kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla:






  a) | konsolideerimise alla kuuluvad üksused; |
| --- | --- | --- |

26.

a)

konsolideerimise alla kuuluvad üksused;

| b) | üksikasjalik teave konsolideerimisgrupi maksevõime kohta; |
| --- | --- |

b)

üksikasjalik teave konsolideerimisgrupi maksevõime kohta;

| c) | teave üksikute üksuste osa kohta konsolideerimisgrupi maksevõimes; |
| --- | --- |

c)

teave üksikute üksuste osa kohta konsolideerimisgrupi maksevõimes;

| d) | teave kapitalipuhvrite kohta. |
| --- | --- |

d)

teave kapitalipuhvrite kohta.

| 27. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 7 kohast erandit, esitavad teabe ainult veergudes 010–060 ja 250–400. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kajastatavates andmetes võetakse arvesse kõiki vastava aruandekuupäeva seisuga kohaldatavaid kapitalinõuete määruse üleminekusätteid. |
| --- | --- |

28.

2.2.   ÜKSIKASJALIK TEAVE KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME KOHTA

| 29. | Käesoleva vormi teise osa (üksikasjalik teave konsolideerimisgrupi maksevõime kohta, veerud 070–210) eesmärk on koguda teavet krediidiasutuste ja muude reguleeritud finantseerimisasutuste kohta, kelle suhtes tegelikult kohaldatakse asjakohaseid maksevõimenõudeid individuaalselt. Selles esitatakse aruandega hõlmatud iga üksuse omavahendite nõuded iga riskikategooria puhul ja omavahendid maksevõime tagamiseks. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Osaluste proportsionaalse konsolideerimise korral kajastavad omavahendite nõuetega ja omavahenditega seotud andmed vastavaid proportsionaalseid summasid. |
| --- | --- |

30.

2.3.   TEAVE ÜKSIKUTE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

| 31. | Käesoleva vormi kolmanda osa (teave kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvate kõigi üksuste (sealhulgas üksused, kelle suhtes individuaalselt ei kohaldata asjakohaseid maksevõimenõudeid) osa kohta konsolideerimisgrupi maksevõimes, veerud 250–400) eesmärk on teha kindlaks, millised konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused tekitavad riski ja kaasavad omavahendeid turult, tuginedes olemasolevatele või kergesti ümbertöödeldavatele andmetele, ilma et oleks vaja arvutada omavahendite suhtarvu individuaalsel või allkonsolideeritud alusel. Üksuste tasemel on riski ja omavahendite andmed osa konsolideerimisgrupi andmetest, mitte maksevõime suhtarvu elemendid individuaalsel alusel, ning seega ei tuleks neid omavahel võrrelda. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kolmandas osas võetakse arvesse ka konsolideeritud omavahenditena aktsepteeritud vähemusosalusi, kvalifitseeruvaid täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja kvalifitseeruvaid teise taseme omavahendeid. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kuna vormi kolmandas osas osutatakse „osadele“, erinevad selles kajastatavad andmed asjakohastel juhtudel andmetest, mida kajastatakse veergudes, mis osutavad üksikasjalikule teabele konsolideerimisgrupi maksevõime kohta. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Põhimõtteliselt jäetakse ühtsel viisil välja sama konsolideerimisgrupi sisesed ristpositsioonid, et hõlmata konsolideerimisgrupi konsolideeritud vormis CA kajastatavad summad, lisades summad, mis on kajastatud iga üksuse kohta „konsolideerimisgrupi maksevõime“ vormis. Kui 1 % künnist ei ületata, ei ole otsest seost vormiga CA. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad kindlaks kõige asjakohasema üksuste vahel jaotamise meetodi, et võtta arvesse võimalikku tururiski ja operatsiooniriski diversifitseerimise mõju. |
| --- | --- |

35.

| 36. | On võimalik, et üks konsolideerimisgrupp kuulub teise konsolideerimisgruppi. See tähendab, et allkonsolideerimisgrupi üksusi kajastatakse eraldi üksuste lõikes kogu konsolideerimisgruppi käsitlevas vormis GS, isegi kui allkonsolideerimisgrupi enda suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid. Kui allkonsolideerimisgrupi suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid, esitatakse andmed eraldi üksuste lõikes samuti vormis GS, kuigi kõnealused andmed on esitatud kõrgema konsolideerimisgrupi vormis GS. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Krediidiasutus või investeerimisühing esitab andmed üksuse osa kohta, kui tema osa koguriskipositsioonis on üle 1 % konsolideerimisgrupi koguriskipositsioonist või kui tema osa koguomavahendites on üle 1 % konsolideerimisgrupi koguomavahenditest. Kõnealust künnist ei kohaldata tütarettevõtjate või allkonsolideerimisgruppide suhtes, kelle omavahendeid (omavahenditena aktsepteeritud vähemusosalused või täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid) võetakse arvesse konsolideerimisgrupi omavahendites. |
| --- | --- |

37.

2.4.   C 06.01 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – kokku (GS Total)

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 250–400 | KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

  Vt vormis C 06.02 antud juhised. |
| 410–480 | KAPITALIPUHVRID

  Vt vormis C 06.02 antud juhised. |

Veerg

Juhised

250–400

KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

Vt vormis C 06.02 antud juhised.

410–480

KAPITALIPUHVRID

Vt vormis C 06.02 antud juhised.

| Rida | Juhised |
| --- | --- |
| 010 | KOKKU

  Kajastatakse kõigis vormi C 06.02 ridades esitatud väärtuste summat. |

Rida

Juhised

010

KOKKU

Kajastatakse kõigis vormi C 06.02 ridades esitatud väärtuste summat.

2.5.   C 06.02 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 010–060 | KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

  Käesoleva vormi eesmärk on koguda teavet individuaalselt kõigi üksuste kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla vastavalt kapitalinõuete määruse I osa II jaotise 2. peatükile. |
| 010 | NIMI

  Konsolideerimise alla kuuluva üksuse nimi. |
| 020 | KOOD

  See kood on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu.
  Konsolideerimise alla kuuluvale üksusele määratud kood.
  Koodi tegelik ülesehitus sõltub siseriiklikust aruandlussüsteemist. |
| 025 | LEI KOOD

  LEI kood ehk juriidilise isiku ülemaailmne tunnus on viitekood, mille on ette pannud finantsstabiilsuse nõukogu ja heaks kiitnud G20 ning mille eesmärk on tagada finantstehingute poolte kordumatu ülemaailmne identifitseerimine.
  Kuni ülemaailmse LEI-süsteemi täieliku toimimiseni määrab regulatiivse järelevalve komitee (Regulatory Oversight Committee – ROC, mille kohta üksikasjalik teave on kättesaadav veebisaidil www.leiroc.org) poolt kinnitatud kohalik tegevusüksus vastaspooltele ajutised pre-LEI koodid.
  Kui asjaomase vastaspoole puhul on juriidilise isiku ülemaailmne tunnus (LEI kood) olemas, kasutatakse seda kõnealuse vastaspoole identifitseerimiseks. |
| 030 | KREDIIDIASUTUS VÕI INVESTEERIMISÜHING VÕI SAMAVÄÄRNE ÜKSUS (JAH/EI)

  „JAH“ märgitakse juhul, kui üksuse suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi kohaseid omavahendite nõudeid või sätteid, mis on vähemalt samaväärsed Baseli sätetega.
  Muul juhul märgitakse „EI“.



  Vähemusosalused:
  Kapitalinõuete määruse artikli 81 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 82 lõike 1 punkti a alapunkt ii
  Tütarettevõtjate emiteeritud vähemusosaluste ning täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul käsitatakse tütarettevõtjatena, kelle instrumendid on aktsepteeritavad, krediidiasutusi või investeerimisühinguid või ettevõtjaid, kelle suhtes kohaldatakse kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt kapitalinõuete määruse nõudeid. |
| 035 | ÜKSUSE LIIK

  Üksuse liik kajastatakse järgmiste kategooriate alusel:






  a) | krediidiasutus
  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 1 |

Veerg

Juhised

010–060

KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

Käesoleva vormi eesmärk on koguda teavet individuaalselt kõigi üksuste kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla vastavalt kapitalinõuete määruse I osa II jaotise 2. peatükile.

010

NIMI

Konsolideerimise alla kuuluva üksuse nimi.

020

KOOD

See kood on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu.

Konsolideerimise alla kuuluvale üksusele määratud kood.

Koodi tegelik ülesehitus sõltub siseriiklikust aruandlussüsteemist.

025

LEI KOOD

LEI kood ehk juriidilise isiku ülemaailmne tunnus on viitekood, mille on ette pannud finantsstabiilsuse nõukogu ja heaks kiitnud G20 ning mille eesmärk on tagada finantstehingute poolte kordumatu ülemaailmne identifitseerimine.

Kuni ülemaailmse LEI-süsteemi täieliku toimimiseni määrab regulatiivse järelevalve komitee (Regulatory Oversight Committee – ROC, mille kohta üksikasjalik teave on kättesaadav veebisaidil www.leiroc.org) poolt kinnitatud kohalik tegevusüksus vastaspooltele ajutised pre-LEI koodid.

Kui asjaomase vastaspoole puhul on juriidilise isiku ülemaailmne tunnus (LEI kood) olemas, kasutatakse seda kõnealuse vastaspoole identifitseerimiseks.

030

KREDIIDIASUTUS VÕI INVESTEERIMISÜHING VÕI SAMAVÄÄRNE ÜKSUS (JAH/EI)

„JAH“ märgitakse juhul, kui üksuse suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi kohaseid omavahendite nõudeid või sätteid, mis on vähemalt samaväärsed Baseli sätetega.

Muul juhul märgitakse „EI“.

Image 1
  Vähemusosalused:

Kapitalinõuete määruse artikli 81 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 82 lõike 1 punkti a alapunkt ii

Tütarettevõtjate emiteeritud vähemusosaluste ning täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul käsitatakse tütarettevõtjatena, kelle instrumendid on aktsepteeritavad, krediidiasutusi või investeerimisühinguid või ettevõtjaid, kelle suhtes kohaldatakse kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt kapitalinõuete määruse nõudeid.

035

ÜKSUSE LIIK

Üksuse liik kajastatakse järgmiste kategooriate alusel:

a)

krediidiasutus

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 1

| b) | investeerimisühing
  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| --- | --- |

b)

investeerimisühing

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 2

| c) | finantseerimisasutus (muu)
  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktid, 20, 21 ja 26
  Finantseerimisasutused kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 26 tähenduses, kes ei kuulu kategooria d, f või g alla; |
| --- | --- |

c)

finantseerimisasutus (muu)

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktid, 20, 21 ja 26

Finantseerimisasutused kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 26 tähenduses, kes ei kuulu kategooria d, f või g alla;

| d) | (sega)finantsvaldusettevõtja
  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktid 20 ja 21 |
| --- | --- |

d)

(sega)finantsvaldusettevõtja

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktid 20 ja 21

| e) | abiettevõtja
  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 18 |
| --- | --- |

e)

abiettevõtja

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 18

| f) | väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja
  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 66 |
| --- | --- |

f)

väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 66

| g) | pandikirjadega seotud ettevõtja
  Pandikirjade emiteerimiseks või pandikirjade tagatise hoidmiseks loodud üksus, kui see ei kuulu kategooriate a, b või d–f alla |
| --- | --- |

g)

pandikirjadega seotud ettevõtja

Pandikirjade emiteerimiseks või pandikirjade tagatise hoidmiseks loodud üksus, kui see ei kuulu kategooriate a, b või d–f alla

| h) | muud liiki üksus
  Muu kui punktides a–g osutatud üksus. |
| --- | --- |

h)

muud liiki üksus

Muu kui punktides a–g osutatud üksus.

Kui üksuse suhtes ei kohaldata kapitalinõuete määrust ega kapitalinõuete direktiivi, vaid sätteid, mis on vähemalt samaväärsed Baseli sätetega, määratakse asjakohane kategooria kindlaks nii hästi kui võimalik.

040

ANDMETE ULATUS: individuaalselt täielikult konsolideeritud (SF) VÕI individuaalselt osaliselt konsolideeritud (SP)

„SF“ märgitakse täielikult konsolideeritud üksikute tütarettevõtjate puhul.

„SP“ märgitakse osaliselt konsolideeritud üksikute tütarettevõtjate puhul.

050

RIIGIKOOD

Krediidiasutused ja investeerimisühingud märgivad kahetähelise riigikoodi vastavalt standardile ISO 3166-2.

060

OSALUSE MÄÄR (%)

See protsendimäär osutab emaettevõtja tegelikule osalusele tütarettevõtjate kapitalis. Otsese tütarettevõtja täieliku konsolideerimise korral on tegelik osalus näiteks 70 %. Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 16 tuleb tütarettevõtja tütarettevõtjas oleva osaluse kajastamiseks asjaomaste tütarettevõtjate osalused korrutada.

070–240

TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID

Selles üksikasjalikku teavet käsitlevas jaos (st veerud 070–240) kogutakse teavet ainult nende üksuste ja allkonsolideerimisgruppide kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla (kapitalinõuete määruse I osa II jaotise 2. peatükk) ja kelle suhtes seega tegelikult kohaldatakse kapitalinõuete määruse kohaseid omavahendite nõudeid või sätteid, mis on vähemalt samaväärsed Baseli sätetega (st kelle puhul on veerus 030 märgitud „JAH“).

Teave esitatakse kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate üksikute krediidiasutuste ja investeerimisühingute kohta, kelle suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid, olenemata nende asukohast.

Selles osas esitatakse teave vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigis kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele (seepärast ei ole käesoleva vormi puhul vaja teha topeltarvutusi individuaalsel alusel vastavalt eeskirjadele, mida kohaldatakse emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes). Kui riigisiseselt kohaldatavad maksevõime eeskirjad erinevad kapitalinõuete määruse kohastest eeskirjadest ning võrreldavat jaotust ei ole, esitatakse teave juhul, kui andmed on piisavalt üksikasjalikult kättesaadavad. Seepärast on see osa faktiline vorm, milles esitatakse kokkuvõtlikult konsolideerimisgruppi kuuluvate üksikute krediidiasutuste või investeerimisühingute tehtud arvutused, pidades silmas, et mõnede suhtes kõnealustest krediidiasutustest või investeerimisühingutest võidakse kohaldada erinevaid maksevõime eeskirju.

Investeerimisühingute püsivate üldkulude kajastamine

Investeerimisühingud võtavad kapitalinõuete määruse artiklite 95, 96, 97 ja 98 kohasel omavahendite suhtarvu arvutamisel arvesse püsivate üldkuludega seotud omavahendite nõudeid.

Koguriskipositsiooni osa, mis on seotud püsivate üldkuludega, kajastatakse käesoleva vormi 2. osa veerus 100.

070

KOGURISKIPOSITSIOON

Märgitakse veergude 080–110 summa.

080

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK

Selles veerus kajastatav summa vastab riskiga kaalutud vara, mis on võrdne või samaväärne riskiga kaalutud varaga, mida peab kajastama vormi CA2 real 040 „RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL“, ja omavahendite nõuete, mis on võrdsed või samaväärsed omavahendite nõuetega, mida peab kajastama vormi CA2 real 490 „KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS-/ÜLEKANDERISKI PUHUL“, summale.

090

POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

Selles veerus kajastatav summa vastab omavahendite nõuetele, mis on võrdsed või samaväärsed omavahendite nõuetega, mida peab kajastama vormi CA2 real 520 „KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL“.

100

OPERATSIOONIRISK

Selles veerus kajastatav summa vastab riskiga kaalutud varale, mis on võrdne või samaväärne riskiga kaalutud varaga, mida peab kajastama vormi CA2 real 590 „KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL“.

Selles veerus võetakse arvesse püsivaid üldkulusid, sealhulgas vormi CA2 rida 630 „PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON“.

110

MUUD RISKIPOSITSIOONID

Selles veerus kajastatav summa vastab riskipositsioonidele, mida ei ole eespool eraldi loetletud. See on vormi CA2 ridade 640, 680 ja 690 summa.

120–240

ÜKSIKASJALIK TEAVE KONSOLIDEERIMISGRUPI OMAVAHENDITE KOHTA MAKSEVÕIME TAGAMISEKS

Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt üksuse või allkonsolideerimisgrupi asukohariigis kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele.

120

OMAVAHENDID

Selles veerus kajastatav summa vastab omavahenditele, mis on võrdsed või samaväärsed omavahenditega, mida peab kajastama vormi CA1 real 010 „OMAVAHENDID“.

130

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artikkel 82

Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud.

Eespool määratletud tütarettevõtjate puhul käsitatakse olulise osalusena instrumente (koos seotud jaotamata kasumi, ülekursi ja muude reservidega), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.

Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

140

SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID

Kapitalinõuete määruse artikli 87 lõike 1 punkt b

150

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID KOKKU

Kapitalinõuete määruse artikkel 25

160

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artikkel 82

Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud.

Eespool määratletud tütarettevõtjate puhul käsitatakse olulise osalusena instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.

Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

170

SEOTUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS

Kapitalinõuete määruse artikli 85 lõike 1 punkt b

180

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artikkel 50

190

MILLEST: VÄHEMUSOSALUSED

Kapitalinõuete määruse artikkel 81

Selles veerus esitatakse andmed ainult täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 84 lõikes 3 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi kapitalinõuete määruse artikli 84 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt artikli 84 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.

Kapitalinõuete määruse kohaldamisel ja käesoleva vormi raames käsitatakse eespool määratletud tütarettevõtjate puhul vähemusosalusena esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.

Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

200

SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID

Kapitalinõuete määruse artikli 84 lõike 1 punkt b

210

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artikkel 61

220

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artiklid 82 ja 83

Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 85 lõikes 2 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi kapitalinõuete määruse artikli 85 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt artikli 85 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.

Kapitalinõuete määruse kohaldamisel ja käesoleva vormi raames käsitatakse eespool määratletud tütarettevõtjate puhul vähemusosalusena täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.

Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

230

TEISE TASEME OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artikkel 71

240

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TEISE TASEME OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artiklid 82 ja 83

Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 87 artiklis 2 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi kapitalinõuete määruse artikli 87 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 87 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.

Kapitalinõuete määruse kohaldamisel ja käesoleva vormi raames käsitatakse eespool määratletud tütarettevõtjate puhul vähemusosalusena teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.

Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju, st see peab olema aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

250–400

TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

250–290

OSA RISKIS

Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele.

250

KOGURISKIPOSITSIOON

Märgitakse veergude 260–290 summa.

260

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK

Kajastatav summa on riskiga kaalutud vara krediidiriski puhul ja arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määrusele, välja arvatud mis tahes summa, mis on seotud muude selliste üksustega tehtud tehingutega, keda võetakse arvesse konsolideerimisgrupi konsolideeritud maksevõime suhtarvu arvutamisel.

270

POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

Riskipositsioon tururiski puhul arvutatakse iga üksuse tasemel vastavalt kapitalinõuete määrusele. Üksused kajastavad oma osa konsolideerimisgrupi koguriskipositsioonis positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul. Selles veerus kajastatav kogusumma vastab konsolideeritud aruande real 520 „KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL“ kajastatud summale.

280

OPERATSIOONIRISK

Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaldamisel võetakse kajastatava operatsiooniriski riskipositsiooni puhul arvesse diversifitseerimise mõju.

Selles veerus võetakse arvesse püsivaid üldkulusid.

290

MUUD RISKIPOSITSIOONID

Selles veerus kajastatav summa vastab riskipositsioonidele, mida ei ole eespool eraldi loetletud.

300–400

OSA OMAVAHENDITES

Selles vormi osas ei pea krediidiasutused ja investeerimisühingud täielikult arvutama koguomavahendite suhtarvu iga üksuse tasandil.

Veergudes 300–350 kajastatakse andmeid nende konsolideeritud üksuste puhul, kellel on osa omavahendites vähemusosaluse kaudu, kvalifitseeruvates esimese taseme omavahendites ja/või kvalifitseeruvates omavahendites. Võttes arvesse II osa punkti 2.3 viimases lõigus määratletud künnist, kajastatakse veergudes 360–400 andmeid kõigi konsolideeritud üksuste puhul, kellel on osa konsolideeritud omavahendites.

Aruandava üksuse alla kuuluvatest muudest üksustest üksusele tulenevaid omavahendeid arvesse ei võeta. Selles veerus kajastatakse ainult netoosa konsolideerimisgrupi omavahendites, st peamiselt kolmandatelt isikutelt kaasatud omavahendeid ja akumuleeritud reserve.

Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele.

300–350

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

Kirje „KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA“ all kajastatakse kapitalinõuete määruse II osa II jaotise kohaldamisest tulenevat summat, välja arvatud konsolideerimisgrupi muudest üksustest tulenevad mis tahes omavahendid.

300

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

Kapitalinõuete määruse artikkel 87

310

KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

Kapitalinõuete määruse artikkel 85

320

VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITE HULKA

Kapitalinõuete määruse artikkel 84

Kajastatav summa on tütarettevõtja vähemusosalus, mis on vastavalt kapitalinõuete määrusele arvatud konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka.

330

KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

Kapitalinõuete määruse artikkel 86

Kajastatav summa on tütarettevõtja kvalifitseeruvad esimese taseme omavahendid, mis on vastavalt kapitalinõuete määrusele arvatud konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka.

340

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

Kapitalinõuete määruse artikkel 88

Kajastatav summa on tütarettevõtja kvalifitseeruvad omavahendid, mis on vastavalt kapitalinõuete määrusele arvatud konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka.

350

MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (–)/(+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

360–400

KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artikkel 18

Kirje „KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID“ all kajastatav summa tuleneb bilansist, välja arvatud konsolideerimisgrupi muust üksusest tulenevad mis tahes omavahendid.

360

KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

370

MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

380

MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

390

MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES

Kajastatakse iga üksuse osa konsolideeritud tulemuses (kasum või kahjum (–)). See hõlmab vähemusosalusele omistatavaid tulemusi.

400

MILLEST: (–) FIRMAVÄÄRTUS/(+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

Siin kajastatakse aruandva üksuse firmaväärtust või negatiivset firmaväärtust seoses tütarettevõtjaga.

410–480

KAPITALIPUHVRID

Kapitalipuhvrite kajastamisel vormis GS järgitakse vormi CA4 üldist struktuuri, kasutades samu aruandluspõhimõtteid. Kapitalipuhvrite kajastamisel vormis GS kajastatakse asjakohaseid summasid vastavalt sätetele, mida kohaldatakse kapitalipuhvri nõuete arvutamiseks konsolideerimisgrupi konsolideeritud tasandil. Seepärast kajastavad kajastatavad kapitalipuhvrite summad iga üksuse osa konsolideerimisgrupi kapitalipuhvrites. Kajastatavad summad põhinevad kapitalinõuete direktiivi ja kapitalinõuete määruse (sealhulgas mis tahes asjaomased üleminekusätted) siseriiklikel ülevõtmismeetmetel.

410

KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUE

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 6

420

KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 1 ja artikkel 129

Vastavalt artikli 129 lõikele 1 on kapitali säilitamise puhver esimese taseme põhiomavahendite täiendav summa. Tulenevalt asjaolust, et kapitali säilitamise puhvri määr 2,5 % on stabiilne, kajastatakse seda summat selles lahtris.

430

KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 2, artikkel 130 ja artiklid 135–140

Selles lahtris kajastatakse vastutsüklilise puhvri konkreetset summat.

440

LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMSETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER

Kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt iv

Selles lahtris kajastatakse liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhvri summat, mida võib vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 458 nõuda lisaks kapitali säilitamise puhvrile.

450

SÜSTEEMSE RISKI PUHVER

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 5 ning artiklid 133 ja 134

Selles lahtris kajastatakse süsteemse riski puhvri summat.

470

GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 3 ja artikkel 131

Selles lahtris kajastatakse globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri summat.

480

MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 4 ja artikkel 131

Selles lahtris kajastatakse muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri summat.

3.   KREDIIDIRISKI VORMID

3.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

| 38. | Krediidiriski käsitlemisel standardmeetodi ja sisereitingute meetodi kohaselt kasutatakse erinevaid vorme. Kui ületatakse artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud asjakohaseid künniseid, esitatakse lisaks eraldi vormid krediidiriskiga positsioonide geograafilise jaotuse kohta. |
| --- | --- |

38.

3.1.1.   Selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju

| 39. | Kapitalinõuete määruse artiklis 235 on kirjeldatud sellise riskipositsiooni arvutamise korda, mis on täielikult kaitstud kaudse krediidiriski kaitsega. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kapitalinõuete määruse artiklis 236 on kirjeldatud sellise riskipositsiooni arvutamise korda, mis on täielikult kaitstud kaudse krediidiriski kaitsega täieliku krediidiriski kaitse/osalise krediidiriski kaitse korral – sama nõudeõiguse järgu puhul. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kapitalinõuete määruse artiklitega 196, 197 ja 200 reguleeritakse otsest krediidiriski kaitset. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Võlgnike (vahetud vastaspooled) ja krediidiriski kaitse andjate vastu olevaid selliseid nõudeid, mis on määratud samasse riskipositsiooni klassi, kajastatakse nii sissevooluna samasse riskipositsiooni klassi kui ka väljavooluna sellest. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Riskipositsiooni liik ei muutu kaudsest krediidiriski kaitse tõttu. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kui riskipositsioon on kaitstud kaudse krediidiriski kaitsega, kajastatakse tagatud osa väljavooluna nt võlgniku riskipositsiooni klassis ja sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassis. Samas riskipositsiooni liik riskipositsiooni klassi muutuse tõttu ei muutu. |
| --- | --- |

44.

| 45. | COREPi aruandlusraamistiku kohane asendusmõju kajastab riskiga kaalumise käsitlust, mida tegelikult kohaldatakse riskipositsiooni tagatud osa suhtes. Seega on riskipositsiooni tagatud osa vastavalt standardmeetodile riskiga kaalutud ja seda kajastatakse vormis CR SA. |
| --- | --- |

45.

3.1.2.   Vastaspoole krediidiriski kajastamine

| 46. | Vastaspoole krediidiriski positsioonidest tulenevaid riskipositsioone kajastatakse vormis CR SA või CR IRB, olenemata sellest, kas need on kauplemisportfelli välised või kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid. |
| --- | --- |

46.

3.2.   C 07.00 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: STANDARDMEETODIKOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SA)

3.2.1.   Üldised märkused

| 47. | Vormis CR SA esitatakse asjakohane teave, mis käsitleb krediidiriski omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt. Eelkõige esitatakse üksikasjalik teave järgmise kohta:






  a) | riskipositsiooni väärtuste jaotus erinevate riskipositsiooni liikide, riskikaalude ja riskpositsiooni klasside lõikes; |
| --- | --- | --- |

47.

a)

riskipositsiooni väärtuste jaotus erinevate riskipositsiooni liikide, riskikaalude ja riskpositsiooni klasside lõikes;

| b) | krediidiriski maandamiseks kasutatavate krediidiriski maandamise tehnikate summa ja liik. |
| --- | --- |

b)

krediidiriski maandamiseks kasutatavate krediidiriski maandamise tehnikate summa ja liik.

3.2.2.   Vormi CR SA ulatus

| 48. | Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 112 määratakse standardmeetodi kohaselt arvutatav iga riskipositsioon ühte 16st riskipositsiooni klassist, et arvutada omavahendite nõuded. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Vormis CR SA esitatakse teave riskipositsiooni klasside kohta kokku ja iga riskipositsiooni kohta eraldi, nagu on kindlaks määratud standardmeetodi puhul. Koondandmed ja teave iga riskipositsiooni klassi kohta kajastatakse eri mõõtmes. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Vormis CR SA ei kajastata järgmisi positsioone:






  a) | riskipositsioonid, mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 112 punktile m määratud riskipositsiooni klassi „väärtpaberistamise positsioonide kirjed“, mida kajastatakse vormides CR SEC; |
| --- | --- | --- |

50.

a)

riskipositsioonid, mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 112 punktile m määratud riskipositsiooni klassi „väärtpaberistamise positsioonide kirjed“, mida kajastatakse vormides CR SEC;

| b) | omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid. |
| --- | --- |

b)

omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid.

| 51. | Vorm CR SA hõlmab järgmisi omavahendite nõudeid:






  a) | kauplemisportfelliväline krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükile (standardmeetod), sealhulgas kauplemisportfelliväline vastaspoole krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile (vastaspoole krediidirisk); |
| --- | --- | --- |

51.

a)

kauplemisportfelliväline krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükile (standardmeetod), sealhulgas kauplemisportfelliväline vastaspoole krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile (vastaspoole krediidirisk);

| b) | kauplemisportfelli vastaspoole krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile (vastaspoole krediidirisk); |
| --- | --- |

b)

kauplemisportfelli vastaspoole krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile (vastaspoole krediidirisk);

| c) | reguleerimata väärtpaberiülekannetest tulenev arveldusrisk kogu äritegevuse puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 379. |
| --- | --- |

c)

reguleerimata väärtpaberiülekannetest tulenev arveldusrisk kogu äritegevuse puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 379.

| 52. | Käesolevas vormis kajastatakse kõiki riskipositsioone, mille puhul arvutatakse omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükile koostoimes kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. ja 6. peatükiga. Kapitalinõuete määruse artikli 94 lõiget 1 kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad käesolevas vormis kajastama ka oma kauplemisportfelli kuuluvaid positsioone, kui nad kohaldavad kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükki kõnealuste positsioonide omavahendite nõuete arvutamiseks (kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. ja 6. peatükk ning V jaotis). Seepärast ei esitata selles vormis mitte ainult üksikasjalikku teavet riskipositsiooni liigi kohta (nt bilansilised/bilansivälised kirjed), vaid ka teavet riskikaalude jaotuse kohta vastavas riskipositsiooni klassis. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Lisaks hõlmab vorm CR SA memokirjeid (read 290–320), et koguda täiendavat teavet kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonide kohta ja makseviivituses olevate riskipositsioonide kohta. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Kõnealuseid memokirjeid kajastatakse ainult järgmiste riskipositsiooni klasside puhul:






  a) | nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt a); |
| --- | --- | --- |

54.

a)

nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt a);

| b) | nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt b); |
| --- | --- |

b)

nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt b);

| c) | nõuded avaliku sektori asutuste vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt c); |
| --- | --- |

c)

nõuded avaliku sektori asutuste vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt c);

| d) | nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f); |
| --- | --- |

d)

nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f);

| e) | nõuded äriühingute vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g); |
| --- | --- |

e)

nõuded äriühingute vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g);

| f) | jaenõuded (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt h). |
| --- | --- |

f)

jaenõuded (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt h).

| 55. | Memokirjete kajastamine ei mõjuta vormis CR SA kajastatavat riskiga kaalutud vara arvutamist ei kapitalinõuete määruse artikli 112 punktide a–c ja f–h ega ka kapitalinõuete määruse artikli 112 punktide i ja j kohaste riskipositsiooni klasside puhul. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Memokirjed annavad täiendavat teavet riskipositsiooni klasside „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ ja „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid“ võlgnike struktuuri kohta. Nendes ridades kajastatakse riskipositsioone, mille puhul võlgnikke oleks juhul, kui neid riskipositsioone ei oleks määratud riskipositsiooni klassidesse „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ või „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid“, kajastatud vormis CR SA riskipositsiooni klassides „nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu“, „nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu“, „nõuded avaliku sektori asutuste vastu“, „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu“, „nõuded äriühingute vastu“ ja „jaenõuded“. Kajastatud andmed on samad, mida kasutatakse riskiga kaalutud vara arvutamiseks riskipositsiooni klassis „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ või „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid“. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Nt kui riskipositsioon arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 127 ja selle väärtust korrigeeritakse vähem kui 20 %, kajastatakse seda teavet vormi CR SA real 320 kogusummana ja riskipositsiooni klassis „makseviivituses olevad riskipositsioonid“. Kui kõnealune riskipositsioon oli enne makseviivituse teket nõue krediidiasutuse või investeerimisühingu vastu, kajastatakse seda teavet ka real 320 riskipositsiooni klassis „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu“. |
| --- | --- |

57.

3.2.3.   Riskipositsioonide määramine riskipositsiooni klassidesse standardmeetodi kohaselt

| 58. | Selleks et tagada riskipositsioonide järjepidev liigitamine erinevatesse riskipositsiooni klassidesse, mis on kindlaks määratud kapitalinõuete määruse artiklis 112, kohaldatakse järgmist järkjärgulist lähenemisviisi.






  a) | Esimese sammuna liigitatakse esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist vastavasse kapitalinõuete määruse artikli 112 kohasesse (esmasesse) riskipositsiooni klassi, ilma et see piiraks erikäsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse riskipositsiooni klassi määratud iga konkreetse riskipositsiooni suhtes. |
| --- | --- | --- |

58.

a)

Esimese sammuna liigitatakse esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist vastavasse kapitalinõuete määruse artikli 112 kohasesse (esmasesse) riskipositsiooni klassi, ilma et see piiraks erikäsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse riskipositsiooni klassi määratud iga konkreetse riskipositsiooni suhtes.

| b) | Teise sammuna võidakse riskipositsioonid ümber jaotada muudesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju (nt garantiid, krediidituletisinstrumendid, finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetod), sissevoolu ja väljavoolu kaudu. |
| --- | --- |

b)

Teise sammuna võidakse riskipositsioonid ümber jaotada muudesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju (nt garantiid, krediidituletisinstrumendid, finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetod), sissevoolu ja väljavoolu kaudu.

| 59. | Esmase riskipositsiooni liigitamisel enne ümberhindlustegurite kohaldamist erinevatesse riskipositsiooni klassidesse (esimene samm) kohaldatakse järgmisi kriteeriume, ilma et see piiraks hilisemat ümberjaotamist tulenevalt selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, ega käsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse riskipositsiooni klassi määratud iga konkreetse riskipositsiooni suhtes. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Esimese sammuna esmase riskipositsiooni liigitamisel enne ümberhindlusteguri kohaldamist ei võeta arvesse riskipositsiooniga seotud krediidiriski maandamise tehnikaid (neid võetakse otseselt arvesse teises etapis), välja arvatud juhul, kui krediidiriski kaitse mõju on riskipositsiooni klassi määratluse loomulik osa, nagu see on kapitalinõuete määruse artikli 112 punktis i sätestatud riskipositsiooni klassi (kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid) puhul. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Kapitalinõuete määruse artiklis 112 ei ole sätestatud kriteeriume riskipositsiooni klasside osadeks lahutamiseks. See võib tähendada, et konkreetse riskipositsiooni võib liigitada eri riskipositsiooni klassidesse, kui liigitamiseks ei ole ette nähtud prioriseerimist tagavaid hindamiskriteeriume. Kõige ilmekam näide on valikuvõimalus riskipositsiooni klassi „nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu“ (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt n) ja riskipositsiooni klassi „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu“ (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f) või „nõuded äriühingute vastu“ (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g) vahel. Antud juhul on selge, et kapitalinõuete määrusega on ette nähtud kaudne prioriseerimine, kuna esimesena tuleb hinnata, kas teatavat riskipositsiooni saab määrata riskipositsiooni klassi „nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu“, ning alles seejärel teha sama riskipositsiooni klasside „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu“ ja „nõuded äriühingute vastu“ puhul. Vastasel korral on selge, et kapitalinõuete määruse artikli 112 punktis n osutatud riskipositsiooni klassi ei määrataks kunagi ühtegi riskipositsiooni. Esitatud näide on üks kõige ilmekamaid, kuid mitte ainus. Tuleb märkida, et standardmeetodi kohaldamisel riskipositsiooni klasside kindlaksmääramiseks kasutatavad kriteeriumid on erinevad (liigitamine krediidiasutuste või investeerimisühingute lõikes, riskipositsiooni tähtaeg, tähtpäeva ületamine jne), mistõttu on põhjendatud eraldamata klasside kohaldamine. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Ühtse ja võrreldava aruandluse tagamiseks tuleb kindlaks määrata prioriseerimist tagavad hindamiskriteeriumid, mida kohaldatakse esmase riskipositsiooni määramisel enne ümberhindlusteguri kohaldamist riskipositsiooni klassi, ilma et see piiraks erikäsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse riskipositsiooni klassi määratud iga konkreetse riskipositsiooni suhtes. Allpool otsustamisskeemi raames esitatud prioriseerimiskriteeriumid põhinevad selliste tingimuste hindamisel, mis on sõnaselgelt sätestatud kapitalinõuete määruses riskipositsiooni määramiseks teatavasse riskipositsiooni klassi, ning aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või järelevalveasutuse mis tahes otsusel teatavate riskipositsiooni klasside kohaldatavuse kohta. Seega oleksid aruandluse eesmärgil kohaldatava riskipositsiooni määramise protsessi tulemused kooskõlas kapitalinõuete määruse sätetega. See ei takista krediidiasutustel ja investeerimisühingutel muude sisemiste määramisprotseduuride kohaldamist, mis võivad samuti olla kooskõlas kõigi asjaomaste kapitalinõuete määruse sätetega ja nende tõlgendustega, mille on välja andnud asjakohased foorumid. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Riskipositsiooni klassi käsitatakse otsustamisskeemi hindamisjärjestuses teiste klasside suhtes prioriteetsena (st esimesena tuleb hinnata, kas riskipositsiooni saaks määrata sellesse riskipositsiooni klassi, ilma et see mõjutaks hindamise tulemust), kui vastasel korral ei määrataks sellesse riskipositsiooni klassi ühtegi riskipositsiooni. See oleks nii, kui prioriseerimiskriteeriumide puudumisel oleks üks riskipositsiooni klass teiste klasside alajaotis. Seega kasutatakse järgnevalt esitatud otsustamisskeemis kujutatud kriteeriume astmelise protsessi raames. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Eelnevat arvesse võttes toimub allpool esitatud otsustamisskeemis hindamine järgmises järjestuses:






  1. | väärtpaberistamise positsioonid; |
| --- | --- | --- |

64.

1.

väärtpaberistamise positsioonid;

| 2. | eriti suure riskiga seotud kirjed; |
| --- | --- |

2.

eriti suure riskiga seotud kirjed;

| 3. | omakapitali investeeringud; |
| --- | --- |

3.

omakapitali investeeringud;

| 4. | makseviivituses olevad riskipositsioonid; |
| --- | --- |

4.

makseviivituses olevad riskipositsioonid;

| 5. | ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid/pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid (eraldatud riskipositsiooni klassid); |
| --- | --- |

5.

ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid/pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid (eraldatud riskipositsiooni klassid);

| 6. | kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid; |
| --- | --- |

6.

kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid;

| 7. | muud kirjed; |
| --- | --- |

7.

muud kirjed;

| 8. | nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu; |
| --- | --- |

8.

nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu;

| 9. | kõik muud riskipositsiooni klassid (eraldatud riskipositsiooni klassid), mis hõlmavad nõudeid keskvalitsuste või keskpankade vastu; nõudeid piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu; nõudeid avaliku sektori asutuste vastu; nõudeid mitmepoolsete arengupankade vastu; nõudeid rahvusvaheliste organisatsioonide vastu; nõudeid krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu; nõudeid äriühingute vastu ja jaenõudeid. |
| --- | --- |

9.

kõik muud riskipositsiooni klassid (eraldatud riskipositsiooni klassid), mis hõlmavad nõudeid keskvalitsuste või keskpankade vastu; nõudeid piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu; nõudeid avaliku sektori asutuste vastu; nõudeid mitmepoolsete arengupankade vastu; nõudeid rahvusvaheliste organisatsioonide vastu; nõudeid krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu; nõudeid äriühingute vastu ja jaenõudeid.

| 65. | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevate riskipositsioonide puhul ja kapitalinõuete määruse artikli 132 lõigete 3–5 kohase aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohaldamisel võetakse arvesse üksikuid aluspositsioone ja liigitatakse need vastavasse riskikaalu ritta vastavalt nende käsitlemisele, kuid kõik üksikud riskipositsioonid liigitatakse riskipositsiooni klassi „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid“. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Kapitalinõuete määruse artikli 134 lõike 6 kohased n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid, mis on saanud reitingu, liigitatakse otse väärtpaberistamise positsioonide alla. Kui need ei ole saanud reitingut, kajastatakse neid riskipositsiooni klassis „muud kirjed“. Sel juhul kajastatakse lepingu nimiväärtust esmase riskipositsioonina enne ümberhindlustegurite kohaldamist real „muud riskikaalud“ (kasutatav riskikaal on kapitalinõuete määruse artikli 134 lõikes 6 osutatud summa). |
| --- | --- |

66.

| 67. | Teise sammuna seoses selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisega, millel on asendusmõju, jaotatakse riskipositsioonid ümber krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi. |
| --- | --- |

67.

OTSUSTAMISSKEEM SELLE KOHTA, KUIDAS MÄÄRATA ESMASED RISKIPOSITSIOONID ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST VASTAVALT KAPITALINÕUETE MÄÄRUSELE STANDARDMEETODIKOHASTESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

| Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist | | |
| --- | --- | --- |
| Kas selle saab määrata artikli 112 punktis m osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Väärtpaberistamise positsioonid |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata artikli 112 punktis k osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Eriti suure riskiga seotud kirjed (vt ka artikkel 128) |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata artikli 112 punktis p osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Omakapitali investeeringud (vt ka artikkel 133) |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata artikli 112 punktis j osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Makseviivituses olevad riskipositsioonid |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata artikli 112 punktides l ja o osutatud riskipositsiooni klassidesse? | JAH | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid.
  Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid (vt ka artikkel 129).
  Need kaks riskipositsiooni klassi on omavahel eraldatud (vt eespool esitatud märkusi aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohta). Seepärast on võimalik määrata riskipositsioon konkreetselt ühte neist. |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata artikli 112 punktis i osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid (vt ka artikkel 124) |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata artikli 112 punktis q osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Muud kirjed |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata artikli 112 punktis n osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu |
| EI | | |
| Allpool esitatud riskipositsiooni klassid on omavahel eraldatud. Seepärast on võimalik määrata riskipositsioon konkreetselt ühte neist.
  Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu
  Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu
  Nõuded avaliku sektori asutuste vastu
  Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu
  Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu
  Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu
  Nõuded äriühingute vastu
  Jaenõuded |

Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist

Kas selle saab määrata artikli 112 punktis m osutatud riskipositsiooni klassi?

Image 2

Väärtpaberistamise positsioonid

Image 3

Kas selle saab määrata artikli 112 punktis k osutatud riskipositsiooni klassi?

Image 4

Eriti suure riskiga seotud kirjed (vt ka artikkel 128)

Image 5

Kas selle saab määrata artikli 112 punktis p osutatud riskipositsiooni klassi?

Image 6

Omakapitali investeeringud (vt ka artikkel 133)

Image 7

Kas selle saab määrata artikli 112 punktis j osutatud riskipositsiooni klassi?

Image 8

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

Image 9

Kas selle saab määrata artikli 112 punktides l ja o osutatud riskipositsiooni klassidesse?

Image 10

Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid.

Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid (vt ka artikkel 129).

Need kaks riskipositsiooni klassi on omavahel eraldatud (vt eespool esitatud märkusi aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohta). Seepärast on võimalik määrata riskipositsioon konkreetselt ühte neist.

Image 11

Kas selle saab määrata artikli 112 punktis i osutatud riskipositsiooni klassi?

Image 12

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid (vt ka artikkel 124)

Image 13

Kas selle saab määrata artikli 112 punktis q osutatud riskipositsiooni klassi?

Image 14

Muud kirjed

Image 15

Kas selle saab määrata artikli 112 punktis n osutatud riskipositsiooni klassi?

Image 16

Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

Image 17

Allpool esitatud riskipositsiooni klassid on omavahel eraldatud. Seepärast on võimalik määrata riskipositsioon konkreetselt ühte neist.

Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

Nõuded äriühingute vastu

Jaenõuded

3.2.4.   Selgitused kapitalinõuete määruse artiklis 112 osutatud teatavate riskipositsiooni klasside ulatuse kohta

3.2.4.1.   Riskipositsiooni klass „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu“

| 68. | Grupisiseseid riskipositsioone kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 113 lõigetele 6 ja 7 järgmiselt. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõikes 7 sätestatud nõudeid täitvaid riskipositsioone kajastatakse vastavates riskipositsiooni klassides, kus neid oleks kajastatud juhul, kui need ei oleks grupisisesed riskipositsioonid. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 113 lõigetele 6 ja 7 „võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud pädevate asutuste eelneval nõusolekul otsustada loobuda käesoleva artikli lõike 1 kohaste nõudmiste kohaldamisest nõuete suhtes, mis neil on vastaspoole vastu, kes on asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja, tütarettevõtja, emaettevõtja tütarettevõtja või asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühinguga direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõike 1 kohases seoses olev ettevõtja“. See tähendab, et grupisisesed vastaspooled ei ole tingimata krediidiasutused või investeerimisühingud, vaid ka ettevõtjad, kes määratakse muusse riskipositsiooni klassi, nt krediidiasutuse või investeerimisühingu abiettevõtjad või ettevõtjad direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõike 1 tähenduses. Seepärast kajastatakse grupisisesed riskipositsioonid vastavas riskipositsiooni klassis. |
| --- | --- |

70.

3.2.4.2.   Riskipositsiooni klass „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid“

| 71. | Standardmeetodikohased riskipositsioonid määratakse riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid“ järgmiselt. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 määratletud võlakirjad, mille puhul on täidetud kapitalinõuete määruse artikli 129 lõigete 1 ja 2 nõuded, liigitatakse riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid“. Kõnealuste nõuete täitmist tuleb igal juhul kontrollida. Sellest hoolimata määratakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 määratletud võlakirjad, mis on emiteeritud enne 31. detsembrit 2007, samuti riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid“ tulenevalt kapitalinõuete määruse artikli 129 lõikest 6. |
| --- | --- |

72.

3.2.4.3.   Riskipositsiooni klass „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid“

| 73. | Kui kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 132 lõikega 5 ette nähtud võimalust, kajastatakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevaid riskipositsioone nagu bilansikirjeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 111 lõike 1 esimesele lausele. |
| --- | --- |

73.

3.2.5.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Riskipositsiooni väärtus kapitalinõuete määruse artikli 111 kohaselt, ilma väärtuse korrigeerimisi ja eraldisi, ümberhindlustegureid ja krediidiriski maandamise tehnikate mõju arvesse võtmata, võttes arvesse järgmisi kapitalinõuete määruse artikli 111 lõikest 2 tulenevaid elemente.
  Tuletisinstrumentide, repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid või kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti f, vastab esmane riskipositsioon vastaspoole krediidiriski riskipositsiooni väärtusele, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükis sätestatud meetoditele.
  Liisingu riskipositsiooni väärtuse suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 134 lõiget 7.
  Kapitalinõuete määruse artikli 219 kohase bilansilise tasaarvestuse korral kajastatakse riskipositsiooni väärtust vastavalt saadud rahalisele tagatisele.
  Tasaarvestuse raamlepingute puhul, mis hõlmavad repotehinguid ja/või väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehinguid ja/või muid kapitaliturupõhiseid tehinguid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid, võetakse veerus 010 arvesse kapitalinõuete määruse artikli 220 lõike 4 kohastest tasaarvestuse raamlepingutest tuleneva otsese krediidiriski kaitse mõju. Seepärast kajastatakse tasaarvestuse raamlepingute puhul, mis hõlmavad repotehinguid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid, kapitalinõuete määruse artiklite 220 ja 221 kohaselt arvutatud E*-d vormi CR SA veerus 010. |
| 030 | (–) Esmase riskipositsiooniga seotud väärtuse korrigeerimised ja eraldised


  Kapitalinõuete määruse artiklid 24 ja 111

  Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. |
| 040 | Riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised

  Veergude 010 ja 030 summa. |
| 050–100 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel, nagu on kindlaks määratud allpool esitatud kirjes „krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest tulenev riskipositsiooni asendamine“.
  Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.
  Siin kajastatakse järgmiseid kirjeid:






  — | tagatis, mis on arvesse võetud vastavalt finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodile; |

Veerg

010

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Riskipositsiooni väärtus kapitalinõuete määruse artikli 111 kohaselt, ilma väärtuse korrigeerimisi ja eraldisi, ümberhindlustegureid ja krediidiriski maandamise tehnikate mõju arvesse võtmata, võttes arvesse järgmisi kapitalinõuete määruse artikli 111 lõikest 2 tulenevaid elemente.

Tuletisinstrumentide, repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid või kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti f, vastab esmane riskipositsioon vastaspoole krediidiriski riskipositsiooni väärtusele, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükis sätestatud meetoditele.

Liisingu riskipositsiooni väärtuse suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 134 lõiget 7.

Kapitalinõuete määruse artikli 219 kohase bilansilise tasaarvestuse korral kajastatakse riskipositsiooni väärtust vastavalt saadud rahalisele tagatisele.

Tasaarvestuse raamlepingute puhul, mis hõlmavad repotehinguid ja/või väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehinguid ja/või muid kapitaliturupõhiseid tehinguid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid, võetakse veerus 010 arvesse kapitalinõuete määruse artikli 220 lõike 4 kohastest tasaarvestuse raamlepingutest tuleneva otsese krediidiriski kaitse mõju. Seepärast kajastatakse tasaarvestuse raamlepingute puhul, mis hõlmavad repotehinguid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid, kapitalinõuete määruse artiklite 220 ja 221 kohaselt arvutatud E*-d vormi CR SA veerus 010.

030

(–) Esmase riskipositsiooniga seotud väärtuse korrigeerimised ja eraldised

Kapitalinõuete määruse artiklid 24 ja 111

Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele.

040

Riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised

Veergude 010 ja 030 summa.

050–100

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel, nagu on kindlaks määratud allpool esitatud kirjes „krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest tulenev riskipositsiooni asendamine“.

Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.

Siin kajastatakse järgmiseid kirjeid:

—

tagatis, mis on arvesse võetud vastavalt finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodile;

| — | aktsepteeritav kaudne krediidiriski kaitse. |
| --- | --- |

—

aktsepteeritav kaudne krediidiriski kaitse.

Vt ka punktis 4.1.1 esitatud juhiseid.

050–060

Kaudne krediidiriski kaitse: korrigeeritud väärtused (Ga)

Kapitalinõuete määruse artikkel 235

Kapitalinõuete määruse artikli 239 lõikes 3 on määratletud kaudse krediidiriski kaitse korrigeeritud väärtus Ga.

050

Garantiid

Kapitalinõuete määruse artikkel 203

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59 määratletud kaudne krediidiriski kaitse, mis ei ole krediidituletisinstrumentide vormis.

060

Krediidituletisinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikkel 204

070–080

Otsene krediidiriski kaitse

Nendes veergudes osutatakse otsesele krediidiriski kaitsele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 58 ning artiklitele 196, 197 ja 200. Summades ei võeta arvesse tasaarvestuse raamlepinguid (juba võetud arvesse esmases riskipositsioonis enne ümberhindlustegurite kohaldamist).

Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ja bilansilise tasaarvestuse positsioone, mis tulenevad aktsepteeritud bilansilistest tasaarvestuslepingutest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 218 ja 219, käsitatakse rahalise tagatisena.

070

Finantstagatis: lihtmeetod

Kapitalinõuete määruse artikli 222 lõiked 1–2

080

Muu otsene krediidiriski kaitse

Kapitalinõuete määruse artikkel 232

090–100

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

Kapitalinõuete määruse artikli 222 lõige 3, artikli 235 lõiked 1–2 ja artikkel 236

Väljavool vastab enne ümberhindlustegurite kohaldamist esmase riskipositsiooni kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi. Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi.

Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside sisest sissevoolu ja väljavoolu.

Võetakse arvesse riskipositsioone, mis tulenevad võimalikust sisse- ja väljavoolust muudest vormidest ja muudesse vormidesse.

110

NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Riskipositsiooni summa, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised, võttes arvesse väljavoolu ja sissevoolu seoses krediidiriski maandamise tehnikatega, millel on riskipositsioonile asendusmõju.

120–140

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI. OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE, FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD

Kapitalinõuete määruse artiklid 223, 224, 225, 226, 227 ja 228. See hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (kapitalinõuete määruse artikkel 218).

Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ja bilansilise tasaarvestuse positsioone, mis tulenevad aktsepteeritud bilansilistest tasaarvestuslepingutest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 218 ja 219, käsitatakse rahalise tagatisena.

Tagatuse mõju, mis tuleneb finantstagatise mõju arvutamise üldmeetodist, mida kohaldatakse riskipositsiooni suhtes, mis on tagatud aktsepteeritud rahalise tagatisega, arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 223, 224, 225, 226, 227 ja 228.

120

Riskipositsiooni volatiilsusega korrigeerimine

Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõiked 2–3

Kajastatava summa puhul kajastatakse volatiilsusega korrigeerimise mõju riskipositsioonile (EVA–E) = E*He.

130

(–) Finantstagatise korrigeeritud väärtus (Cvam)

Kapitalinõuete määruse artikli 239 lõige 2

Kauplemisportfelli tehingute puhul hõlmab see rahalist tagatist ja kaupasid, mida aktsepteeritakse kauplemisportfelli riskipositsioonina vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 299 lõike 2 punktidele c–f.

Kajastatav summa vastab järgmisele: Cvam = C*(1-Hc-Hfx)*(t-t*)/(T-t*). Tähised C, Hc, Hfx, t, T ja t* on määratletud kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatüki 4. ja 5. jaos.

140

(–) millest: volatiilsusega ja lõpptähtajaga korrigeerimine

Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõige 1 ja artikli 239 lõige 2

Kajastatav summa on volatiilsusega ja lõpptähtajaga korrigeerimiste ühismõju (Cvam-C) = C*[(1-Hc-Hfx)*(t-t*)/(T-t*)-1], kus volatiilsusega korrigeerimiste mõju on (Cva-C) = C*[(1-Hc-Hfx)-1] ja lõpptähtajaga korrigeerimiste mõju on (Cvam-Cva) = C*(1-Hc-Hfx)*[(t-t*)/(T-t*)-1].

150

Riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtus (E*)

Kapitalinõuete määruse artikli 220 lõige 4, artikli 223 lõiked 2–5 ja artikli 228 lõige 1

160–190

Bilansiväliste kirjete riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtuse jaotus ümberhindlustegurite lõikes

Kapitalinõuete määruse artikli 111 lõige 1 ja artikli 4 lõike 1 punkt 56. Vt ka kapitalinõuete määruse artikli 222 lõige 3 ja artikli 228 lõige 1.

Kajastatakse riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtust enne ümberhindlusteguri kohaldamist.

200

Riskipositsiooni väärtus

Kapitalinõuete määruse artikkel 111 ja III osa II jaotise 4. peatüki 4. jagu

Selline riskipositsiooni väärtus, pärast korrigeerimiste, kõigi krediidiriski maandavate tegurite ja ümberhindlustegurite arvessevõtmist, millele määratakse riskikaal vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 113 ja III osa II jaotise 2 peatüki 2. jaole.

210

millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist

Tuletisinstrumentide, repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid, arvutatakse selles kirjes kajastatav vastaspoole krediidiriski riskipositsiooni väärtus vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki 2., 3., 4. ja 5. jaos sätestatud meetoditele.

215

Riskiga kaalutud vara enne VKE toetuskoefitsiendi kohaldamist

Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõiked 1–5, võtmata arvesse VKE toetuskoefitsienti vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 501.

220

Riskiga kaalutud vara pärast VKE toetuskoefitsiendi kohaldamist

Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõiked 1–5, võttes arvesse VKE toetuskoefitsienti vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 500.

230

millest: krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnanguga

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punktid a–d, f, g, l, n, o ja q

240

millest: keskvalitsusest tuletatud krediidikvaliteedi hinnanguga

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punktid b–d, f, g, l ja o

| Rida | Juhised |
| --- | --- |
| 010 | Koguriskipositsioon |
| 015 | millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 127
  Sellel real esitatakse andmed ainult riskipositsiooni klasside „Eriti suure riskiga seotud kirjed“ ja „Omakapitali investeeringud“ puhul.
  Kui riskipositsioon sisaldub kapitalinõuete määruse artikli 128 lõikes 2 esitatud loetelus või vastab kapitalinõuete määruse artikli 128 lõikes 3 või artiklis 133 sätestatud kriteeriumidele, määratakse see riskipositsiooni klassi „Eriti suure riskiga seotud kirjed“ või „Omakapitali investeeringud“. Sellest tulenevalt ei tohi muud jaotust esineda, isegi kui riskipositsioon on makseviivituses vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 127. |
| 020 | millest: VKEd

  Sellel real kajastatakse kõiki nõudeid VKEde vastu. |
| 030 | millest: nõuded, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

  Sellel real kajastatakse ainult selliseid nõudeid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 501 sätestatud nõuetele. |
| 040 | millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara

  Kapitalinõuete määruse artikkel 125
  Kajastatud ainult riskipositsiooni klassis „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid“. |
| 050 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit

  Kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 kohaselt käsitletavad riskipositsioonid. |
| 060 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga

  Kapitalinõuete määruse artikli 148 lõike 1 kohaselt käsitletavad riskipositsioonid. |
| 070–130 | KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellivälised positsioonid jaotatakse vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele bilansilisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks, bilansivälisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks ja vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks.
  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelli kuuluvad vastaspoole krediidiriski positsioonid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktile f ja artikli 299 lõikele 2 määratakse vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldavad kapitalinõuete määruse artikli 94 lõiget 1, jaotavad samuti oma kauplemisportfelli positsioonid vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele bilansilisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks, bilansivälisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks ja vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks. |
| 070 | Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artiklis 24 osutatud varad, mida ei võeta arvesse üheski muus kategoorias.
  Riskipositsioone, mis on bilansilised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridades 090, 110 ja 130 ning seega ei kajastata neid sellel real.
  Kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 1 kohased reguleerimata väärtpaberiülekanded (kui neid ei ole maha arvatud) ei ole bilansilised kirjed, kuid sellest hoolimata kajastatakse neid sellel real.
  Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 90, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid ei kajastata real 030. |
| 080 | Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid

  Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjeid.
  Riskipositsioone, mis on bilansivälised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridades 040 ja 060 ning seega ei kajastata neid sellel real.
  Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 90, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid käsitatakse bilansiväliste kirjetena. |
| 090–130 | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud |
| 090 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

  Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud hõlmavad Baseli komitee dokumendi „Basel II kohaldamine kauplemistegevuse suhtes ja topeltmakseviivituse mõju käsitlemine“ punktis 17 esitatud määratluse kohaselt järgmist: i) kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingud ja pöördrepolepingud, samuti väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud; ii) kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 3 määratletud võimenduslaenu tehingud. |
| 100 | millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

  Kapitalinõuete määruse artikkel 306 nõuetele vastavate kesksete vastaspoolte puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 88 koostoimes artikli 301 lõikega 2.
  Kauplemisriski positsioonid keskse vastaspoole suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91. |
| 110 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

  Tuletisinstrumendid hõlmavad kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid.
  Pika arveldustähtajaga tehingud on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 2.
  Tuletisinstrumente ja pika arveldustähtajaga tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 130, ei kajastata sellel real. |
| 120 | millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

  Kapitalinõuete määruse artikkel 306 nõuetele vastavate kesksete vastaspoolte puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 88 koostoimes artikli 301 lõikega 2.
  Kauplemisriski positsioonid keskse vastaspoole suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91. |
| 130 | Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

  Sellel real kajastatakse lepingujärgsetest toodetevaheliste tasaarvestuse kokkulepetest tulenevaid riskipositsioone (mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 11) mida ei saa määrata kirjete „tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud“ või „väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud“ alla. |
| 140–280 | RISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES |
| 140 | 0  % |
| 150 | 2 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 306 lõige 1 |
| 160 | 4 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 305 lõige 3 |
| 170 | 10  % |
| 180 | 20  % |
| 190 | 35  % |
| 200 | 50  % |
| 210 | 70  %

  Kapitalinõuete määruse artikli 232 lõike 3 punkt c |
| 220 | 75  % |
| 230 | 100  % |
| 240 | 150  % |
| 250 | 250  %

  Kapitalinõuete määruse artikli 133 lõige 2 ja artikli 48 lõige 4 |
| 260 | 370  %

  Kapitalinõuete määruse artikkel 471 |
| 270 | 1 250  %

  Kapitalinõuete määruse artikli 133 lõige 2 ja artikkel 379 |
| 280 | Muud riskikaalud

  Seda rida ei kasutata riskipositsiooni klasside „nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu“, „nõuded äriühingute vastu“, „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu“ ja „jaenõuded“ puhul.
  Kasutatakse selliste riskipositsioonide kajastamiseks, mille suhtes ei kohaldata vormis loetletud riskikaalusid.
  Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõiked 1–5
  Standardmeetodi kohaselt käsitletavaid reitinguta n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente (kapitalinõuete määruse artikli 134 lõige 6) kajastatakse sellel real riskipositsiooni klassis „muud kirjed“.
  Vt ka kapitalinõuete määruse artikli 124 lõige 2 ja artikli 152 lõike 2 punkt b |
| 290–320 | Memokirjed

  Vt ka selgitusi memokirjete eesmärgi kohta vormi CR SA üldjaos. |
| 290 | Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i
  See on ainult memokirje. Sõltumata ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsiooni arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 124 ja 126, riskipositsioonid jaotatakse ja neid kajastatakse sellel real vastavalt kriteeriumile, kas riskipositsioonid on tagatud ärikinnisvaraga. |
| 300 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j
  Riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kuuluvad riskipositsioonid, mis arvatakse sellesse riskipositsiooni klassi, kui need ei oleks makseviivituses. |
| 310 | Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i
  See on ainult memokirje. Sõltumata elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsiooni arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 124 ja 125, riskipositsioonid jaotatakse ja neid kajastatakse sellel real vastavalt kriteeriumile, kas riskipositsioonid on tagatud kinnisvaraga. |
| 320 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j
  Riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kuuluvad riskipositsioonid, mis arvatakse sellesse riskipositsiooni klassi, kui need ei oleks makseviivituses. |

Rida

Juhised

010

Koguriskipositsioon

015

millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikkel 127

Sellel real esitatakse andmed ainult riskipositsiooni klasside „Eriti suure riskiga seotud kirjed“ ja „Omakapitali investeeringud“ puhul.

Kui riskipositsioon sisaldub kapitalinõuete määruse artikli 128 lõikes 2 esitatud loetelus või vastab kapitalinõuete määruse artikli 128 lõikes 3 või artiklis 133 sätestatud kriteeriumidele, määratakse see riskipositsiooni klassi „Eriti suure riskiga seotud kirjed“ või „Omakapitali investeeringud“. Sellest tulenevalt ei tohi muud jaotust esineda, isegi kui riskipositsioon on makseviivituses vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 127.

020

millest: VKEd

Sellel real kajastatakse kõiki nõudeid VKEde vastu.

030

millest: nõuded, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

Sellel real kajastatakse ainult selliseid nõudeid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 501 sätestatud nõuetele.

040

millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara

Kapitalinõuete määruse artikkel 125

Kajastatud ainult riskipositsiooni klassis „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid“.

050

millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit

Kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 kohaselt käsitletavad riskipositsioonid.

060

millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga

Kapitalinõuete määruse artikli 148 lõike 1 kohaselt käsitletavad riskipositsioonid.

070–130

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellivälised positsioonid jaotatakse vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele bilansilisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks, bilansivälisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks ja vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks.

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelli kuuluvad vastaspoole krediidiriski positsioonid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktile f ja artikli 299 lõikele 2 määratakse vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldavad kapitalinõuete määruse artikli 94 lõiget 1, jaotavad samuti oma kauplemisportfelli positsioonid vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele bilansilisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks, bilansivälisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks ja vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks.

070

Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artiklis 24 osutatud varad, mida ei võeta arvesse üheski muus kategoorias.

Riskipositsioone, mis on bilansilised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridades 090, 110 ja 130 ning seega ei kajastata neid sellel real.

Kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 1 kohased reguleerimata väärtpaberiülekanded (kui neid ei ole maha arvatud) ei ole bilansilised kirjed, kuid sellest hoolimata kajastatakse neid sellel real.

Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 90, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid ei kajastata real 030.

080

Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid

Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjeid.

Riskipositsioone, mis on bilansivälised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridades 040 ja 060 ning seega ei kajastata neid sellel real.

Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 90, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid käsitatakse bilansiväliste kirjetena.

090–130

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

090

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud hõlmavad Baseli komitee dokumendi „Basel II kohaldamine kauplemistegevuse suhtes ja topeltmakseviivituse mõju käsitlemine“ punktis 17 esitatud määratluse kohaselt järgmist: i) kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingud ja pöördrepolepingud, samuti väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud; ii) kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 3 määratletud võimenduslaenu tehingud.

100

millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

Kapitalinõuete määruse artikkel 306 nõuetele vastavate kesksete vastaspoolte puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 88 koostoimes artikli 301 lõikega 2.

Kauplemisriski positsioonid keskse vastaspoole suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91.

110

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

Tuletisinstrumendid hõlmavad kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid.

Pika arveldustähtajaga tehingud on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 2.

Tuletisinstrumente ja pika arveldustähtajaga tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 130, ei kajastata sellel real.

120

millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

Kapitalinõuete määruse artikkel 306 nõuetele vastavate kesksete vastaspoolte puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 88 koostoimes artikli 301 lõikega 2.

Kauplemisriski positsioonid keskse vastaspoole suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91.

130

Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

Sellel real kajastatakse lepingujärgsetest toodetevaheliste tasaarvestuse kokkulepetest tulenevaid riskipositsioone (mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 11) mida ei saa määrata kirjete „tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud“ või „väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud“ alla.

140–280

RISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

140

0  %

150

2 %

Kapitalinõuete määruse artikli 306 lõige 1

160

4 %

Kapitalinõuete määruse artikli 305 lõige 3

170

10  %

180

20  %

190

35  %

200

50  %

210

70  %

Kapitalinõuete määruse artikli 232 lõike 3 punkt c

220

75  %

230

100  %

240

150  %

250

250  %

Kapitalinõuete määruse artikli 133 lõige 2 ja artikli 48 lõige 4

260

370  %

Kapitalinõuete määruse artikkel 471

270

1 250  %

Kapitalinõuete määruse artikli 133 lõige 2 ja artikkel 379

280

Muud riskikaalud

Seda rida ei kasutata riskipositsiooni klasside „nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu“, „nõuded äriühingute vastu“, „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu“ ja „jaenõuded“ puhul.

Kasutatakse selliste riskipositsioonide kajastamiseks, mille suhtes ei kohaldata vormis loetletud riskikaalusid.

Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõiked 1–5

Standardmeetodi kohaselt käsitletavaid reitinguta n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente (kapitalinõuete määruse artikli 134 lõige 6) kajastatakse sellel real riskipositsiooni klassis „muud kirjed“.

Vt ka kapitalinõuete määruse artikli 124 lõige 2 ja artikli 152 lõike 2 punkt b

290–320

Memokirjed

Vt ka selgitusi memokirjete eesmärgi kohta vormi CR SA üldjaos.

290

Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i

See on ainult memokirje. Sõltumata ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsiooni arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 124 ja 126, riskipositsioonid jaotatakse ja neid kajastatakse sellel real vastavalt kriteeriumile, kas riskipositsioonid on tagatud ärikinnisvaraga.

300

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 %

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j

Riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kuuluvad riskipositsioonid, mis arvatakse sellesse riskipositsiooni klassi, kui need ei oleks makseviivituses.

310

Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i

See on ainult memokirje. Sõltumata elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsiooni arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 124 ja 125, riskipositsioonid jaotatakse ja neid kajastatakse sellel real vastavalt kriteeriumile, kas riskipositsioonid on tagatud kinnisvaraga.

320

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j

Riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kuuluvad riskipositsioonid, mis arvatakse sellesse riskipositsiooni klassi, kui need ei oleks makseviivituses.

3.3.   KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR IRB)

3.3.1.   Vormi CR IRB ulatus

| 74. | Vorm CR IRB hõlmab järgmisi omavahendite nõudeid:






  i. | kauplemisportfelliväline krediidirisk, sealhulgas:






  — | kauplemisportfelliväline vastaspoole krediidirisk; |
| --- | --- | --- | --- |

74.

i.

kauplemisportfelliväline krediidirisk, sealhulgas:

—

kauplemisportfelliväline vastaspoole krediidirisk;

| — | ostetud nõuete lahjendusrisk; |
| --- | --- |

—

ostetud nõuete lahjendusrisk;

| ii. | kauplemisportfelli kuuluv vastaspoole krediidirisk; |
| --- | --- |

ii.

kauplemisportfelli kuuluv vastaspoole krediidirisk;

| iii. | kogu äritegevusest tulenevad reguleerimata väärtpaberiülekanded. |
| --- | --- |

iii.

kogu äritegevusest tulenevad reguleerimata väärtpaberiülekanded.

| 75. | Selles vormis kajastatakse riskipositsioone, mille puhul arvutatakse riskiga kaalutud vara vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatüki artiklitele 151–157 (sisereitingute meetod). |
| --- | --- |

75.

| 76. | Vormis CR IRB ei kajastata järgmisi andmeid:






  i. | omakapitali investeeringud, mida kajastatakse vormis CR EQU IRB; |
| --- | --- | --- |

76.

i.

omakapitali investeeringud, mida kajastatakse vormis CR EQU IRB;

| ii. | väärtpaberistamise positsioonid, mida kajastatakse vormides CR SEC SA, CR SEC IRB ja/või CR SEC Details; |
| --- | --- |

ii.

väärtpaberistamise positsioonid, mida kajastatakse vormides CR SEC SA, CR SEC IRB ja/või CR SEC Details;

| iii. | „muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga“ vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile g. Kõnealuse riskipositsiooni klassi puhul määratakse alati riskikaal 100 %, välja arvatud raha, raha ekvivalendid ja liisitud vara lõppväärtuse riskipositsioonid, vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 156. Riskiga kaalutud vara kajastatakse selle riskipositsiooni klassi puhul otse vormis CA; |
| --- | --- |

iii.

„muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga“ vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile g. Kõnealuse riskipositsiooni klassi puhul määratakse alati riskikaal 100 %, välja arvatud raha, raha ekvivalendid ja liisitud vara lõppväärtuse riskipositsioonid, vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 156. Riskiga kaalutud vara kajastatakse selle riskipositsiooni klassi puhul otse vormis CA;

| iv. | krediidiväärtuse korrigeerimise risk, mida kajastatakse vormis CVA Risk.
  Vormis CR IRB ei ole ette nähtud sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavate riskipositsioonide geograafilist jaotust vastaspoole asukoha lõikes. Seda jaotust kajastatakse vormis CR GB. |
| --- | --- |

iv.

krediidiväärtuse korrigeerimise risk, mida kajastatakse vormis CVA Risk.

Vormis CR IRB ei ole ette nähtud sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavate riskipositsioonide geograafilist jaotust vastaspoole asukoha lõikes. Seda jaotust kajastatakse vormis CR GB.

| 77. | Selleks et täpsustada, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid, esitatakse iga kajastatava riskipositsiooni klassi kohta järgmine teave:






  „EI“ – kui kasutatakse järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite hinnanguid (sisereitingute põhimeetod); |
| --- | --- |

77.

„EI“ – kui kasutatakse järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite hinnanguid (sisereitingute põhimeetod);

| „JAH“ – kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid (täiustatud sisereitingute meetod); |
| --- |

„JAH“ – kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid (täiustatud sisereitingute meetod);

Igal juhul tuleb jaenõuete portfellide puhul märkida „JAH“.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskiga kaalutud vara arvutamiseks ühe osa puhul oma sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavatest riskipositsioonidest makseviivitusest tingitud kahjumäärade sisehinnanguid ning teise osa puhul järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid, esitatakse sisereitingute põhimeetodi kohaste positsioonide kohta üks vorm CR IRB Total ja täiustatud sisereitingute meetodi kohaste positsioonide kohta veel teinegi vorm CR IRB Total.

3.3.2.   Vormi CR IRB jaotus

| 78. | Vorm CR IRB koosneb kahest vormist. Vormis CR IRB 1 esitatakse üldine ülevaade sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavatest riskipositsioonidest ning koguriskipositsiooni arvutamiseks kasutatavatest erinevatest meetoditest, samuti kogureisipositsiooni jaotus riskipositsiooni liikide lõikes. Vormis CR IRB 2 esitatakse võlgniku reitinguklassidesse või kogumitesse määratud riskipositsioonide jaotus. Vormid CR IRB 1 ja CR IRB 2 esitatakse eraldi järgmiste riskipositsiooni klasside ja alamklasside puhul:






  1) | Koguriskipositsioon
  (Vorm Total tuleb esitada eraldi sisereitingute põhimeetodi ja täiustatud sisereitingute meetodi puhul.) |
| --- | --- | --- |

78.

1)

Koguriskipositsioon

(Vorm Total tuleb esitada eraldi sisereitingute põhimeetodi ja täiustatud sisereitingute meetodi puhul.)

| 2) | Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt a) |
| --- | --- |

2)

Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt a)

| 3) | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt b) |
| --- | --- |

3)

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt b)

| 4.1) | Nõuded äriühingute vastu – VKEd
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt c) |
| --- | --- |

4.1)

Nõuded äriühingute vastu – VKEd

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt c)

| 4.2) | Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõige 8) |
| --- | --- |

4.2)

Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõige 8)

| 4.3) | Nõuded äriühingute vastu – muud
  (Kõik artikli 147 lõike 2 punkti c kohased nõuded äriühingute vastu, mida ei kajastata punktide 4.1 ja 4.2 all). |
| --- | --- |

4.3)

Nõuded äriühingute vastu – muud

(Kõik artikli 147 lõike 2 punkti c kohased nõuded äriühingute vastu, mida ei kajastata punktide 4.1 ja 4.2 all).

| 5.1) | Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased ja artikli 154 lõikega 3 kooskõlas olevad nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga). |
| --- | --- |

5.1)

Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased ja artikli 154 lõikega 3 kooskõlas olevad nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga).

| 5.2) | Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga ja mida ei kajastata punkti 5.1 all). |
| --- | --- |

5.2)

Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga ja mida ei kajastata punkti 5.1 all).

| 5.3) | Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d koostoimes artikli 154 lõikega 4). |
| --- | --- |

5.3)

Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d koostoimes artikli 154 lõikega 4).

| 5.4) | Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mida ei kajastata punktide 5.1 ja 5.3 all). |
| --- | --- |

5.4)

Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mida ei kajastata punktide 5.1 ja 5.3 all).

| 5.5) | Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mida ei kajastata punktide 5.2 ja 5.3 all). |
| --- | --- |

5.5)

Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mida ei kajastata punktide 5.2 ja 5.3 all).

3.3.3.   C 08.01 – Krediidirisk, vastaspoole krediidirisk ja reguleerimata väärtpaberiülekanded: omavahendite nõuete arvutamine sisereitingute meetodi kohaselt (CR IRB 1)

3.3.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 010 | SISEREITINGUTE SÜSTEEM/VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

  Võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosusi kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 180 sätetele. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsioonidega kaalutud keskmine. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 110).
  Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemi puhul.
  Ei ole kavandatud ega soovitav näha ette järelevalvelist põhiskaalat. Kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab ainulaadset reitingusüsteemi või saab kajastada andmeid vastavalt sisemisele põhiskaalale, kasutatakse kõnealust skaalat.
  Vastasel korral erinevad reitingusüsteemid ühendatakse ja järjestatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele. Erinevate reitingusüsteemide võlgnike reitinguklassid koondatakse ja järjestatakse igale võlgniku reitinguklassile määratud madalaimast makseviivituse tõenäosusest kõrgeima makseviivituse tõenäosuseni. Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutuse nõusolekul kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad eelnevalt ühendust pädevate asutustega, kui nad soovivad kajastada võrreldes sisemiste reitinguklassidega erineval arvul reitinguklasse.
  Riskipositsiooni kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse veerus 110 kajastatavat riskipositsiooni väärtust. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel (nt koguriskipositsiooni puhul) võetakse arvesse kõiki riskipositsioone, sealhulgas makseviivituses olevaid riskipositsioone. Makseviivituses olevate riskipositsioonidena käsitatakse riskipositsioone, mis on määratud viimas(t)esse reitinguklassi(desse), mille makseviivituse tõenäosus on 100 %. |
| 020 | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskipositsiooni väärtust enne väärtuse korrigeerimiste, eraldiste, krediidiriski maandamise tehnikatest tuleneva mõju ja ümberhindlustegurite arvesse võtmist.
  Esmase riskipositsiooni väärtust kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 24 ning artikli 166 lõigetele 1, 2 ja 4–7.
  Kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikest 3 tulenev mõju (laenude ja hoiuste bilansilise tasaarvestuse mõju) kajastatakse eraldi otsese krediidiriski kaitsena ning seega ei vähenda see esmast riskipositsiooni. |
| 030 | MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

  Esmase riskipositsiooni jaotus enne ümberhindlusteguri kohaldamist kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat. |
| 040–080 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel, nagu on kindlaks määratud allpool esitatud kirjes „KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE“. |
| 040–050 | KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

  Kaudne krediidiriski kaitse: määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59.
  Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega. |
| 040 | GARANTIID

  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse korrigeeritud väärust (Ga), mis on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 236.
  Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 183, välja arvatud lõige 3) kajastatakse sisemudelis kasutatavat asjakohast väärtust.
  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära ei korrigeerita, kajastatakse garantiisid veerus 040. Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse garantii summat veerus 150.
  Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, kajastatakse kaudse krediidiriski kaitse väärtust veerus 220. |
| 050 | KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse korrigeeritud väärust (Ga), mis on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 216.
  Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 183) kajastatakse sisemudelis kasutatavat asjakohast väärtust.
  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse krediidituletisinstrumentide summat veerus 160.
  Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, kajastatakse kaudse krediidiriski kaitse väärtust veerus 220. |
| 060 | MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

  Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse selliste krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.
  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 232.
  Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral kajastatakse krediidiriski maandavad tegurid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 212 sätestatud kriteeriumidele. Kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemudelis kasutatav asjakohane väärtus.
  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära ei korrigeerita, kajastatakse asjaomast summat veerus 060. Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse asjaomast summat veerus 170. |
| 070–080 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

  Väljavool vastab enne ümberhindlustegurite kohaldamist esmase riskipositsiooni kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassist või kogumist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassi või kogumisse. Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassi või kogumisse.
  Samuti võetakse arvesse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral võlgniku reitinguklasside või kogumite sisest sissevoolu ja väljavoolu.
  Võetakse arvesse riskipositsioone, mis tulenevad võimalikust sisse- ja väljavoolust muudest vormidest ja muudesse vormidesse. |
| 090 | RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Vastavasse võlgniku reitinguklassi või kogumisse ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju. |
| 100, 120 | millest: bilansivälised kirjed

  Vt vormi CR SA juhised. |
| 110 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 166 ja artikli 230 lõike 1 teise lause kohast väärtust.
  I lisas määratletud instrumentide puhul kohaldatakse ümberhindlustegureid (kapitalinõuete määruse artikli 166 lõiked 8–10) sõltumata krediidiasutuse või investeerimisühingu valitud meetodist.
  Ridade 040–060 puhul (väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud, tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud ning lepingujärgsetes toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid), mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükki, on riskipositsiooni väärtus sama kui vastaspoole krediidiriski väärtus, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki 3., 4., 5., 6. ja 7. jaos sätestatud meetoditele. Neid väärtusi kajastatakse selles veerus ja mitte veerus 130 „millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist“. |
| 130 | millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist

  Vt vormi CR SA juhised. |
| 140 | MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

  Riskipositsiooni väärtuse jaotus kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat. |
| 150–210 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS

  Nendes veergudes ei võeta arvesse krediidiriski maandamise tehnikaid, mis tulenevalt nende asendusmõju kohaldamisest mõjutavad makseviivitusest tingitud kahjumäära.
  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata: Kapitalinõuete määruse artikli 228 lõige 2, artikli 230 lõiked 1 ja 2 ning artikkel 231
  Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral:






  — | kaudse krediidiriski kaitse korral keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete, krediidisasutuste ja investeerimisühingute vastu olevate nõuete ning äriühingute vastu olevate nõuete puhul: Kapitalinõuete määruse artikli 161 lõige 3 Jaenõuete puhul kapitalinõuete määruse artikli 164 lõige 2. |

Veerg

Juhised

010

SISEREITINGUTE SÜSTEEM/VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

Võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosusi kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 180 sätetele. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsioonidega kaalutud keskmine. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 110).

Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemi puhul.

Ei ole kavandatud ega soovitav näha ette järelevalvelist põhiskaalat. Kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab ainulaadset reitingusüsteemi või saab kajastada andmeid vastavalt sisemisele põhiskaalale, kasutatakse kõnealust skaalat.

Vastasel korral erinevad reitingusüsteemid ühendatakse ja järjestatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele. Erinevate reitingusüsteemide võlgnike reitinguklassid koondatakse ja järjestatakse igale võlgniku reitinguklassile määratud madalaimast makseviivituse tõenäosusest kõrgeima makseviivituse tõenäosuseni. Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutuse nõusolekul kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad eelnevalt ühendust pädevate asutustega, kui nad soovivad kajastada võrreldes sisemiste reitinguklassidega erineval arvul reitinguklasse.

Riskipositsiooni kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse veerus 110 kajastatavat riskipositsiooni väärtust. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel (nt koguriskipositsiooni puhul) võetakse arvesse kõiki riskipositsioone, sealhulgas makseviivituses olevaid riskipositsioone. Makseviivituses olevate riskipositsioonidena käsitatakse riskipositsioone, mis on määratud viimas(t)esse reitinguklassi(desse), mille makseviivituse tõenäosus on 100 %.

020

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskipositsiooni väärtust enne väärtuse korrigeerimiste, eraldiste, krediidiriski maandamise tehnikatest tuleneva mõju ja ümberhindlustegurite arvesse võtmist.

Esmase riskipositsiooni väärtust kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 24 ning artikli 166 lõigetele 1, 2 ja 4–7.

Kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikest 3 tulenev mõju (laenude ja hoiuste bilansilise tasaarvestuse mõju) kajastatakse eraldi otsese krediidiriski kaitsena ning seega ei vähenda see esmast riskipositsiooni.

030

MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

Esmase riskipositsiooni jaotus enne ümberhindlusteguri kohaldamist kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

040–080

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel, nagu on kindlaks määratud allpool esitatud kirjes „KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE“.

040–050

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

Kaudne krediidiriski kaitse: määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59.

Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.

040

GARANTIID

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse korrigeeritud väärust (Ga), mis on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 236.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 183, välja arvatud lõige 3) kajastatakse sisemudelis kasutatavat asjakohast väärtust.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära ei korrigeerita, kajastatakse garantiisid veerus 040. Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse garantii summat veerus 150.

Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, kajastatakse kaudse krediidiriski kaitse väärtust veerus 220.

050

KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse korrigeeritud väärust (Ga), mis on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 216.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 183) kajastatakse sisemudelis kasutatavat asjakohast väärtust.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse krediidituletisinstrumentide summat veerus 160.

Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, kajastatakse kaudse krediidiriski kaitse väärtust veerus 220.

060

MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse selliste krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 232.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral kajastatakse krediidiriski maandavad tegurid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 212 sätestatud kriteeriumidele. Kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemudelis kasutatav asjakohane väärtus.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära ei korrigeerita, kajastatakse asjaomast summat veerus 060. Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse asjaomast summat veerus 170.

070–080

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

Väljavool vastab enne ümberhindlustegurite kohaldamist esmase riskipositsiooni kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassist või kogumist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassi või kogumisse. Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassi või kogumisse.

Samuti võetakse arvesse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral võlgniku reitinguklasside või kogumite sisest sissevoolu ja väljavoolu.

Võetakse arvesse riskipositsioone, mis tulenevad võimalikust sisse- ja väljavoolust muudest vormidest ja muudesse vormidesse.

090

RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Vastavasse võlgniku reitinguklassi või kogumisse ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.

100, 120

millest: bilansivälised kirjed

Vt vormi CR SA juhised.

110

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 166 ja artikli 230 lõike 1 teise lause kohast väärtust.

I lisas määratletud instrumentide puhul kohaldatakse ümberhindlustegureid (kapitalinõuete määruse artikli 166 lõiked 8–10) sõltumata krediidiasutuse või investeerimisühingu valitud meetodist.

Ridade 040–060 puhul (väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud, tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud ning lepingujärgsetes toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid), mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükki, on riskipositsiooni väärtus sama kui vastaspoole krediidiriski väärtus, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki 3., 4., 5., 6. ja 7. jaos sätestatud meetoditele. Neid väärtusi kajastatakse selles veerus ja mitte veerus 130 „millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist“.

130

millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist

Vt vormi CR SA juhised.

140

MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

Riskipositsiooni väärtuse jaotus kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

150–210

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS

Nendes veergudes ei võeta arvesse krediidiriski maandamise tehnikaid, mis tulenevalt nende asendusmõju kohaldamisest mõjutavad makseviivitusest tingitud kahjumäära.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata: Kapitalinõuete määruse artikli 228 lõige 2, artikli 230 lõiked 1 ja 2 ning artikkel 231

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral:

—

kaudse krediidiriski kaitse korral keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete, krediidisasutuste ja investeerimisühingute vastu olevate nõuete ning äriühingute vastu olevate nõuete puhul: Kapitalinõuete määruse artikli 161 lõige 3 Jaenõuete puhul kapitalinõuete määruse artikli 164 lõige 2.

| — | Otsese krediidiriski kaitse korral tagatis, mida võetakse arvesse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punktidele e ja f. |
| --- | --- |

—

Otsese krediidiriski kaitse korral tagatis, mida võetakse arvesse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punktidele e ja f.

150

GARANTIID

Vt juhised veerus 040.

160

KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

Vt juhised veerus 050.

170

MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

Krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemudelis kasutatav asjakohane väärtus.

Krediidiriski maandavad tegurid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 212 sätestatud kriteeriumidele.

180

AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS

Kauplemisportfelli tehingute puhul hõlmab see finantsinstrumente ja kaupasid, mida aktsepteeritakse kauplemisportfelli riskipositsioonina vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 299 lõike 2 punktidele c–f. Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ning kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatüki 4. jao kohaseid bilansilise tasaarvestuse kokkuleppeid käsitatakse rahalise tagatisena.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata: väärtused vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 193 lõigetele 1–4 ja artikli 194 lõikele 1. Kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 223 lõike 2 kohast korrigeeritud väärtust (Cvam).

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral: finantstagatis, mida võetakse arvesse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punktidele e ja f. Kajastatav summa on tagatise hinnanguline turuväärtus.

190–210

MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata: kapitalinõuete määruse artikli 199 lõiked 1–8 ja artikkel 229.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral: muu tagatis, mida võetakse arvesse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punktidele e ja f.

190

KINNISVARA

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 199 lõigete 2–4 kohaseid väärtuseid. Samuti võetakse arvesse kinnisvara liisingut (vt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõige 7). Vt ka kapitalinõuete määruse artikkel 229.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral on kajastatav summa hinnanguline turuväärtus.

200

MUU FÜÜSILINE TAGATIS

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 199 lõigete 6–8 kohaseid väärtuseid. Samuti võetakse arvesse muu vara kui kinnisvara liisingut (vt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõige 7). Vt ka kapitalinõuete määruse artikli 229 lõige 3.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral on kajastatav summa tagatise hinnanguline turuväärtus.

210

NÕUDED

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 5 ja artikli 229 lõike 2 kohaseid väärtuseid.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral on kajastatav summa tagatise hinnanguline turuväärtus.

220

KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

Garantiid ja krediidituletisinstrumendid, millega kaetakse riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 202 ja artikli 217 lõikele 1. Vt ka veerud 040 „Garantiid“ ja 050 „Krediidituletisinstrumendid“.

230

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

Arvesse võetakse krediidiriski maandamise tehnikate kogu mõju makseviivitusest tingitud kahjumääradele, nagu on kindlaks määratud kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. ja 4. peatükis. Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, vastab kajastatav makseviivitusest tingitud kahjumäär ühele kapitalinõuete määruse artikli 161 lõike 4 kohaselt valitud kahjumäärale.

Makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punkti h sätteid.

Riskipositsioonidega kaalutud keskmiste näitajate arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 110).

Võetakse arvesse kogu mõju (kajastamisel võetakse arvesse hüpoteekide alampiiri).

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes kasutavad sisereitingute meetodit, kuid ei kasuta makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid, kajastatakse finantstagatise riski maandavat mõju riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtuses E* ja seejärel tegelikus makseviivitusest tingitud kahjumääras LGD* vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 228 lõikele 2.

Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär, mis on seotud iga „võlgniku reitinguklassi või kogumi“ makseviivituse tõenäosusega, tuleneb kõnealusesse makseviivituse tõenäosuse klassi või kogumisse kuuluvatele riskipositsioonidele määratud usaldatavusnõuete kohaste makseviivitusest tingitud kahjumäärade keskmisest, mida on kaalutud vastava (veerus 110 esitatud) riskipositsiooni väärtusega.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artiklit 175 ning artikli 181 lõikeid 1 ja 2.

Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, vastab kajastatav makseviivitusest tingitud kahjumäär ühele kapitalinõuete määruse artikli 161 lõike 4 kohaselt valitud kahjumäärale.

Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamine põhineb riskiparameetritel, mida tegelikult kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemis.

Andmeid ei esitata artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta.

Nõudeid suurte reguleeritud finantssektori ettevõtjate ja reguleerimata finantsettevõtjate vastu ning vastavaid makseviivitusest tingitud kahjumäärasid ei võeta arvesse veeru 230 andmete arvutamisel; neid võetakse arvesse ainult veeru 240 andmete arvutamisel.

240

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL

Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

250

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES)

Kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 162. Riskipositsioonidega kaalutud keskmiste näitajate arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 110). Keskmist lõpptähtaega kajastatakse päevades.

Neid andmeid ei esitata riskipositsiooni väärtuste kohta, mille puhul ei võeta lõpptähtaega riskiga kaalutud vara arvutamisel arvesse. See tähendab, et seda veergu ei täideta riskipositsiooni klassi „jaenõuded“ puhul.

255

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

Keskvalitsuste ja keskpankade, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning äriühingute vastu olevate nõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 153 lõiked 1 ja 3. Jaenõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 154 lõige 1.

Arvesse ei võeta kapitalinõuete määruse artikli 501 kohast VKE toetuskoefitsienti.

260

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

Keskvalitsuste ja keskpankade, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning äriühingute vastu olevate nõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 153 lõiked 1 ja 3. Jaenõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 154 lõige 1.

Arvesse võetakse kapitalinõuete määruse artikli 501 kohast VKE toetuskoefitsienti.

270

MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

Riskiga kaalutud vara jaotus pärast VKE toetuskoefitsiendi kohaldamist kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

280

OODATAV KAHJU

Oodatava kahju määr on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 5 punktis 3 ja selle arvutamine on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklis 158. Kajastatav oodatav kahju põhineb riskiparameetritel, mida tegelikult kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemis.

290

(–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

Kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 159 kohaseid väärtuse korrigeerimisi ning spetsiifilisi ja üldisi eraldisi. Üldiseid eraldisi kajastatakse selliselt, et summa määratakse proportsionaalselt vastavalt erinevate võlgniku reitinguklasside oodatava kahju määrale.

300

VÕLGNIKE ARV

Kapitalinõuete määruse artikli 172 lõiked 1 ja 2

Kõigi riskipositsiooni klasside puhul, välja arvatud jaenõuded ja kapitalinõuete määruse artikli 172 lõike 1 punkti e teises lauses nimetatud klassid, kajastab krediidiasutus või investeerimisühing selliste juriidiliste isikute/võlgnike arvu, kellele on eraldi määratud reiting, olenemata erinevate antud laenude või asjakohaste nõuete arvust.

Riskipositsiooni klassis „jaenõuded“ või juhul, kui eraldi nõuded sama võlgniku vastu on määratud erinevatesse võlgniku reitinguklassidesse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 172 lõike 1 punkti e teisele lausele, kajastab krediidiasutus või investeerimisühing selliste riskipositsioonide arvu, mis on eraldi määratud teatavasse reitinguklassi või kogumisse. Kapitalinõuete määruse artikli 172 lõike 2 kohaldamise korral võib võlgnik kuuluda mitmesse reitinguklassi.

Kuna selles veerus käsitletakse reitingusüsteemide struktuuri elementi, on see seotud selliste esmaste riskipositsioonidega enne ümberhindlusteguri kohaldamist, mis on määratud igasse võlgnikku reitinguklassi või kogumisse, võtmata arvesse krediidiriski maandamise tehnikate mõju (eelkõige ümberjaotamise mõju).

| Rida | Juhised |
| --- | --- |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON |
| 015 | millest: nõuded, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

  Sellel real kajastatakse ainult selliseid nõudeid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 501 sätestatud nõuetele. |
| 020–060 | KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES |
| 020 | Bilansilised krediidiriskiga kirjed

  Kapitalinõuete määruse artiklis 24 osutatud varad, mida ei võeta arvesse üheski muus kategoorias.
  Riskipositsioone, mis on bilansilised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridadel 040–060 ning seega ei kajastata neid sellel real.
  Kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 1 kohased reguleerimata väärtpaberiülekanded (kui neid ei ole maha arvatud) ei ole bilansilised kirjed, kuid sellest hoolimata kajastatakse neid sellel real.
  Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid ei kajastata real 030. |
| 030 | Bilansivälised krediidiriskiga kirjed

  Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjeid.
  Riskipositsioone, mis on bilansivälised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridadel 040–060 ning seega ei kajastata neid sellel real.
  Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid käsitatakse bilansiväliste kirjetena. |
| 040–060 | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud |
| 040 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

  Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud hõlmavad Baseli komitee dokumendi „Basel II kohaldamine kauplemistegevuse suhtes ja topeltmakseviivituse mõju käsitlemine“ punktis 17 esitatud määratluse kohaselt järgmist: i) kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingud ja pöördrepolepingud, samuti väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud ja ii) kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 3 määratletud võimenduslaenu tehingud.
  Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 060, ei kajastata sellel real. |
| 050 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

  Tuletisinstrumendid hõlmavad kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid. Tuletisinstrumente ja pika arveldustähtajaga tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 060, ei kajastata sellel real. |
| 060 | Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

  Vt vormi CR SA juhised. |
| 070 | VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU

  Äriühingute, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 142 lõike 1 punkt 6 ja artikli 170 lõike 1 punkt c.
  Jaenõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 170 lõike 3 punkt b. Ostetud nõuetest tulenevate riskipositsioonide puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõige 6.
  Ostetud nõuete lahjendusriski riskipositsioone ei kajastata võlgniku reitinguklassides või kogumites, vaid real 180.
  Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutuse nõusolekul kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid.
  Põhiskaalat ei kasutata. Selle asemel määravad kasutatava skaala krediidiasutused ja investeerimisühingud ise. |
| 080 | ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU

  Kapitalinõuete määruse artikli 153 lõige 5 Kohaldatakse ainult äriühingute, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul. |
| 090–150 | ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES |
| 120 | millest: 1. kategoorias

  Kapitalinõuete määruse artikli 153 lõike 5 tabel 1. |
| 160 | ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA

  Kapitalinõuete määruse artikli 193 lõiked 1 ja 2, artikli 194 lõiked 1–7 ja artikli 230 lõige 3 |
| 170 | REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

  Reguleerimata väärtpaberiülekannetest tulenevad riskipositsioonid, mille puhul kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 2 esimese lõigu viimases lauses osutatud alternatiivset käsitlust või mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 2 viimasele lõigule kohaldatakse riskikaalu 100 %. Sellel real kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 153 lõike 8 kohaseid reitinguta n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ning mis tahes muid riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid ja mida ei kajastata ühelgi muul real. |
| 180 | LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU

  Lahjendusrisk on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 53. Riskikaalu arvutamine lahjendusriski puhul on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 157 lõikes 1.
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 6 on ostetud nõuete riskipositsiooni väärtus võrdne tagasimaksmata nõuetega, millest on maha arvatud riskiga kaalutud vara lahjendusriski puhul enne krediidiriski maandamist. |

Rida

Juhised

010

KOGURISKIPOSITSIOON

015

millest: nõuded, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

Sellel real kajastatakse ainult selliseid nõudeid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 501 sätestatud nõuetele.

020–060

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

020

Bilansilised krediidiriskiga kirjed

Kapitalinõuete määruse artiklis 24 osutatud varad, mida ei võeta arvesse üheski muus kategoorias.

Riskipositsioone, mis on bilansilised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridadel 040–060 ning seega ei kajastata neid sellel real.

Kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 1 kohased reguleerimata väärtpaberiülekanded (kui neid ei ole maha arvatud) ei ole bilansilised kirjed, kuid sellest hoolimata kajastatakse neid sellel real.

Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid ei kajastata real 030.

030

Bilansivälised krediidiriskiga kirjed

Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjeid.

Riskipositsioone, mis on bilansivälised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridadel 040–060 ning seega ei kajastata neid sellel real.

Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid käsitatakse bilansiväliste kirjetena.

040–060

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

040

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud hõlmavad Baseli komitee dokumendi „Basel II kohaldamine kauplemistegevuse suhtes ja topeltmakseviivituse mõju käsitlemine“ punktis 17 esitatud määratluse kohaselt järgmist: i) kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingud ja pöördrepolepingud, samuti väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud ja ii) kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 3 määratletud võimenduslaenu tehingud.

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 060, ei kajastata sellel real.

050

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

Tuletisinstrumendid hõlmavad kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid. Tuletisinstrumente ja pika arveldustähtajaga tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 060, ei kajastata sellel real.

060

Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

Vt vormi CR SA juhised.

070

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU

Äriühingute, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 142 lõike 1 punkt 6 ja artikli 170 lõike 1 punkt c.

Jaenõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 170 lõike 3 punkt b. Ostetud nõuetest tulenevate riskipositsioonide puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõige 6.

Ostetud nõuete lahjendusriski riskipositsioone ei kajastata võlgniku reitinguklassides või kogumites, vaid real 180.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutuse nõusolekul kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid.

Põhiskaalat ei kasutata. Selle asemel määravad kasutatava skaala krediidiasutused ja investeerimisühingud ise.

080

ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU

Kapitalinõuete määruse artikli 153 lõige 5 Kohaldatakse ainult äriühingute, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul.

090–150

ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

120

millest: 1. kategoorias

Kapitalinõuete määruse artikli 153 lõike 5 tabel 1.

160

ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA

Kapitalinõuete määruse artikli 193 lõiked 1 ja 2, artikli 194 lõiked 1–7 ja artikli 230 lõige 3

170

REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

Reguleerimata väärtpaberiülekannetest tulenevad riskipositsioonid, mille puhul kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 2 esimese lõigu viimases lauses osutatud alternatiivset käsitlust või mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 2 viimasele lõigule kohaldatakse riskikaalu 100 %. Sellel real kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 153 lõike 8 kohaseid reitinguta n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ning mis tahes muid riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid ja mida ei kajastata ühelgi muul real.

180

LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU

Lahjendusrisk on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 53. Riskikaalu arvutamine lahjendusriski puhul on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 157 lõikes 1.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 6 on ostetud nõuete riskipositsiooni väärtus võrdne tagasimaksmata nõuetega, millest on maha arvatud riskiga kaalutud vara lahjendusriski puhul enne krediidiriski maandamist.

3.3.4.   C 08.02 – Krediidirisk, vastaspoole krediidirisk ja reguleerimata väärtpaberiülekanded: omavahendite nõuete arvutamine sisereitingute meetodi kohaselt (jaotus võlgniku reitinguklasside või kogumite lõikes (vorm CR IRB 2)

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 005 | Võlgniku reitinguklass (rea tunnus)

  See on rea tunnus ja see peab tabeli konkreetse lehe iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne. |
| 010–300 | Juhised iga asjaomase veeru kohta on samad, mis tabeli CR IRB 1 vastavate nummerdatud veergude kohta. |

Veerg

Juhised

005

Võlgniku reitinguklass (rea tunnus)

See on rea tunnus ja see peab tabeli konkreetse lehe iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne.

010–300

Juhised iga asjaomase veeru kohta on samad, mis tabeli CR IRB 1 vastavate nummerdatud veergude kohta.

| Rida | Juhised |
| --- | --- |
| 010–001 – 010–NNN | Nendes ridades kajastatavad väärtused tuleb järjestada väiksemast suuremani vastavalt võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosusele. Makseviivituses olevate võlgnike makseviivituse tõenäosus on 100 %. Riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse alternatiivset käsitlust kinnisvara tagatise puhul (võimalik ainult juhul, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid), ei määrata vastavalt võlgniku makseviivituse tõenäosusele ega kajastata käesolevas vormis. |

Rida

Juhised

010–001 – 010–NNN

Nendes ridades kajastatavad väärtused tuleb järjestada väiksemast suuremani vastavalt võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosusele. Makseviivituses olevate võlgnike makseviivituse tõenäosus on 100 %. Riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse alternatiivset käsitlust kinnisvara tagatise puhul (võimalik ainult juhul, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid), ei määrata vastavalt võlgniku makseviivituse tõenäosusele ega kajastata käesolevas vormis.

3.4.   KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: TEAVE GEOGRAAFILISE JAOTUSE KOHTA

| 79. | Kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad kogunäitajate tasandil agregeeritud teabe. Käesoleva määruse artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud künnist ületavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad lisaks teabe koduriigi ja mis tahes välisriigi kaupa. Kõnealust künnist kohaldatakse ainult tabelite 1 ja 2 suhtes. Rahvusüleste organisatsioonide vastu olevad nõuded määratakse geograafilise piirkonna „Muud riigid“ alla. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Mõiste „võlgniku asukoht“ osutab riigile, kus võlgnik on asutatud. Seda kontseptsiooni saab kohaldada lõppriski ja vahetu võlgniku alusel. Seega saab krediidiriski maandamise tehnikatega, millel on riskipositsioonile asendusmõju, muuta riskipositsiooni jaotust riikide lõikes. Rahvusüleste organisatsioonide vastu olevaid nõudeid ei määrata krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigi alla, vaid geograafilise piirkonna „Muud riigid“ alla, olenemata riskipositsiooni klassist, kuhu rahvusüleste organisatsioonide vastu olevad nõuded on määratud. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Kirjet „esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist“ käsitlevate andmete kajastamisel võetakse aluseks vahetu võlgniku asukohariik. Kirjeid „riskipositsiooni väärtus“ ja „riskiga kaalutud vara“ käsitlevate andmete kajastamisel võetakse aluseks lõpliku võlgniku asukohariik. |
| --- | --- |

81.

3.4.1.   C 09.01 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes: standardmeetodikohased riskipositsioonid (CR GB 1)

3.4.1.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR SA veerus 010. |
| 020 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ alla, ja makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassidesse „eriti suure riskiga seotud riskipositsioonid“ või „omakapitali investeeringud“.
  See memokirje annab täiendavat teavet makseviivituses olevad riskipositsioonide võlgnike struktuuri kohta. Kajastatakse riskipositsioone, mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 112 punktile j liigitatud „makseviivituses olevateks riskipositsioonideks“ ja mille puhul võlgnikke oleks kajastatud juhul, kui kõnealused riskipositsioonid ei oleks määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“.
  Kõnealune teave on memokirje ja seega ei mõjuta see riskipositsiooni klasside „makseviivituses olevad riskipositsioonid“, „eriti suure riskiga seotud riskipositsioonid“ või „omakapitali investeeringud“ riskiga kaalutud vara arvutamist vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 112 punktile j, k või p. |
| 040 | Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

  Esmaseid riskipositsioone, mis on kantud üle riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast aruandekuupäeva, kajastatakse vastavalt riskipositsiooni klassile, millesse võlgnik algselt kuulus. |
| 050 | Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

  Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.
  See kirje hõlmab teise taseme omavahenditena aktsepteeritavaid üldiseid krediidiriskiga korrigeerimisi enne kapitalinõuete määruse artikli 62 punktis c osutatud ülempiiri kohaldamist.
  Kajastatakse brutosummana enne maksumõju mahaarvamist. |
| 055 | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

  Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110. |
| 060 | Mahakandmised

  Mahakandmised hõlmavad nii langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse (IFRSi kohaselt „(jääk)maksumus“) vähendamist, mida kajastatakse otse kasumis või kahjumis [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt i], kui ka langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse allahindluse kontole kantud summade vähendamist [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt ii]. |
| 070 | Krediidiriskiga korrigeerimised/mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

  Krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa nende riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast andmete esitamist. |
| 075 | Riskipositsiooni väärtus

  Määratletud vormi CR SA veerus 200. |
| 080 | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR SA veerus 215. |
| 090 | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR SA veerus 220. |

Veerg

010

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR SA veerus 010.

020

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ alla, ja makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassidesse „eriti suure riskiga seotud riskipositsioonid“ või „omakapitali investeeringud“.

See memokirje annab täiendavat teavet makseviivituses olevad riskipositsioonide võlgnike struktuuri kohta. Kajastatakse riskipositsioone, mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 112 punktile j liigitatud „makseviivituses olevateks riskipositsioonideks“ ja mille puhul võlgnikke oleks kajastatud juhul, kui kõnealused riskipositsioonid ei oleks määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“.

Kõnealune teave on memokirje ja seega ei mõjuta see riskipositsiooni klasside „makseviivituses olevad riskipositsioonid“, „eriti suure riskiga seotud riskipositsioonid“ või „omakapitali investeeringud“ riskiga kaalutud vara arvutamist vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 112 punktile j, k või p.

040

Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

Esmaseid riskipositsioone, mis on kantud üle riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast aruandekuupäeva, kajastatakse vastavalt riskipositsiooni klassile, millesse võlgnik algselt kuulus.

050

Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.

See kirje hõlmab teise taseme omavahenditena aktsepteeritavaid üldiseid krediidiriskiga korrigeerimisi enne kapitalinõuete määruse artikli 62 punktis c osutatud ülempiiri kohaldamist.

Kajastatakse brutosummana enne maksumõju mahaarvamist.

055

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.

060

Mahakandmised

Mahakandmised hõlmavad nii langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse (IFRSi kohaselt „(jääk)maksumus“) vähendamist, mida kajastatakse otse kasumis või kahjumis [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt i], kui ka langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse allahindluse kontole kantud summade vähendamist [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt ii].

070

Krediidiriskiga korrigeerimised/mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

Krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa nende riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast andmete esitamist.

075

Riskipositsiooni väärtus

Määratletud vormi CR SA veerus 200.

080

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR SA veerus 215.

090

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR SA veerus 220.

| Rida |
| --- |
| 010 | Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt a |
| 020 | Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt b |
| 030 | Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt c |
| 040 | Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt d |
| 050 | Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt e |
| 060 | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f |
| 070 | Nõuded äriühingute vastu

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g |
| 075 | millest: VKEd

  Määratletud vormi CR SA real 020. |
| 080 | Jaenõuded

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt h |
| 085 | millest: VKEd

  Määratletud vormi CR SA real 020. |
| 090 | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i |
| 095 | millest: VKEd

  Määratletud vormi CR SA real 020. |
| 100 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j |
| 110 | Eriti suure riskiga seotud kirjed

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt k |
| 120 | Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt l |
| 130 | Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt n |
| 140 | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt o |
| 150 | Omakapitali investeeringud

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt p |
| 160 | Muud kirjed

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt q |
| 170 | Koguriskipositsioon |

Rida

010

Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt a

020

Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt b

030

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt c

040

Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt d

050

Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt e

060

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f

070

Nõuded äriühingute vastu

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g

075

millest: VKEd

Määratletud vormi CR SA real 020.

080

Jaenõuded

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt h

085

millest: VKEd

Määratletud vormi CR SA real 020.

090

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i

095

millest: VKEd

Määratletud vormi CR SA real 020.

100

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j

110

Eriti suure riskiga seotud kirjed

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt k

120

Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt l

130

Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt n

140

Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt o

150

Omakapitali investeeringud

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt p

160

Muud kirjed

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt q

170

Koguriskipositsioon

3.4.2.   C 09.02 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes: sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid (CR GB 2)

3.4.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | |
| --- | --- |
| 010 | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR IRB veerus 020. |
| 030 | millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Esmane riskipositsioon nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ alla vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178. |
| 040 | Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

  Esmaseid riskipositsioone, mis on kantud üle riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast aruandekuupäeva, kajastatakse vastavalt riskipositsiooni klassile, millesse võlgnik algselt kuulus. |
| 050 | Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

  Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110. |
| 055 | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

  Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110. |
| 060 | Mahakandmised

  Mahakandmised hõlmavad nii langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse (IFRSi kohaselt „(jääk)maksumus“) vähendamist, mida kajastatakse otse kasumis või kahjumis [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt i], kui ka langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse allahindluse kontole kantud summade vähendamist [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt ii]. |
| 070 | Krediidiriskiga korrigeerimised/mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

  Krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa nende riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast andmete esitamist. |
| 080 | SISEREITINGUTE SÜSTEEM/VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

  Määratletud vormi CR IRB veerus 010. |
| 090 | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

  Määratletud vormi CR IRB veergudes 230 ja 240: riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära (%) puhul võetakse arvesse kõiki riskipositsioone, sealhulgas nõudeid suurte finantssektori ettevõtjate ja reguleerimata finantsettevõtjate vastu. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punkti h sätteid.
  Andmeid ei esitata artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta. |
| 100 | millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Riskipositsiooniga kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178. |
| 105 | Riskipositsiooni väärtus

  Määratletud vormi CR IRB veerus 110. |
| 110 | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR IRB veerus 255. |
| 120 | millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud vara nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178. |
| 125 | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR IRB veerus 260. |
| 130 | OODATAV KAHJU

  Määratletud vormi CR IRB veerus 280. |

Veerg

010

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR IRB veerus 020.

030

millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

Esmane riskipositsioon nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ alla vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

040

Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

Esmaseid riskipositsioone, mis on kantud üle riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast aruandekuupäeva, kajastatakse vastavalt riskipositsiooni klassile, millesse võlgnik algselt kuulus.

050

Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.

055

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.

060

Mahakandmised

Mahakandmised hõlmavad nii langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse (IFRSi kohaselt „(jääk)maksumus“) vähendamist, mida kajastatakse otse kasumis või kahjumis [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt i], kui ka langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse allahindluse kontole kantud summade vähendamist [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt ii].

070

Krediidiriskiga korrigeerimised/mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

Krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa nende riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ kolme kuu jooksul pärast viimast andmete esitamist.

080

SISEREITINGUTE SÜSTEEM/VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

Määratletud vormi CR IRB veerus 010.

090

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

Määratletud vormi CR IRB veergudes 230 ja 240: riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära (%) puhul võetakse arvesse kõiki riskipositsioone, sealhulgas nõudeid suurte finantssektori ettevõtjate ja reguleerimata finantsettevõtjate vastu. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punkti h sätteid.

Andmeid ei esitata artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta.

100

millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

Riskipositsiooniga kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

105

Riskipositsiooni väärtus

Määratletud vormi CR IRB veerus 110.

110

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR IRB veerus 255.

120

millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

Riskiga kaalutud vara nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

125

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR IRB veerus 260.

130

OODATAV KAHJU

Määratletud vormi CR IRB veerus 280.

| Rida | |
| --- | --- |
| 010 | Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt a) |
| 020 | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt b) |
| 030 | Nõuded äriühingute vastu

  (Nõuded mis tahes äriühingute vastu vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile c) |
| 042 | millest: eriotstarbelised nõuded (v.a eriotstarbelised nõuded, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu määramise kriteeriume)

  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 8 punkt a)
  Andmeid ei esitata artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta. |
| 045 | millest: eriotstarbelised nõuded, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu määramise kriteeriume

  Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 8 punkt a ja artikli 153 lõige 5 |
| 050 | millest: VKEd

  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt c) |
| 060 | Jaenõuded

  Mis tahes jaenõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile d. |
| 070 | Jaenõuded – tagatud kinnisvaraga

  Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga. |
| 080 | VKEd

  Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased ja artikli 153 lõikega 3 kooskõlas olevad jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga. |
| 090 | muud kui VKEd

  Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga. |
| 100 | Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d koostoimes artikli 154 lõikega 4). |
| 110 | Muud jaenõuded

  Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mida ei kajastata ridades 070–100. |
| 120 | VKEd

  Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d kohased ja artikli 153 lõikega 3 kooskõlas olevad jaenõuded. |
| 130 | muud kui VKEd

  Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded. |
| 140 | Omakapitali investeeringud

  Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti e kohased omakapitali investeeringud. |
| 150 | Koguriskipositsioon |

Rida

010

Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt a)

020

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt b)

030

Nõuded äriühingute vastu

(Nõuded mis tahes äriühingute vastu vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile c)

042

millest: eriotstarbelised nõuded (v.a eriotstarbelised nõuded, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu määramise kriteeriume)

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 8 punkt a)

Andmeid ei esitata artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta.

045

millest: eriotstarbelised nõuded, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu määramise kriteeriume

Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 8 punkt a ja artikli 153 lõige 5

050

millest: VKEd

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt c)

060

Jaenõuded

Mis tahes jaenõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile d.

070

Jaenõuded – tagatud kinnisvaraga

Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga.

080

VKEd

Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased ja artikli 153 lõikega 3 kooskõlas olevad jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga.

090

muud kui VKEd

Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga.

100

Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d koostoimes artikli 154 lõikega 4).

110

Muud jaenõuded

Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mida ei kajastata ridades 070–100.

120

VKEd

Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d kohased ja artikli 153 lõikega 3 kooskõlas olevad jaenõuded.

130

muud kui VKEd

Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded.

140

Omakapitali investeeringud

Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti e kohased omakapitali investeeringud.

150

Koguriskipositsioon

3.4.3.   C 09.04 – Riikide vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamisel ja krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määra arvutamisel asjakohaste krediidiriski positsioonide jaotus (CCB)

3.4.3.1.   Üldised märkused

| 82. | Seda tabelit kasutatakse selleks, et saada rohkem teavet krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri elementide kohta. Nõutav teave kajastab selliste krediidiriski positsioonide, väärtpaberistamise positsioonide ja kauplemisportfelli riskipositsioonide kapitalinõuete määruse III osa II ja IV jaotise kohaselt kindlaks määratud omavahendite nõudeid ja geograafilist asukohta, mis on olulised krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamise jaoks vastavalt kapitalinõuete direktiivi artiklile 140 (asjakohased krediidiriski positsioonid). |
| --- | --- |

82.

| 83. | Vormis C 09.04 esitatakse koondteave kõigi selliste jurisdiktsioonide kõigi asjakohaste krediidiriski positsioonide kohta, kus need positsioonid asuvad, ja eraldi teave iga jurisdiktsiooni kohta, kus asjakohased krediidiriski positsioonid asuvad. Koondandmed ja teave iga jurisdiktsiooni kohta kajastatakse eri mõõtmes. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Kõnealuse jaotuse kajastamisel ei kohaldata käesoleva määruse artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud künnist. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Geograafilise asukoha kindlaksmääramiseks jaotatakse riskipositsioonid vahetu võlgniku alusel, nagu on nähtud ette komisjoni 4. juuni 2014. aasta delegeeritud määruses (EL) nr 1152/2014 regulatiivsete tehniliste standardite kohta, mis käsitlevad asjakohaste krediidiriski positsioonide geograafilise asukoha kindlakstegemist krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määrade arvutamiseks. Seepärast ei muuda krediidiriski maandamise tehnikate kasutamine riskipositsioonide jaotust geograafilise asukoha alusel selles vormis nõutava teabe esitamisel. |
| --- | --- |

85.

3.4.3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | |
| --- | --- |
| 010 | Summa

  Asjakohaste krediidiriski positsioonide väärtus ja seonduvad omavahendite nõuded, mis on määratud kindlaks vastavalt asjaomase rea juhistele. |
| 020 | Protsent |
| 030 | Kvalitatiivne teave

  See teave esitatakse ainult krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigi (päritoluliikmesriigile vastav jurisdiktsioon) kohta ja kõigi riikide kohta koondatult.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud märgivad kooskõlas asjakohase rea juhistega kas {y} või {n}. |

Veerg

010

Summa

Asjakohaste krediidiriski positsioonide väärtus ja seonduvad omavahendite nõuded, mis on määratud kindlaks vastavalt asjaomase rea juhistele.

020

Protsent

030

Kvalitatiivne teave

See teave esitatakse ainult krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigi (päritoluliikmesriigile vastav jurisdiktsioon) kohta ja kõigi riikide kohta koondatult.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud märgivad kooskõlas asjakohase rea juhistega kas {y} või {n}.

| Rida | |
| --- | --- |
| 010–020 | Asjakohased krediidiriski positsioonid – krediidirisk

  Kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti a kohaselt määratletud asjakohased krediidiriski positsioonid. |
| 010 | Riskipositsiooni väärtus standardmeetodi kohaselt

  Kapitalinõuete määruse artikli 111 kohaselt kindlaks määratud riskipositsiooni väärtus kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti a kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide puhul.
  Selles reas ei kajastata kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtust standardmeetodi kohaselt; seda kajastatakse real 050. |
| 020 | Riskipositsiooni väärtus sisereitingute meetodi kohaselt

  Kapitalinõuete määruse artikli 166 kohaselt kindlaks määratud riskipositsiooni väärtus kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti a kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide puhul.
  Selles reas ei kajastata kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtust sisereitingute meetodi kohaselt; seda kajastatakse real 060. |
| 030–040 | Asjakohased krediidiriski positsioonid – tururisk

  Kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti b kohaselt määratletud asjakohased krediidiriski positsioonid. |
| 030 | Kauplemisportfelli kuuluvate pikkade ja lühikeste riskipositsioonide summa standardmeetodite puhul

  Kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti b kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide pikkade ja lühikeste netopositsioonide summa vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki artiklile 327:






  — | positsioonid võlainstrumentides, v.a väärtpaberistamine; |

Rida

010–020

Asjakohased krediidiriski positsioonid – krediidirisk

Kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti a kohaselt määratletud asjakohased krediidiriski positsioonid.

010

Riskipositsiooni väärtus standardmeetodi kohaselt

Kapitalinõuete määruse artikli 111 kohaselt kindlaks määratud riskipositsiooni väärtus kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti a kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide puhul.

Selles reas ei kajastata kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtust standardmeetodi kohaselt; seda kajastatakse real 050.

020

Riskipositsiooni väärtus sisereitingute meetodi kohaselt

Kapitalinõuete määruse artikli 166 kohaselt kindlaks määratud riskipositsiooni väärtus kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti a kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide puhul.

Selles reas ei kajastata kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtust sisereitingute meetodi kohaselt; seda kajastatakse real 060.

030–040

Asjakohased krediidiriski positsioonid – tururisk

Kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti b kohaselt määratletud asjakohased krediidiriski positsioonid.

030

Kauplemisportfelli kuuluvate pikkade ja lühikeste riskipositsioonide summa standardmeetodite puhul

Kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti b kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide pikkade ja lühikeste netopositsioonide summa vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki artiklile 327:

—

positsioonid võlainstrumentides, v.a väärtpaberistamine;

| — | positsioonid kauplemisportfelli väärtpaberistamise positsioonides; |
| --- | --- |

—

positsioonid kauplemisportfelli väärtpaberistamise positsioonides;

| — | positsioonid korrelatsioonil põhinevates kauplemisportfellides; |
| --- | --- |

—

positsioonid korrelatsioonil põhinevates kauplemisportfellides;

| — | positsioonid kapitaliväärtpaberites ja |
| --- | --- |

—

positsioonid kapitaliväärtpaberites ja

| — | ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevad positsioonid, kui omavahendite nõuded on arvutatud kapitalinõuete määruse artikli 348 kohaselt. |
| --- | --- |

—

ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevad positsioonid, kui omavahendite nõuded on arvutatud kapitalinõuete määruse artikli 348 kohaselt.

040

Kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide väärtus sisemudelite puhul

Kapitalinõuete direktiivi III osa IV jaotise 2. peatüki artikli 140 lõike 4 punkti b ja kapitalinõuete määruse 5. peatuki kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide puhul esitatakse järgmiste elementide summa:

| — | selliste mittetuletisinstrumentide positsioonide õiglane väärtus kapitalinõuete määruse artikli 104 kohaselt, mis kujutavad endast asjakohaseid krediidiriski positsioone vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti b kohasele määratlusele; |
| --- | --- |

—

selliste mittetuletisinstrumentide positsioonide õiglane väärtus kapitalinõuete määruse artikli 104 kohaselt, mis kujutavad endast asjakohaseid krediidiriski positsioone vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti b kohasele määratlusele;

| — | selliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus, mis kujutavad endast asjakohaseid krediidiriski positsioone vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti b kohasele määratlusele. |
| --- | --- |

—

selliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus, mis kujutavad endast asjakohaseid krediidiriski positsioone vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti b kohasele määratlusele.

050–060

Asjakohased krediidiriski positsioonid – kauplemisportfellivälised väärtpaberistamise positsioonid

Kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti c kohaselt määratletud asjakohased krediidiriski positsioonid.

050

Kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus standardmeetodi kohaselt

Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohaselt kindlaks määratud riskipositsiooni väärtus kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti c kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide puhul.

060

Kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus sisereitingute meetodi kohaselt

Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohaselt kindlaks määratud riskipositsiooni väärtus kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti c kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide puhul.

070–110

Omavahendite nõuded ja kaalud

070

OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI PUHUL

Ridade 080, 090 ja 100 summa.

080

Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – krediidirisk

Asjaomase riigi puhul kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti a kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded, mis on määratud kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 1.–4. ja 6. peatükile.

Selles reas ei kajastata kauplemisportfelliväliste väärtpaberistamise positsioonide omavahendite nõudeid; neid kajastatakse real 100.

Omavahendite nõuded moodustavad 8 % riskiga kaalutud varast ja need määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 1.–4. ja 6. peatüki sätetele.

090

Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – tururisk

Asjaomase riigi puhul kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti b kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded, mis on spetsiifilise riski puhul määratud kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatükile ning täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riski puhul vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 5. peatükile.

Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded tururiski raamistiku alusel hõlmavad muu hulgas väärtpaberistamise positsioonide omavahendite nõudeid kooskõlas kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatükiga ja ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide omavahendite nõudeid, mis on määratud kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 348.

100

Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded – kauplemisportfellivälised väärtpaberistamise positsioonid

Asjaomase riigi puhul kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõike 4 punkti c kohaselt määratletud asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuded, mis on määratud kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatükile.

Omavahendite nõuded moodustavad 8 % riskiga kaalutud varast ja need määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki sätetele.

110

Omavahendite nõuete kaalud

Igas riigis vastutsüklilise kapitalipuhvri määra suhtes kohaldatav kaal arvutatakse omavahendite nõuete suhtarvuna, mis leitakse järgmiselt.

| 1. | Lugeja: asjakohaste krediidiriski positsioonidega asjaomases riigis seotud omavahendite nõuded kokku [rida 070; veerg 010; riigi leht]. |
| --- | --- |

1.

Lugeja: asjakohaste krediidiriski positsioonidega asjaomases riigis seotud omavahendite nõuded kokku [rida 070; veerg 010; riigi leht].

| 2. | Nimetaja: kõigi krediidiriski positsioonidega, mis on asjakohased vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamiseks vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõikele 4, seotud omavahendite nõuded kokku [rida 070; veerg 010; kokku]. |
| --- | --- |

2.

Nimetaja: kõigi krediidiriski positsioonidega, mis on asjakohased vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamiseks vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõikele 4, seotud omavahendite nõuded kokku [rida 070; veerg 010; kokku].

Kõigi riikide koondteavet omavahendite nõuete kaalude kohta ei esitata.

120–140

Vastutsüklilise puhvri määrad

120

Määratud asutuse kehtestatud vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

Vastutsüklilise kapitalipuhvri määr, mille on asjaomasele riigile kehtestanud selle riigi määratud asutus vastavalt kapitalinõuete direktiivi artiklitele 136, 137, 138 ja 139.

Kui asjaomase riigi määratud asutus ei ole sellele riigile vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kehtestanud, tuleb see rida tühjaks jätta.

Vastutsüklilise kapitalipuhvri määrasid, mille määratud asutus on kehtestanud, kuid mis ei ole aruandekuupäeva seisuga asjaomases riigis veel kohaldatavad, ei kajastata.

Kõigi riikide koondteavet määratud asutuse kehtestatud vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kohta ei esitata.

130

Krediidiasutuse või investeerimisühingu riigi puhul kohaldatav vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

Krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigi puhul kohaldatav vastutsüklilise kapitalipuhvri määr, mille on kehtestanud selle riigi määratud asutus vastavalt kapitalinõuete direktiivi artiklitele 137, 138, 139 ning artikli 140 lõigetele 1, 2 ja 3. Vastutsüklilise kapitalipuhvri määrasid, mis ei ole aruandekuupäeva seisuga veel kohaldatavad, ei kajastata.

Kõigi riikide koondteavet krediidiasutuse või investeerimisühingu riigi puhul kohaldatava vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kohta ei esitata.

140

Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määr

Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määr, mis on määratud kindlaks vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõikele 1.

Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määr on selliste vastutsükliliste puhvrite määrade kaalutud keskmine, mida kohaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohaste krediidiriskipositsioonide asukoha jurisdiktsioonides või mida kohaldatakse kapitalinõuete direktiivi artikli 140 kohaldamisel selle direktiivi artikli 139 lõike 2 või 3 alusel. Vastutsüklilise kapitalipuhvri määr esitatakse väljal [rida 120; veerg 020; riigi leht] või [rida 130; veerg 020; riigi leht], nagu on asjakohane.

Igas riigis vastutsüklilise kapitalipuhvri määra suhtes kohaldatav kaal on omavahendite nõuete osakaal omavahendite nõuetes kokku ja see esitatakse väljal [rida 110; veerg 020; riigi leht].

Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kohta esitatakse ainult kõigi riikide koondteave, mitte eraldi iga riigi teave.

150–160

2 % künnise kasutamine

150

2 % künnise kasutamine üldise krediidiriskipositsiooni puhul

Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1152/2014 artikli 2 lõike 5 punktiga b võib selliste üldiste välismaiste riskipositsioonide asukohaks, mille kogusumma ei ületa 2 % asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu üldiste krediidiriskipositsioonide, kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide ja väärtpaberistamise positsioonide kogusummast, määrata krediidiasutuse või investeerimisühingu päritoluliikmesriigi. Üldiste krediidiriskipositsioonide, kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide ja väärtpaberistamise positsioonide kogusumma arvutatakse nii, et jäetakse kõrvale üldised krediidiriskipositsioonid, mille asukoht määrati komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1152/2014 artikli 2 lõike 5 punkti ja artikli 2 lõike 4 kohaselt.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb kõnealuse erandi, märgib ta oma päritoluliikmesriigile vastava jurisdiktsiooni tabelisse ja kõigi riikide koondteabe väljale „y“.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing kõnealust erandit ei tee, märgib ta asjakohasele väljale „n“.

160

2 % künnise kasutamine kauplemisportfelli kuuluva riskipositsiooni puhul

Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1152/2014 artikli 3 lõikega 3 võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud määrata kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide asukohaks krediidiasutuse või investeerimisühingu päritoluliikmesriigi, kui kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid kokku ei ületa 2 % nende üldiste krediidiriskipositsioonide, kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide ja väärtpaberistamise positsioonide kogusummast.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb kõnealuse erandi, märgib ta oma päritoluliikmesriigile vastava jurisdiktsiooni tabelisse ja kõigi riikide koondteabe väljale „y“.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing kõnealust erandit ei tee, märgib ta asjakohasele väljale „n“.

3.5.   C 10.01 JA C 10.02 – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT KÄSITLETAVAD OMAKAPITALI INVESTEERINGUD (VORMID CR EQU IRB 1 JA CR EQU IRB 2)

3.5.1.   Üldised märkused

| 86. | Vorm CR EQU IRB koosneb kahest vormist. Vormis CR EQU IRB 1 esitatakse üldine ülevaade omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi sisereitingute meetodi kohastest riskipositsioonidest ja koguriskipositsiooni arvutamiseks kasutatavatest erinevatest meetoditest. Vormis CR EQU IRB 2 esitatakse riskiparameetritel põhineva meetodi kohase koguriskipositsiooni jaotus võlgniku reitinguklasside lõikes. Järgnevates juhistes tähendab „vorm CR EQU IRB“ vastavalt vajadusele nii vormi CR EQU IRB 1 kui ka CR EQU IRB 2. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Vormis CR EQU IRB esitatakse teave, mis käsitleb sisereitingute meetodi (kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatükk) kohast riskiga kaalutud vara arvutamist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktis e osutatud omakapitali investeeringute krediidiriski puhul (kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt a). |
| --- | --- |

87.

| 88. | Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõikele 6 määratakse omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi järgmised riskipositsioonid:






  a) | muud nõuded kui võlanõuded, kui selliste nõuetega kaasneb allutatud jääknõudeõigus emitendi varale või tulule; või |
| --- | --- | --- |

88.

a)

muud nõuded kui võlanõuded, kui selliste nõuetega kaasneb allutatud jääknõudeõigus emitendi varale või tulule; või

| b) | võlanõuded ja muud väärtpaberid, partnerlused, tuletisinstrumendid või muud vahendid, mille majanduslik sisu on samalaadne kui punktis a määratletud nõuete puhul. |
| --- | --- |

b)

võlanõuded ja muud väärtpaberid, partnerlused, tuletisinstrumendid või muud vahendid, mille majanduslik sisu on samalaadne kui punktis a määratletud nõuete puhul.

| 89. | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevaid riskipositsioone, mida käsitletakse kapitalinõuete määruse artiklis 152 osutatud lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt, kajastatakse samuti vormis CR EQU IRB. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 151 lõikele 1 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vormi CR EQU IRB, kui nad kohaldavad ühte kolmest kapitalinõuete määruse artiklis 155 osutatud meetodist:






  — | lihtsustatud riskikaalu meetod, |
| --- | --- | --- |

90.

—

lihtsustatud riskikaalu meetod,

| — | riskiparameetritel põhinev meetod või |
| --- | --- |

—

riskiparameetritel põhinev meetod või

| — | sisemudelitel põhinev meetod. |
| --- | --- |

—

sisemudelitel põhinev meetod.

Lisaks kajastavad sisereitingute meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vormis CR EQU IRB riskiga kaalutud vara selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt (nt omakapitali investeeringud, millele on määratud vastavalt riskikaal 250 % kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 4 kohaselt või riskikaal 370 % kapitalinõuete määruse artikli 471 lõike 2 kohaselt)).

| 91. | Vormis CR EQU IRB ei kajastata järgmisi omakapitali investeeringuid.






  — | Kauplemisportfelli kuuluvad omakapitali investeeringud (juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei ole vabastatud kauplemisportfelli positsioonide omavahendite nõuete arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 94). |
| --- | --- | --- |

91.

—

Kauplemisportfelli kuuluvad omakapitali investeeringud (juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei ole vabastatud kauplemisportfelli positsioonide omavahendite nõuete arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 94).

| — | Omakapitali investeeringud, mille suhtes osaliselt kohaldatakse standardmeetodit (kapitalinõuete määruse artikkel 150), sealhulgas: |
| --- | --- |

—

Omakapitali investeeringud, mille suhtes osaliselt kohaldatakse standardmeetodit (kapitalinõuete määruse artikkel 150), sealhulgas:

| — | omakapitali investeeringud, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 495 lõikele 1; |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringud, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 495 lõikele 1;

| — | omakapitali investeeringud ettevõtjatesse, kelle vastu olevatele krediidi iseloomuga nõuetele on standardmeetodi kohaselt määratud riskikaal 0 %, sealhulgas avaliku sektori rahastatavatesse ettevõtjatesse, mille suhtes võib kohaldada riskikaalu 0 % (kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 punkt g); |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringud ettevõtjatesse, kelle vastu olevatele krediidi iseloomuga nõuetele on standardmeetodi kohaselt määratud riskikaal 0 %, sealhulgas avaliku sektori rahastatavatesse ettevõtjatesse, mille suhtes võib kohaldada riskikaalu 0 % (kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 punkt g);

| — | omakapitali investeeringud, mida tehakse teatavate majandussektorite edendamiseks õigusaktidega ette nähtud selliste kavade kohaselt, mis pakuvad krediidiasutusele või investeerimisühingule olulisi investeeringutoetusi ning millega kaasnevad teatav valitsuse poolne järelevalve ja omakapitali investeeringute piirangud (kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 punkt h); |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringud, mida tehakse teatavate majandussektorite edendamiseks õigusaktidega ette nähtud selliste kavade kohaselt, mis pakuvad krediidiasutusele või investeerimisühingule olulisi investeeringutoetusi ning millega kaasnevad teatav valitsuse poolne järelevalve ja omakapitali investeeringute piirangud (kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 punkt h);

| — | omakapitali investeeringud abiettevõtjasse, kelle riskiga kaalutud vara võib arvutada nii nagu „muid varasid, mis ei ole krediidi iseloomuga“ (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 155 lõikele 1); |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringud abiettevõtjasse, kelle riskiga kaalutud vara võib arvutada nii nagu „muid varasid, mis ei ole krediidi iseloomuga“ (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 155 lõikele 1);

| — | omakapitali investeeringud, mis on maha arvatud omavahenditest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 46 ja 48. |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringud, mis on maha arvatud omavahenditest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 46 ja 48.

3.5.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta (kehtivad nii vormi CR EQU IRB 1 kui ka vormi CR EQU IRB 2 kohta)

| Veerg |
| --- |
| 005 | VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS)

  Võlgniku reitinguklass on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne. |
| 010 | SISEREITINGUTE SÜSTEEM


  VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

  Riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 010 makseviivituse tõenäosust, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 165 lõike 1 sätetele.
  Võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust kajastatakse kooskõlas kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatüki 6. jaos sätestatud miinimumnõuetega. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse asjaomasele konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemi puhul.
  Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsioonidega kaalutud keskmine. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel võetakse arvesse kõiki riskipositsioone, sealhulgas makseviivituses olevaid riskipositsioone. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse kaalumiseks riskipositsiooni väärtust, milles on arvesse võetud kaudset krediidiriski kaitset (veerg 060). |
| 020 | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 020 esmase riskipositsiooni väärtust (enne ümberhindlustegurite kohaldamist). Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 167 sätetele on omakapitali investeeringute riskipositsiooni väärtuseks bilansiline väärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi. Bilansiväliste omakapitali investeeringute riskipositsiooni väärtuseks on nimiväärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 020 ka kapitalinõuete määruse I lisa kohaseid bilansiväliseid kirjeid, mis on määratud omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi (nt osaliselt tasutud aktsiate ja osade tasumata osa).
  Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud (nagu on osutatud artikli 165 lõikes 1) võtavad arvesse ka kapitalinõuete määruse artikli 155 lõikes 2 osutatud tasakaalustavaid positsioone. |
| 030–040 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU


  KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE


  GARANTIID


  KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

  Olenemata omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara arvutamiseks kasutatavast meetodist võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse võtta omakapitali investeeringule saadud kaudset krediidiriski kaitset (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõiked 2, 3 ja 4). Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veergudes 030 ja 040 kaudset krediidiriski kaitset, mis on garantiide (veerg 030) või krediidituletisinstrumentide (veerg 040) vormis ja mida võetakse arvesse vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud meetoditele. |
| 050 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU


  KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE


  (–) KOGUVÄLJAVOOL

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 050 esmase riskipositsiooni sellist osa enne ümberhindlustegurite kohaldamist, mis on kaetud kaudse krediidiriski kaitsega, mida võetakse arvesse vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud meetoditele. |
| 060 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 060 riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse kaudsest krediidiriski kaitsest tulenevat asendusmõju (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 167).
  Meeldetuletuseks: bilansiväliste omakapitali investeeringute puhul on riskipositsiooni väärtuseks nimiväärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi (kapitalinõuete määruse artikkel 167). |
| 070 | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

  Riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormi CR EQU IRB 2 veerus 070 selliste makseviivitusest tingitud kahjumäärade riskipositsioonidega kaalutud keskmist kahjumäära, mis on määratud agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele. Sama kehtib vormi CR EQU IRB rea 020 kohta. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse kaudset krediidiriski kaitset (veerg 060). Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse kapitalinõuete määruse artikli 165 lõike 2 sätteid. |
| 080 | RISKIGA KAALUTUD VARA

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 080 omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara, mis arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 155 sätetele.
  Juhul kui riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavatel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ei ole piisavalt teavet kapitalinõuete määruse artikli 178 kohase makseviivituse määratluse kasutamiseks, kohaldatakse riskiga kaalutud vara arvutamisel riskikaalude suhtes korrigeerimistegurit 1,5 (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 3).
  Seoses riskikaalu funktsiooni sisendparameetriga M (lõpptähtaeg) määratakse omakapitali investeeringutele lõpptähtajaks 5 aastat (kapitalinõuete määruse artikli 165 lõige 3). |
| 090 | MEMOKIRJE: OODATAV KAHJU

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 090 omakapitali investeeringute oodatavat kahju, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 158 lõigetele 4, 7, 8 ja 9. |

Veerg

005

VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS)

Võlgniku reitinguklass on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne.

010

SISEREITINGUTE SÜSTEEM

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

Riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 010 makseviivituse tõenäosust, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 165 lõike 1 sätetele.

Võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust kajastatakse kooskõlas kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatüki 6. jaos sätestatud miinimumnõuetega. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse asjaomasele konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemi puhul.

Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsioonidega kaalutud keskmine. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel võetakse arvesse kõiki riskipositsioone, sealhulgas makseviivituses olevaid riskipositsioone. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse kaalumiseks riskipositsiooni väärtust, milles on arvesse võetud kaudset krediidiriski kaitset (veerg 060).

020

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 020 esmase riskipositsiooni väärtust (enne ümberhindlustegurite kohaldamist). Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 167 sätetele on omakapitali investeeringute riskipositsiooni väärtuseks bilansiline väärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi. Bilansiväliste omakapitali investeeringute riskipositsiooni väärtuseks on nimiväärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 020 ka kapitalinõuete määruse I lisa kohaseid bilansiväliseid kirjeid, mis on määratud omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi (nt osaliselt tasutud aktsiate ja osade tasumata osa).

Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud (nagu on osutatud artikli 165 lõikes 1) võtavad arvesse ka kapitalinõuete määruse artikli 155 lõikes 2 osutatud tasakaalustavaid positsioone.

030–040

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

GARANTIID

KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

Olenemata omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara arvutamiseks kasutatavast meetodist võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse võtta omakapitali investeeringule saadud kaudset krediidiriski kaitset (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõiked 2, 3 ja 4). Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veergudes 030 ja 040 kaudset krediidiriski kaitset, mis on garantiide (veerg 030) või krediidituletisinstrumentide (veerg 040) vormis ja mida võetakse arvesse vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud meetoditele.

050

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

(–) KOGUVÄLJAVOOL

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 050 esmase riskipositsiooni sellist osa enne ümberhindlustegurite kohaldamist, mis on kaetud kaudse krediidiriski kaitsega, mida võetakse arvesse vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud meetoditele.

060

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 060 riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse kaudsest krediidiriski kaitsest tulenevat asendusmõju (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 167).

Meeldetuletuseks: bilansiväliste omakapitali investeeringute puhul on riskipositsiooni väärtuseks nimiväärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi (kapitalinõuete määruse artikkel 167).

070

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

Riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormi CR EQU IRB 2 veerus 070 selliste makseviivitusest tingitud kahjumäärade riskipositsioonidega kaalutud keskmist kahjumäära, mis on määratud agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele. Sama kehtib vormi CR EQU IRB rea 020 kohta. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse kaudset krediidiriski kaitset (veerg 060). Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse kapitalinõuete määruse artikli 165 lõike 2 sätteid.

080

RISKIGA KAALUTUD VARA

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 080 omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara, mis arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 155 sätetele.

Juhul kui riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavatel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ei ole piisavalt teavet kapitalinõuete määruse artikli 178 kohase makseviivituse määratluse kasutamiseks, kohaldatakse riskiga kaalutud vara arvutamisel riskikaalude suhtes korrigeerimistegurit 1,5 (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 3).

Seoses riskikaalu funktsiooni sisendparameetriga M (lõpptähtaeg) määratakse omakapitali investeeringutele lõpptähtajaks 5 aastat (kapitalinõuete määruse artikli 165 lõige 3).

090

MEMOKIRJE: OODATAV KAHJU

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 090 omakapitali investeeringute oodatavat kahju, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 158 lõigetele 4, 7, 8 ja 9.

| 92. | Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 155 võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutada erinevate portfellide puhul erinevaid meetodeid (lihtsustatud riskikaalu meetod, riskiparameetritel põhinev meetod või sisemudelitel põhinev meetod), kui nad kasutavad kõnealuseid erinevaid meetodeid sisemise riskijuhtimisega seotud eesmärkidel. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormis CR EQU IRB 1 riskiga kaalutud vara ka selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt). |
| --- | --- |

92.

| Rida |
| --- |
| Vormi CR EQU IRB 1 rida 020 | RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEV MEETOD: KOKKU

  Riskiparameetritel põhinevat meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 3) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet vormi CR EQU IRB 1 real 020. |
| Vormi CR EQU IRB 1 read 050–090 | LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETOD: KOKKU


  LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

  Lihtsustatud riskikaalu meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 2) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet vastavalt aluspositsiooni tunnustele ridadel 050–090. |
| Vormi CR EQU IRB 1 rida 100 | SISEMUDELITEL PÕHINEV MEETOD

  Sisemudelitel põhinevat meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 4) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet real 100. |
| Vormi CR EQU IRB 1 rida 110 | OMAKAPITALI INVESTEERINGUD, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

  Sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskiga kaalutud vara selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt). Näiteks:






  — | finantssektori ettevõtjates olevate omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara, mida käsitletakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikele 4, samuti |

Rida

Vormi CR EQU IRB 1 rida 020

RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEV MEETOD: KOKKU

Riskiparameetritel põhinevat meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 3) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet vormi CR EQU IRB 1 real 020.

Vormi CR EQU IRB 1 read 050–090

LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETOD: KOKKU

LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

Lihtsustatud riskikaalu meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 2) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet vastavalt aluspositsiooni tunnustele ridadel 050–090.

Vormi CR EQU IRB 1 rida 100

SISEMUDELITEL PÕHINEV MEETOD

Sisemudelitel põhinevat meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 4) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet real 100.

Vormi CR EQU IRB 1 rida 110

OMAKAPITALI INVESTEERINGUD, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

Sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskiga kaalutud vara selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt). Näiteks:

—

finantssektori ettevõtjates olevate omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara, mida käsitletakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikele 4, samuti

| — | omakapitali investeeringuid, millele määratakse riskikaal 370 % vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 471 lõikele 2, |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringuid, millele määratakse riskikaal 370 % vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 471 lõikele 2,

kajastatakse real 110.

Vorm CR EQU IRB 2

RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEVA MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE LÕIKES

Riskiparameetritel põhinevat meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 3) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet vormis CR EQU IRB 2.

Kui riskiparameetritel põhinevat meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad ainulaadset reitingusüsteemi või saavad andmeid kajastada vastavalt sisemisele põhiskaalale, kajastavad nad vormis CR EQU IRB 2 asjaomase ainulaadse reitingusüsteemi või põhiskaalaga seotud reitinguklasse või kogumeid. Mis tahes muul juhul erinevad reitingusüsteemid ühendatakse ja järjestatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele. Erinevate reitingusüsteemide võlgnike reitinguklassid või kogumid koondatakse ja järjestatakse igale võlgniku reitinguklassile määratud madalaimast makseviivituse tõenäosusest kõrgeima makseviivituse tõenäosuseni.

3.6.   C 11.00 – ARVELDUS-/ÜLEKANDERISK (CR SETT)

3.6.1.   Üldised märkused

| 93. | Käesolevas vormis esitatakse teave nii kauplemisportfelli kui ka kauplemisportfelliväliste tehingute kohta, mis on pärast nende ettenähtud ülekandepäeva arveldamata, ja nende vastavad arveldusriski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormis CR SETT teavet arveldus-/ülekanderiski kohta seoses nii nende kauplemisportfelli kuuluvate kui ka kauplemisportfelliväliste võlainstrumentide, aktsiate, välisvaluuta ja kaupadega. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 ei võeta arveldus-/ülekanderiski arvesse võlainstrumentide, aktsiate, välisvaluuta ja kaupadega seotud repotehingute ning väärtpaberite või kaupade laenuks andmise ja võtmise puhul. Tuleb siiski tähele panna, et tuletisinstrumentide ja pika arveldustähtajaga tehingute suhtes, mis on pärast nende ettenähtud ülekandepäeva arveldamata, kohaldatakse arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud hinnavahe, mille raames nad võivad saada kahju. Hinnavahe arvutatakse asjaomase võlainstrumendi, aktsia, välisvaluuta või kauba kokkulepitud arveldushinna ja tema praeguse turuväärtuse vahena, mis võib põhjustada krediidiasutusele või investeerimisühingule kahju. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud korrutavad selle hinnavahe kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 esitatud asjakohase teguriga, et määrata kindlaks vastavad omavahendite nõuded. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Riskipositsiooni arvutamiseks korrutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punktile b arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõuded 12,5ga. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Tuleb silmas pidada, et kapitalinõuete määruse artikli 379 kohaste reguleerimata väärtpaberiülekannete omavahendite nõudeid ei kajastata vormis CR SETT, vaid krediidiriski vormides (CR SA, CR IRB). |
| --- | --- |

99.

3.6.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | ARVELDAMATA TEHINGUD ARVELDUSHINNAS

  Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehinguid vastavas kokkulepitud arveldushinnas.
  Veerus 010 võetakse arvesse kõiki arveldamata tehinguid, olenemata sellest, kas need on pärast ettenähtud arvelduspäeva kasumis või kahjumis. |
| 020 | ARVELDAMATA TEHINGUTEST TULENEVA HINNAVAHE RISKIPOSITSIOON

  Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 020 asjaomase võlainstrumendi, aktsia, välisvaluuta või kauba kokkulepitud arveldushinna ja tema praeguse turuväärtuse hinnavahet, mis võib põhjustada krediidiasutusele või investeerimisühingule kahju.
  Veerus 020 kajastatakse ainult pärast ettenähtud arvelduspäeva kahjumis olevaid arveldamata tehinguid. |
| 030 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 030 omavahendite nõudeid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378. |
| 040 | ARVELDUSRISKI KOGURISKIPOSITSIOON

  Arveldusriski riskipositsiooni arvutamiseks korrutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 030 kajastatavad omavahendite nõuded 12,5ga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punktile b. |

Veerg

010

ARVELDAMATA TEHINGUD ARVELDUSHINNAS

Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehinguid vastavas kokkulepitud arveldushinnas.

Veerus 010 võetakse arvesse kõiki arveldamata tehinguid, olenemata sellest, kas need on pärast ettenähtud arvelduspäeva kasumis või kahjumis.

020

ARVELDAMATA TEHINGUTEST TULENEVA HINNAVAHE RISKIPOSITSIOON

Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 020 asjaomase võlainstrumendi, aktsia, välisvaluuta või kauba kokkulepitud arveldushinna ja tema praeguse turuväärtuse hinnavahet, mis võib põhjustada krediidiasutusele või investeerimisühingule kahju.

Veerus 020 kajastatakse ainult pärast ettenähtud arvelduspäeva kahjumis olevaid arveldamata tehinguid.

030

OMAVAHENDITE NÕUDED

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 030 omavahendite nõudeid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378.

040

ARVELDUSRISKI KOGURISKIPOSITSIOON

Arveldusriski riskipositsiooni arvutamiseks korrutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 030 kajastatavad omavahendite nõuded 12,5ga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punktile b.

| Rida |
| --- |
| 010 | Kauplemisportfellivälised arveldamata tehingud kokku

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad real 010 agregeeritud teavet seoses kauplemisportfelliväliste positsioonide arveldus-/ülekanderiskiga (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378).
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute kogusummat vastavates kokkulepitud arveldushindades.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/020 agregeeritud teavet kahjumis olevatest arveldamata tehingutest tuleneva hinnavahe riskipositsiooni kohta.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/030 agregeeritud omavahendite nõudeid, mis tulenevad arveldamata tehingute omavahendite nõuete summeerimisest, korrutades veerus 020 kajastatud hinnavahe asjakohase teguriga, mis põhineb ettenähtud arvelduspäevale järgnevate tööpäevade arvul (kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriad). |
| 020–060 | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 020–060 teavet seoses kauplemisportfelliväliste positsioonide arveldus-/ülekanderiskiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriatele.
  Arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõudeid ei pea kajastama tehingute puhul, mis on arveldamata vähem kui 5 tööpäeva pärast ettenähtud arvelduspäeva. |
| 070 | Kauplemisportfelli arveldamata tehingud kokku

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad real 070 agregeeritud teavet seoses kauplemisportfelli positsioonide arveldus-/ülekanderiskiga (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378).
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute kogusummat vastavates kokkulepitud arveldushindades.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/020 agregeeritud teavet kahjumis olevatest arveldamata tehingutest tuleneva hinnavahe riskipositsiooni kohta.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/030 agregeeritud omavahendite nõudeid, mis tulenevad arveldamata tehingute omavahendite nõuete summeerimisest, korrutades veerus 020 kajastatud hinnavahe asjakohase teguriga, mis põhineb ettenähtud arvelduspäevale järgnevate tööpäevade arvul (kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriad). |
| 080–120 | Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)


  5 kuni 15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)


  16 kuni 30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)


  31 kuni 45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)


  46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 080–120 teavet seoses kauplemisportfelli positsioonide arveldus-/ülekanderiskiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriatele.
  Arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõudeid ei pea kajastama tehingute puhul, mis on arveldamata vähem kui 5 tööpäeva pärast ettenähtud arvelduspäeva. |

Rida

010

Kauplemisportfellivälised arveldamata tehingud kokku

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad real 010 agregeeritud teavet seoses kauplemisportfelliväliste positsioonide arveldus-/ülekanderiskiga (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378).

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute kogusummat vastavates kokkulepitud arveldushindades.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/020 agregeeritud teavet kahjumis olevatest arveldamata tehingutest tuleneva hinnavahe riskipositsiooni kohta.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/030 agregeeritud omavahendite nõudeid, mis tulenevad arveldamata tehingute omavahendite nõuete summeerimisest, korrutades veerus 020 kajastatud hinnavahe asjakohase teguriga, mis põhineb ettenähtud arvelduspäevale järgnevate tööpäevade arvul (kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriad).

020–060

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 020–060 teavet seoses kauplemisportfelliväliste positsioonide arveldus-/ülekanderiskiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriatele.

Arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõudeid ei pea kajastama tehingute puhul, mis on arveldamata vähem kui 5 tööpäeva pärast ettenähtud arvelduspäeva.

070

Kauplemisportfelli arveldamata tehingud kokku

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad real 070 agregeeritud teavet seoses kauplemisportfelli positsioonide arveldus-/ülekanderiskiga (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378).

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute kogusummat vastavates kokkulepitud arveldushindades.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/020 agregeeritud teavet kahjumis olevatest arveldamata tehingutest tuleneva hinnavahe riskipositsiooni kohta.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/030 agregeeritud omavahendite nõudeid, mis tulenevad arveldamata tehingute omavahendite nõuete summeerimisest, korrutades veerus 020 kajastatud hinnavahe asjakohase teguriga, mis põhineb ettenähtud arvelduspäevale järgnevate tööpäevade arvul (kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriad).

080–120

Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)

5 kuni 15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)

16 kuni 30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)

31 kuni 45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)

46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 080–120 teavet seoses kauplemisportfelli positsioonide arveldus-/ülekanderiskiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriatele.

Arveldus-/ülekanderiski omavahendite nõudeid ei pea kajastama tehingute puhul, mis on arveldamata vähem kui 5 tööpäeva pärast ettenähtud arvelduspäeva.

3.7.   C 12.00 – KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – STANDARDMEETODIKOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC SA)

3.7.1.   Üldised märkused

| 100. | Käesolevas vormis esitatakse teave kõigi väärtpaberistamiste kohta, mille puhul võetakse arvesse riski olulise osa ülekandmist ja mille puhul on aruandev krediidiasutus või investeerimisühing seotud väärtpaberistamisega, mida käsitletakse standardmeetodi kohaselt. Aruandekuupäevadel, mis on pärast 1. jaanuari 2019, ei kajastata väärtpaberistamisi, mille riskiga kaalutud vara määratakse kindlaks läbivaadatud väärtpaberistamisraamistiku kohaselt, selles vormis, vaid üksnes vormis C 02.00. Aruandekuupäevadel, mis on pärast 1. jaanuari 2019, ei kajastata väärtpaberistamise positsioone, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 % vastavalt läbivaadatud väärtpaberistamisraamistikule ja mis on maha arvatud esimese taseme põhiomavahenditest vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile ii, selles vormis, vaid üksnes vormis C 01.00. |
| --- | --- |

100.

| 100a. | Selle vormi puhul käsitatakse kõiki viiteid kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki artiklitele viidetena kapitalinõuete määruse versioonile, mida kohaldatakse 31. detsembri 2018. aasta seisuga. |
| --- | --- |

100a.

| 100b. | Kajastatav teave sõltub krediidiasutuse või investeerimisühingu rollist väärtpaberistamises. Seega kohaldatakse väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite suhtes asjakohaseid aruandluskirjeid. |
| --- | --- |

100b.

| 101. | Vormis CR SEC SA kogutakse koondteavet kauplemisportfelliväliste traditsiooniliste väärtpaberistamiste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste kohta, mis on määratletud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 10 ja 11. |
| --- | --- |

101.

3.7.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

  Väärtpaberistamise tehingu algatanud krediidiasutus või investeerimisühing peab kajastama kõigi väärtpaberistamise tehingus algatatud olemasolevate väärtpaberistamise avatud positsioonide summat aruandekuupäeva seisuga, olenemata sellest, kellele positsioonid kuuluvad. Seega kajastatakse bilansilisi väärtpaberistamise positsioone (nt võlakirjad, allutatud laenud) ning bilansiväliseid positsioone ja tuletisinstrumente (nt allutatud krediidiliinid, likviidsuse tagamise tehingud, intressimäära vahetustehingud, krediidiriski vahetustehingud jne), mis on väärtpaberistamises algatatud.
  Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul, kus väärtpaberistamise tehingu algatajal ei ole mingit positsiooni, ei võta väärtpaberistamise tehingu algataja asjaomast väärtpaberistamist vormides CR SEC SA ja CR SEC IRB arvesse. Sel eesmärgil loetakse väärtpaberistamise tehingu algataja positsioonide hulka kuuluvaks kapitalinõuete määruse artikli 242 punkti 12 kohaste uuenevate nõuete väärtpaberistamisel kasutatavaid ennetähtaegse amortiseerimise klausleid. |
| 020–040 | SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

  Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 249 ja 250 käsitatakse väärtpaberistatud riskipositsioonide krediidiriski kaitset nii, nagu ei oleks lõpptähtaegade mittevastavust. |
| 020 | (–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (CVA)

  Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõikega 2 on ette nähtud üksikasjalik kord selles veerus kajastatava volatiilsusega korrigeeritud tagatise väärtuse (CVA) arvutamiseks. |
| 030 | (–) KOGUVÄLJAVOOL: KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

  „Sissevoolu“ ja „väljavoolu“ üldreegli kohaselt on selles veerus kajastatavad summad esitatud „sissevooluna“ vastavas krediidiriski vormis (CR SA või CR IRB) ja krediidiriski kaitse andja (st kolmas isik, kellele väärtpaberistamise seeria kaudse krediidiriski kaitse kaudu üle kantakse) asjakohases riskipositsiooni klassis.
  Valuutariskiga korrigeeritud krediidiriski kaitse nimiväärtuse (G*) arvutamise kord on kehtestatud kapitalinõuete määruse artikli 233 lõikes 3. |
| 040 | KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

  Kõiki säilitatud või tagasi ostetud väärtpaberistamise seeriaid (nt säilitatud esimese järjekoha kahju positsioonid) kajastatakse nimiväärtuses.
  Krediidiriski kaitse säilitatud või tagasi ostetud väärtuse arvutamisel ei võeta arvesse järelevalvelisi krediidiriski kaitse väärtuskärpeid. |
| 050 | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad väärtpaberistamise positsioonid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktidele a, c ja e ning lõikele 2, kohaldamata krediidiriski ümberhindlustegureid ning mis tahes krediidiriski korrigeerimisi ja eraldisi. Tasaarvestus on asjakohane ainult samale väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjatele antud mitme tuletislepingu puhul, mis on kaetud aktsepteeritud tasaarvestuslepinguga.
  Selles veerus kajastatavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised on seotud ainult väärtpaberistamise positsioonidega. Väärtpaberistatud positsioonide väärtuse korrigeerimisi arvesse ei võeta.
  Ennetähtaegse amortiseerimise klausli korral peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täpsustama kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikes 2 määratletud väärtpaberistamise tehingu algatajale kuuluva osaluse.
  Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul võrduvad bilansiliste kirjete ja/või investorite osaluste (ennetähtaegne amortiseerimine) vormis olevad väärtpaberistamise tehingu algataja hoitavad positsioonid veergude 010–040 summaga. |
| 060 | (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

  Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised (kapitalinõuete määruse artikkel 159) vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. Väärtuse korrigeerimised hõlmavad kõiki summasid, mida on võetud arvesse finantsvarade krediidikahjude kasumis või kahjumis (sealhulgas õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarade krediidiriskist tulenevad kahjud, mida ei arvata maha riskipositsiooni väärtusest) alates nende esmasest bilansis kajastamisest pluss makseviivituses olevate ostetud nõuete allahindlus vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 1. Eraldised hõlmavad bilansiväliste kirjete akumuleeritud krediidikahjusid. |
| 070 | RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõigete 1 ja 2 kohased väärtpaberistamise positsioonid ilma ümberhindlustegurite kohaldamiseta.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 040. |
| 080–110 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

  Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükk ja artikli 4 lõike 1 punkt 57
  Selles veergude kogumis kogutakse teavet krediidiriski maandamise tehnikate kohta, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel (nagu märgitud allpool sissevoolu ja väljavoolu puhul).
  Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju). |
| 080 | (–) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (GA)

  Kaudne krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59 ja seda reguleeritakse artikliga 235.
  Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju). |
| 090 | (–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

  Otsene krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 58 ja seda reguleeritakse artiklitega 195, 197 ja 200.
  Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ning kapitalinõuete määruse artiklite 218–236 kohaseid bilansilise tasaarvestuse kokkuleppeid käsitatakse rahalise tagatisena.
  Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju). |
| 100–110 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

  Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral riskikaalude või võlgniku reitinguklasside sisest sissevoolu ja väljavoolu. |
| 100 | (–) KOGUVÄLJAVOOL

  Kapitalinõuete määruse artikli 222 lõige 3 ning artikli 235 lõiked 1 ja 2
  Väljavool vastab kirje „riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised“ kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral riskikaalust või võlgniku reitinguklassist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.
  Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 090 [(–) koguväljavool]. |
| 110 | KOGUSISSEVOOL

  Väärtpaberistamise positsioone, mis on võlaväärtpaberid ja aktsepteeritud finantstagatis vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 197 lõikele 1, kajastatakse finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodi kasutamise korral sissevooluna selles veerus.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 100 (kogusissevool). |
| 120 | NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Vastavasse riskikaalu ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 110. |
| 130 | (–) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (CVAM) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

  See kirje hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (kapitalinõuete määruse artikkel 218).
  Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veergudega 120 ja 130. |
| 140 | RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes seega ei kohaldata artikli 246 lõike 1 punktis c sätestatud ümberhindlustegurit.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 150. |
| 150–180 | BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktiga c on ette nähtud, et bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on tema nimiväärtus, mida on korrutatud ümberhindlusteguriga. Kõnealune ümberhindlustegur on 100 %, kui kapitalinõuete määruses ei ole teisiti ette nähtud.
  Vt vormi CR SA „Kokku“ veerud 160–190.
  Aruandluse eesmärgil kajastatakse riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtust (E*) vastavalt järgmisele neljale üksteist välistavasse ümberhindlustegurite vahemikule: 0 %,]0 %, 20 %],]20 %, 50 %] ja]50 %, 100 %]. |
| 190 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 200. |
| 200 | (–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Kapitalinõuete määruse artikliga 258 on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonide puhul, millele on määratud riskikaal 1 250  %, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud alternatiivina positsiooni kaasamisele oma riskiga kaalutud vara arvutusse arvata positsiooni riskipositsiooni väärtuse omavahenditest maha. |
| 210 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

  Riskipositsiooni väärtus, millest on lahutatud omavahenditest maha arvatud riskipositsiooni väärtus. |
| 220–320 | SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID, JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES |
| 220–260 | REITINGU SAANUD POSITSIOONID

  Reitingu saanud positsioon on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 8.
  Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid, jaotatakse krediidikvaliteedi astmete lõikes, nagu on standardmeetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikliga 251 (tabel 1). |
| 270 | RISKIKAAL 1 250  % (REITINGUTA POSITSIOONID)

  Reitinguta positsioon on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 7. |
| 280 | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

  Kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5
  Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine). |
| 290 | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE – MILLEST: VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE TEISE JÄRJEKOHA KAHJU

  Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse teise või kõrgema järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriasse kuuluvate väärtpaberistamise positsioonide käsitlust varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmis, nagu on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklis 254.
  Varaga tagatud kommertsväärtpaberite programm on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 lõikes 9. |
| 300 | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE – MILLEST: KESKMINE RISKIKAAL (%)

  Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal. |
| 310 | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

  Kapitalinõuete määruse artikli 109 lõige 1 ja artikli 259 lõige 3 Väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus sisemisel hinnangul põhineva meetodi kohaselt. |
| 320 | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL (%)

  Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal. |
| 330 | RISKIGA KAALUTUD VARA

  Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne lõpptähtaegade mittevastavustest või hoolduskohustuste sätete rikkumisest tulenevaid korrigeerimisi, välja arvatud mis tahes riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud. |
| 340 | MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

  Sünteetiliste väärtpaberistamiste kajastamisel selles veerus ei võeta arvesse mis tahes lõpptähtaegade mittevastavust. |
| 350 | HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

  Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõikega 2, artikli 406 lõikega 2 ja artikliga 407 on ette nähtud, et juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida kõnealuse määruse artiklite 405, 406 või 409 teatavaid nõudeid, tagavad liikmesriigid, et pädevad asutused kehtestavad proportsionaalse täiendava riskikaalu, mis on vähemalt 250 % riskikaalust (ülempiiriga 1 250  %), mida kohaldataks asjaomaste väärtpaberistamise positsioonide suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jaole. Sellise täiendava riskikaalu võib kehtestada mitte ainult investorist krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, vaid ka väärtpaberistamise tehingu algatajatele, sponsoritele ja algsetele laenuandjatele. |
| 360 | LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

  Sünteetiliste väärtpaberistamiste lõpptähtaegade mittevastavuse puhul kajastatakse kapitalinõuete määruse artiklis 250 määratletud RW*-RW(SP), välja arvatud väärtpaberistamise seeriate puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250  % ja mille puhul on kajastatav summa võrdne nulliga. Tuleb tähele panna, et RW(SP) ei hõlma mitte ainult veerus 330 kajastatud riskiga kaalutud vara, vaid ka riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud. |
| 370–380 | RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA: ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST/PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne (veerg 370)/pärast (veerg 380) kapitalinõuete määruse artiklis 252 (praegu makseviivituses olevate või eriti suure riskiga seotud riskipositsioonide väärtpaberistamine) või artikli 256 lõikes 4 (täiendavad omavahendite nõuded ennetähtaegse amortiseerimise klausleid sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamiste puhul) sätestatud piirangute kohaldamist. |
| 390 | MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE STANDARDMEETODIKOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

  Riskiga kaalutud vara, mis tuleneb riskimaanduse andjale ümberjaotatud riskipositsioonidest (ja mida seepärast arvutatakse vastavas vormis), mida võetakse arvesse väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri arvutamisel. |

Veerg

010

ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

Väärtpaberistamise tehingu algatanud krediidiasutus või investeerimisühing peab kajastama kõigi väärtpaberistamise tehingus algatatud olemasolevate väärtpaberistamise avatud positsioonide summat aruandekuupäeva seisuga, olenemata sellest, kellele positsioonid kuuluvad. Seega kajastatakse bilansilisi väärtpaberistamise positsioone (nt võlakirjad, allutatud laenud) ning bilansiväliseid positsioone ja tuletisinstrumente (nt allutatud krediidiliinid, likviidsuse tagamise tehingud, intressimäära vahetustehingud, krediidiriski vahetustehingud jne), mis on väärtpaberistamises algatatud.

Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul, kus väärtpaberistamise tehingu algatajal ei ole mingit positsiooni, ei võta väärtpaberistamise tehingu algataja asjaomast väärtpaberistamist vormides CR SEC SA ja CR SEC IRB arvesse. Sel eesmärgil loetakse väärtpaberistamise tehingu algataja positsioonide hulka kuuluvaks kapitalinõuete määruse artikli 242 punkti 12 kohaste uuenevate nõuete väärtpaberistamisel kasutatavaid ennetähtaegse amortiseerimise klausleid.

020–040

SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 249 ja 250 käsitatakse väärtpaberistatud riskipositsioonide krediidiriski kaitset nii, nagu ei oleks lõpptähtaegade mittevastavust.

020

(–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (CVA)

Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõikega 2 on ette nähtud üksikasjalik kord selles veerus kajastatava volatiilsusega korrigeeritud tagatise väärtuse (CVA) arvutamiseks.

030

(–) KOGUVÄLJAVOOL: KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

„Sissevoolu“ ja „väljavoolu“ üldreegli kohaselt on selles veerus kajastatavad summad esitatud „sissevooluna“ vastavas krediidiriski vormis (CR SA või CR IRB) ja krediidiriski kaitse andja (st kolmas isik, kellele väärtpaberistamise seeria kaudse krediidiriski kaitse kaudu üle kantakse) asjakohases riskipositsiooni klassis.

Valuutariskiga korrigeeritud krediidiriski kaitse nimiväärtuse (G*) arvutamise kord on kehtestatud kapitalinõuete määruse artikli 233 lõikes 3.

040

KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

Kõiki säilitatud või tagasi ostetud väärtpaberistamise seeriaid (nt säilitatud esimese järjekoha kahju positsioonid) kajastatakse nimiväärtuses.

Krediidiriski kaitse säilitatud või tagasi ostetud väärtuse arvutamisel ei võeta arvesse järelevalvelisi krediidiriski kaitse väärtuskärpeid.

050

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad väärtpaberistamise positsioonid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktidele a, c ja e ning lõikele 2, kohaldamata krediidiriski ümberhindlustegureid ning mis tahes krediidiriski korrigeerimisi ja eraldisi. Tasaarvestus on asjakohane ainult samale väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjatele antud mitme tuletislepingu puhul, mis on kaetud aktsepteeritud tasaarvestuslepinguga.

Selles veerus kajastatavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised on seotud ainult väärtpaberistamise positsioonidega. Väärtpaberistatud positsioonide väärtuse korrigeerimisi arvesse ei võeta.

Ennetähtaegse amortiseerimise klausli korral peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täpsustama kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikes 2 määratletud väärtpaberistamise tehingu algatajale kuuluva osaluse.

Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul võrduvad bilansiliste kirjete ja/või investorite osaluste (ennetähtaegne amortiseerimine) vormis olevad väärtpaberistamise tehingu algataja hoitavad positsioonid veergude 010–040 summaga.

060

(–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised (kapitalinõuete määruse artikkel 159) vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. Väärtuse korrigeerimised hõlmavad kõiki summasid, mida on võetud arvesse finantsvarade krediidikahjude kasumis või kahjumis (sealhulgas õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarade krediidiriskist tulenevad kahjud, mida ei arvata maha riskipositsiooni väärtusest) alates nende esmasest bilansis kajastamisest pluss makseviivituses olevate ostetud nõuete allahindlus vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 1. Eraldised hõlmavad bilansiväliste kirjete akumuleeritud krediidikahjusid.

070

RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõigete 1 ja 2 kohased väärtpaberistamise positsioonid ilma ümberhindlustegurite kohaldamiseta.

Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 040.

080–110

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükk ja artikli 4 lõike 1 punkt 57

Selles veergude kogumis kogutakse teavet krediidiriski maandamise tehnikate kohta, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel (nagu märgitud allpool sissevoolu ja väljavoolu puhul).

Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju).

080

(–) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (GA)

Kaudne krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59 ja seda reguleeritakse artikliga 235.

Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju).

090

(–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

Otsene krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 58 ja seda reguleeritakse artiklitega 195, 197 ja 200.

Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ning kapitalinõuete määruse artiklite 218–236 kohaseid bilansilise tasaarvestuse kokkuleppeid käsitatakse rahalise tagatisena.

Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju).

100–110

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral riskikaalude või võlgniku reitinguklasside sisest sissevoolu ja väljavoolu.

100

(–) KOGUVÄLJAVOOL

Kapitalinõuete määruse artikli 222 lõige 3 ning artikli 235 lõiked 1 ja 2

Väljavool vastab kirje „riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised“ kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral riskikaalust või võlgniku reitinguklassist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.

Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.

Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 090 [(–) koguväljavool].

110

KOGUSISSEVOOL

Väärtpaberistamise positsioone, mis on võlaväärtpaberid ja aktsepteeritud finantstagatis vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 197 lõikele 1, kajastatakse finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodi kasutamise korral sissevooluna selles veerus.

Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 100 (kogusissevool).

120

NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Vastavasse riskikaalu ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.

Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 110.

130

(–) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (CVAM) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

See kirje hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (kapitalinõuete määruse artikkel 218).

Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veergudega 120 ja 130.

140

RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes seega ei kohaldata artikli 246 lõike 1 punktis c sätestatud ümberhindlustegurit.

Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 150.

150–180

BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktiga c on ette nähtud, et bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on tema nimiväärtus, mida on korrutatud ümberhindlusteguriga. Kõnealune ümberhindlustegur on 100 %, kui kapitalinõuete määruses ei ole teisiti ette nähtud.

Vt vormi CR SA „Kokku“ veerud 160–190.

Aruandluse eesmärgil kajastatakse riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtust (E*) vastavalt järgmisele neljale üksteist välistavasse ümberhindlustegurite vahemikule: 0 %,]0 %, 20 %],]20 %, 50 %] ja]50 %, 100 %].

190

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid.

Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku“ veeruga 200.

200

(–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Kapitalinõuete määruse artikliga 258 on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonide puhul, millele on määratud riskikaal 1 250  %, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud alternatiivina positsiooni kaasamisele oma riskiga kaalutud vara arvutusse arvata positsiooni riskipositsiooni väärtuse omavahenditest maha.

210

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

Riskipositsiooni väärtus, millest on lahutatud omavahenditest maha arvatud riskipositsiooni väärtus.

220–320

SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID, JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

220–260

REITINGU SAANUD POSITSIOONID

Reitingu saanud positsioon on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 8.

Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid, jaotatakse krediidikvaliteedi astmete lõikes, nagu on standardmeetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikliga 251 (tabel 1).

270

RISKIKAAL 1 250  % (REITINGUTA POSITSIOONID)

Reitinguta positsioon on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 7.

280

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

Kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5

Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine).

290

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE – MILLEST: VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE TEISE JÄRJEKOHA KAHJU

Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse teise või kõrgema järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriasse kuuluvate väärtpaberistamise positsioonide käsitlust varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmis, nagu on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklis 254.

Varaga tagatud kommertsväärtpaberite programm on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 lõikes 9.

300

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE – MILLEST: KESKMINE RISKIKAAL (%)

Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal.

310

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

Kapitalinõuete määruse artikli 109 lõige 1 ja artikli 259 lõige 3 Väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus sisemisel hinnangul põhineva meetodi kohaselt.

320

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL (%)

Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal.

330

RISKIGA KAALUTUD VARA

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne lõpptähtaegade mittevastavustest või hoolduskohustuste sätete rikkumisest tulenevaid korrigeerimisi, välja arvatud mis tahes riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.

340

MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

Sünteetiliste väärtpaberistamiste kajastamisel selles veerus ei võeta arvesse mis tahes lõpptähtaegade mittevastavust.

350

HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõikega 2, artikli 406 lõikega 2 ja artikliga 407 on ette nähtud, et juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida kõnealuse määruse artiklite 405, 406 või 409 teatavaid nõudeid, tagavad liikmesriigid, et pädevad asutused kehtestavad proportsionaalse täiendava riskikaalu, mis on vähemalt 250 % riskikaalust (ülempiiriga 1 250  %), mida kohaldataks asjaomaste väärtpaberistamise positsioonide suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jaole. Sellise täiendava riskikaalu võib kehtestada mitte ainult investorist krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, vaid ka väärtpaberistamise tehingu algatajatele, sponsoritele ja algsetele laenuandjatele.

360

LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

Sünteetiliste väärtpaberistamiste lõpptähtaegade mittevastavuse puhul kajastatakse kapitalinõuete määruse artiklis 250 määratletud RW*-RW(SP), välja arvatud väärtpaberistamise seeriate puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250  % ja mille puhul on kajastatav summa võrdne nulliga. Tuleb tähele panna, et RW(SP) ei hõlma mitte ainult veerus 330 kajastatud riskiga kaalutud vara, vaid ka riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.

370–380

RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA: ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST/PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne (veerg 370)/pärast (veerg 380) kapitalinõuete määruse artiklis 252 (praegu makseviivituses olevate või eriti suure riskiga seotud riskipositsioonide väärtpaberistamine) või artikli 256 lõikes 4 (täiendavad omavahendite nõuded ennetähtaegse amortiseerimise klausleid sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamiste puhul) sätestatud piirangute kohaldamist.

390

MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE STANDARDMEETODIKOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

Riskiga kaalutud vara, mis tuleneb riskimaanduse andjale ümberjaotatud riskipositsioonidest (ja mida seepärast arvutatakse vastavas vormis), mida võetakse arvesse väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri arvutamisel.

| 102. | Vorm CR SEC SA on jagatud kolme peamisse reakogumisse, milles esitatakse andmed väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite algatatud/sponsoreeritud/säilitatud või ostetud riskipositsioonide kohta. Neist igaühe puhul on teave jaotatud bilansiliste ning bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide lõikes, samuti väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste lõikes. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Välisreitingu meetodi kohaselt käsitletavad positsioonid ja reitinguta positsioonid (riskipositsioonid aruandekuupäeva seisuga) on jaotatud ka väärtpaberistamise alguses kohaldatud krediidikvaliteedi astmete lõikes (viimane reakogum). Kõnealust teavet esitavad väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid. |
| --- | --- |

103.

| Rida |
| --- |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Koguriskipositsioon tähendab avatud väärtpaberistamise positsioonide kogusummat. Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult kogu teave, mida väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid on kajastanud järgnevates ridades. |
| 020 | MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

  Avatud edasiväärtpaberistamise positsioonide kogusumma vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 63 ja 64 sätestatud määratlustele. |
| 030 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

  Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide ja ennetähtaegse amortiseerimise kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud väärtpaberistamise tehingu algataja. |
| 040–060 | BILANSILISED KIRJED

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktis a on sätestatud, et juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing arvutab riskiga kaalutud vara standardmeetodi kohaselt, on bilansilise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks selle bilansiline väärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi.
  Bilansilised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (rida 050) ja edasiväärtpaberistamiste (rida 060) lõikes. |
| 070–090 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

  Nendes ridades esitatakse andmed bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide väärtpaberistamise positsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse väärtpaberistamise raamistiku kohaselt ümberhindlustegurit. Bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on selle nimiväärtus, millest on maha arvatud kõnealuse väärtpaberistamise positsiooni mis tahes spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja mida on korrutatud ümberhindlusteguriga 100 %, kui ei ole ette nähtud teisiti.
  Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendiga seonduvast vastaspoole krediidiriskist tuleneva riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa, II jaotise 6. peatükile.
  Likviidsuse tagamise tehingute, krediidilimiitide ja maksete vahendajate rahaliste ettemaksete puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutamata osa.
  Intressimäära ja valuutavahetustehingute puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskipositsiooni väärtust (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõikele 1), mis on kindlaks määratud vormis CR SA „Kokku“.
  Bilansivälised kirjed ja tuletisinstrumendid jaotatakse väärtpaberistamiste (veerg 080) ja edasiväärtpaberistamiste (veerg 090) lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 251 tabelile 1. |
| 100 | ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

  Seda rida kohaldatakse ainult ennetähtaegse amortiseerimise klauslit sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamise tehingute algatajate suhtes, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 13 ja 14. |
| 110 | INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

  Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on investor.
  Kapitalinõuete määruses ei ole sätestatud investori sõnaselget määratlust. Seepärast tuleb selles kontekstis käsitada investorina sellist krediidiasutust või investeerimisühingut, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor. |
| 120–140 | BILANSILISED KIRJED

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul. |
| 150–170 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul. |
| 180 | SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

  Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud sponsor. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta. |
| 190–210 | BILANSILISED KIRJED

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul. |
| 220–240 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul. |
| 250–290 | AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES

  Nendes ridades esitatakse teave (aruandluskuupäeva seisuga) välisreitingu meetodi kohaselt käsitletavate avatud positsioonide ja reitinguta avatud positsioonide kohta väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeval (väärtpaberistamise alguses) kohaldatavate krediidikvaliteedi astmete lõikes (nagu on standardmeetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 251 tabeliga 1). Kõnealuse teabe puudumisel kajastatakse krediidikvaliteedi astmeid käsitlevate andmetega samaväärseid varaseimaid kättesaadavaid andmeid.
  Nendes ridades kajastatakse andmeid ainult veergudes 190, 210–270 ja 330–340. |

Rida

010

KOGURISKIPOSITSIOON

Koguriskipositsioon tähendab avatud väärtpaberistamise positsioonide kogusummat. Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult kogu teave, mida väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid on kajastanud järgnevates ridades.

020

MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

Avatud edasiväärtpaberistamise positsioonide kogusumma vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 63 ja 64 sätestatud määratlustele.

030

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide ja ennetähtaegse amortiseerimise kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud väärtpaberistamise tehingu algataja.

040–060

BILANSILISED KIRJED

Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktis a on sätestatud, et juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing arvutab riskiga kaalutud vara standardmeetodi kohaselt, on bilansilise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks selle bilansiline väärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi.

Bilansilised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (rida 050) ja edasiväärtpaberistamiste (rida 060) lõikes.

070–090

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Nendes ridades esitatakse andmed bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide väärtpaberistamise positsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse väärtpaberistamise raamistiku kohaselt ümberhindlustegurit. Bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on selle nimiväärtus, millest on maha arvatud kõnealuse väärtpaberistamise positsiooni mis tahes spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja mida on korrutatud ümberhindlusteguriga 100 %, kui ei ole ette nähtud teisiti.

Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendiga seonduvast vastaspoole krediidiriskist tuleneva riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa, II jaotise 6. peatükile.

Likviidsuse tagamise tehingute, krediidilimiitide ja maksete vahendajate rahaliste ettemaksete puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutamata osa.

Intressimäära ja valuutavahetustehingute puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskipositsiooni väärtust (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõikele 1), mis on kindlaks määratud vormis CR SA „Kokku“.

Bilansivälised kirjed ja tuletisinstrumendid jaotatakse väärtpaberistamiste (veerg 080) ja edasiväärtpaberistamiste (veerg 090) lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 251 tabelile 1.

100

ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

Seda rida kohaldatakse ainult ennetähtaegse amortiseerimise klauslit sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamise tehingute algatajate suhtes, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 13 ja 14.

110

INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on investor.

Kapitalinõuete määruses ei ole sätestatud investori sõnaselget määratlust. Seepärast tuleb selles kontekstis käsitada investorina sellist krediidiasutust või investeerimisühingut, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

120–140

BILANSILISED KIRJED

Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul.

150–170

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

180

SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud sponsor. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

190–210

BILANSILISED KIRJED

Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul.

220–240

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

250–290

AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES

Nendes ridades esitatakse teave (aruandluskuupäeva seisuga) välisreitingu meetodi kohaselt käsitletavate avatud positsioonide ja reitinguta avatud positsioonide kohta väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeval (väärtpaberistamise alguses) kohaldatavate krediidikvaliteedi astmete lõikes (nagu on standardmeetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 251 tabeliga 1). Kõnealuse teabe puudumisel kajastatakse krediidikvaliteedi astmeid käsitlevate andmetega samaväärseid varaseimaid kättesaadavaid andmeid.

Nendes ridades kajastatakse andmeid ainult veergudes 190, 210–270 ja 330–340.

3.8.   C 13.00 – KREDIIDIRISK – VÄÄRTPABERISTAMINE: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC IRB)

3.8.1.   Üldised märkused

| 104. | Käesolevas vormis esitatakse teave kõigi väärtpaberistamiste kohta, mille puhul võetakse arvesse riski olulise osa ülekandmist ja mille puhul on aruandev krediidiasutus või investeerimisühing seotud väärtpaberistamisega, mida käsitletakse sisereitingute meetodi kohaselt. Aruandekuupäevadel, mis on pärast 1. jaanuari 2019, ei kajastata väärtpaberistamisi, mille riskiga kaalutud vara määratakse kindlaks läbivaadatud väärtpaberistamisraamistiku kohaselt, selles vormis, vaid üksnes vormis C 02.00. Aruandekuupäevadel, mis on pärast 1. jaanuari 2019, ei kajastata väärtpaberistamise positsioone, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 % vastavalt läbivaadatud väärtpaberistamisraamistikule ja mis on maha arvatud esimese taseme põhiomavahenditest vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile ii, selles vormis, vaid üksnes vormis C 01.00. |
| --- | --- |

104.

| 104 a. | Selle vormi puhul käsitatakse kõiki viiteid kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki artiklitele viidetena kapitalinõuete määruse versioonile, mida kohaldatakse 31. detsembri 2018. aasta seisuga. |
| --- | --- |

104 a.

| 105. | Kajastatav teave sõltub krediidiasutuse või investeerimisühingu rollist väärtpaberistamises. Seega kohaldatakse väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite suhtes asjakohaseid aruandluskirjeid. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Vormi CR SEC IRB ulatus on sama kui vormi CR SEC SA puhul. Selles esitatakse koondteave kauplemisportfelliväliste traditsiooniliste väärtpaberistamiste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste kohta. |
| --- | --- |

106.

3.8.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

  Bilansiliste kirjete kogusummat käsitleva rea puhul vastab selles veerus kajastatav summa väärtpaberistatud tagasimaksmata nõuete kogusummale aruandekuupäeva seisuga.
  Vt vormi CR SEC SA veerg 010. |
| 020–040 | SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

  Kapitalinõuete määruse artiklid 249 ja 250
  Väärtpaberistamise struktuuriga seotud krediidiriski maandamise tehnikate korrigeeritud väärtuses ei võeta arvesse lõpptähtaegade mittevastavust. |
| 020 | (–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (CVA)

  Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõikega 2 on ette nähtud üksikasjalik kord selles veerus kajastatava volatiilsusega korrigeeritud tagatise väärtuse (CVA) arvutamiseks. |
| 030 | (–) KOGUVÄLJAVOOL: KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

  „Sissevoolu“ ja „väljavoolu“ üldreegli kohaselt on vormi CR SEC IRB veerus 030 kajastatavad summad esitatud „sissevooluna“ vastavas krediidiriski vormis (CR SA või CR IRB) ja krediidiriski kaitse andja (st kolmas isik, kellele väärtpaberistamise seeria kaudse krediidiriski kaitse kaudu üle kantakse) asjakohases riskipositsiooni klassis.
  Valuutariskiga korrigeeritud krediidiriski kaitse nimiväärtuse (G*) arvutamise kord on kehtestatud kapitalinõuete määruse artikli 233 lõikes 3. |
| 040 | KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

  Kõiki säilitatud või tagasi ostetud väärtpaberistamise seeriaid (nt säilitatud esimese järjekoha kahju positsioonid) kajastatakse nimiväärtuses.
  Krediidiriski kaitse säilitatud või tagasi ostetud väärtuse arvutamisel ei võeta arvesse järelevalvelisi krediidiriski kaitse väärtuskärpeid. |
| 050 | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad väärtpaberistamise positsioonid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktidele b, d ja e ning lõikele 2, kohaldamata krediidiriski ümberhindlustegureid ning koos väärtuse korrigeerimiste ja eraldistega. Tasaarvestus on asjakohane ainult samale väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjatele antud mitme tuletislepingu puhul, mis on kaetud aktsepteeritud tasaarvestuslepinguga.
  Selles veerus kajastatavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised on seotud ainult väärtpaberistamise positsioonidega. Väärtpaberistatud positsioonide väärtuse korrigeerimisi arvesse ei võeta.
  Ennetähtaegse amortiseerimise klausli korral peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täpsustama kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikes 2 määratletud väärtpaberistamise tehingu algatajale kuuluva osaluse.
  Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul võrduvad bilansiliste kirjete ja/või investorite osaluste (ennetähtaegne amortiseerimine) vormis olevad väärtpaberistamise tehingu algataja hoitavad positsioonid veergude 010–040 summaga. |
| 060–090 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

  Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükk ja artikli 4 lõike 1 punkt 57
  Selles veergude kogumis kogutakse teavet krediidiriski maandamise tehnikate kohta, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel (nagu märgitud allpool sissevoolu ja väljavoolu puhul). |
| 060 | (–) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (GA)

  Kaudne krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59.
  Kapitalinõuete määruse artiklis 236 on kirjeldatud korrigeeritud väärtuse GA arvutamise korda täieliku krediidiriski kaitse/osalise krediidiriski kaitse korral sama nõudeõiguse järgu puhul.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veergudega 040 ja 050. |
| 070 | (–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

  Otsene krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 58.
  Kuna finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetod ei ole kohaldatav, kajastatakse selles veerus ainult kapitalinõuete määruse artikli 200 kohast otsest krediidiriski kaitset.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 060. |
| 080–090 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

  Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral riskikaalude või võlgniku reitinguklasside sisest sissevoolu ja väljavoolu. |
| 080 | (–) KOGUVÄLJAVOOL

  Kapitalinõuete määruse artikkel 236
  Väljavool vastab kirje „riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised“ kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral riskikaalust või võlgniku reitinguklassist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.
  Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 070. |
| 090 | KOGUSISSEVOOL

  Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 080. |
| 100 | RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Vastavasse riskikaalu ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 090. |
| 110 | (–) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (CVAM) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

  Kapitalinõuete määruse artiklid 218–222. See kirje hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (kapitalinõuete määruse artikkel 218). |
| 120 | RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes seega ei kohaldata artikli 246 lõike 1 punktis c sätestatud ümberhindlustegurit. |
| 130–160 | BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktiga c on ette nähtud, et bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on tema nimiväärtus, mida on korrutatud ümberhindlusteguriga. Kõnealune ümberhindlustegur on 100 %, kui ei ole sätestatud teisiti.
  Ümberhindlustegur on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 56.
  Aruandluse eesmärgil kajastatakse riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtust (E*) vastavalt järgmisele neljale üksteist välistavasse ümberhindlustegurite vahemikule: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] ja [50 %, 100 %]. |
| 170 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 110. |
| 180 | (–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Kapitalinõuete määruse artikli 266 lõikega 3 on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250  %, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud alternatiivina positsiooni kaasamisele oma riskiga kaalutud vara arvutusse arvata positsiooni riskipositsiooni väärtuse omavahenditest maha. |
| 190 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID |
| 200–320 | VÄLISREITINGU MEETOD (KREDIIDIKVALITEEDI ASTMED)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 261
  Sisereitingute meetodi kohaseid väärtpaberistamise positsioone, millele on antud kaudne reiting vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 259 lõikele 2, kajastatakse reitingu saanud positsioonidena.
  Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid, jaotatakse krediidikvaliteedi astmete lõikes, nagu on sisereitingute meetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabeliga 4. |
| 330 | REGULATIIVNE MEETOD

  Kapitalinõuete määruse artikli 262 kohane regulatiivne meetod.
  Väärtpaberistamise positsiooni riskikaal on kas 7 % või vastavalt ette nähtud valemitele kohaldatav riskikaal, olenevalt sellest, kumb neist on suurem. |
| 340 | REGULATIIVNE MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL

  Väärtpaberistamise positsioonide krediidiriski maandamist võidakse arvesse võtta vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 264. Sel juhul kajastab krediidiasutus või investeerimisühing positsiooni tegelikku riskikaalu, vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 264 lõikele 2, kui ta on saanud täieliku krediidiriski kaitse (tegeliku riskikaalu arvutamiseks jagatakse positsiooni riskiga kaalutud vara positsiooni riskipositsiooni väärtusega ja korrutatakse tulemus 100ga).
  Kui positsioonil on osaline krediidiriski kaitse, peab krediidiasutus või investeerimisühing kohaldama regulatiivset meetodit, kasutades väärtpaberistamise seeria n-ö paksust T, mida on korrigeeritud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 264 lõikele 3.
  Selles veerus kajastatakse kaalutud keskmisi riskikaalusid. |
| 350 | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

  Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi suurim riskikaal).
  Kapitalinõuete määruse artikli 263 lõigetega 2 ja 3 on ette nähtud erikäsitlus, mida kohaldatakse juhul, kui Kirb-i ei saa arvutada.
  Likviidsuse tagamise tehingute raames võimaldatud kasutamata likviidsuslimiite kajastatakse kirje „bilansivälised kirjed ja tuletisinstrumendid“ all.
  Kuni väärtpaberistamise tehingu algataja suhtes kohaldatakse erikäsitlust, sest Kirb-i ei saa arvutada, tuleks veerus 350 kajastada sellist riskiga kaalumise käsitlust, mida kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 263 sätestatud käsitluse alla kuuluva likviidsuse tagamise tehingu riskipositsiooni väärtuse suhtes.
  Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikega 5 ja artikliga 265. |
| 360 | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE: KESKMINE RISKIKAAL

  Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal. |
| 370 | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

  Kapitalinõuete määruse artikli 259 lõigetega 3 ja 4 on ette nähtud kommertsväärtpaberite programmi positsioonide puhul kasutatav sisemisel hinnangul põhinev meetod. |
| 380 | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL

  Selles veerus kajastatakse kaalutud keskmisi riskikaalusid. |
| 390 | (–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISTEST JA ERALDISTEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA VÄHENDAMINE

  Sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgivad kapitalinõuete määruse artikli 266 lõiget 1 (kohaldatakse ainult väärtpaberistamise tehingu algatajate suhtes, kui riskipositsiooni ei ole omavahenditest maha arvatud) ja lõiget 2.
  Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised (kapitalinõuete määruse artikkel 159) vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. Väärtuse korrigeerimised hõlmavad kõiki summasid, mida on võetud arvesse finantsvarade krediidikahjude kasumis või kahjumis (sealhulgas õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarade krediidiriskist tulenevad kahjud, mida ei arvata maha riskipositsiooni väärtusest) alates nende esmasest bilansis kajastamisest pluss makseviivituses olevate ostetud nõuete allahindlus vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 1. Eraldised hõlmavad bilansiväliste kirjete akumuleeritud krediidikahjusid. |
| 400 | RISKIGA KAALUTUD VARA

  Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne lõpptähtaegade mittevastavustest või hoolduskohustuste sätete rikkumisest tulenevaid korrigeerimisi, välja arvatud mis tahes riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud. |
| 410 | MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

  Selliste sünteetiliste väärtpaberistamiste kajastamisel, mille puhul esineb lõpptähtaegade mittevastavus, ei võeta selles veerus arvesse mis tahes lõpptähtaegade mittevastavust. |
| 420 | HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

  Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõikega 2, artikli 406 lõikega 2 ja artikliga 407 on ette nähtud, et juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida teatavaid nõudeid, tagavad liikmesriigid, et pädevad asutused kehtestavad proportsionaalse täiendava riskikaalu, mis on vähemalt 250 % riskikaalust (ülempiiriga 1 250  %), mida kohaldataks asjaomaste väärtpaberistamise positsioonide suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jaole. |
| 430 | LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

  Sünteetiliste väärtpaberistamiste lõpptähtaegade mittevastavuse puhul kajastatakse kapitalinõuete määruse artiklis 250 määratletud RW*-RW(SP), välja arvatud väärtpaberistamise seeriate puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250  % ja mille puhul on kajastatav summa võrdne nulliga. Tuleb tähele panna, et RW(SP) ei hõlma mitte ainult veerus 400 kajastatud riskiga kaalutud vara, vaid ka riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud. |
| 440–450 | RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA: ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST/PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne (veerg 440)/pärast (veerg 450) kapitalinõuete määruse artiklis 260 sätestatud ülempiiri kohaldamist. Lisaks tuleb arvesse võtta kapitalinõuete määruse artiklit 265 (täiendavad omavahendite nõuded ennetähtaegse amortiseerimise klausleid sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamiste puhul). |
| 460 | MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

  Riskiga kaalutud vara, mis tuleneb riskimaanduse andjale ümberjaotatud riskipositsioonidest (ja mida seepärast arvutatakse vastavas vormis), mida võetakse arvesse väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri arvutamisel. |

Veerg

010

ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

Bilansiliste kirjete kogusummat käsitleva rea puhul vastab selles veerus kajastatav summa väärtpaberistatud tagasimaksmata nõuete kogusummale aruandekuupäeva seisuga.

Vt vormi CR SEC SA veerg 010.

020–040

SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

Kapitalinõuete määruse artiklid 249 ja 250

Väärtpaberistamise struktuuriga seotud krediidiriski maandamise tehnikate korrigeeritud väärtuses ei võeta arvesse lõpptähtaegade mittevastavust.

020

(–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (CVA)

Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõikega 2 on ette nähtud üksikasjalik kord selles veerus kajastatava volatiilsusega korrigeeritud tagatise väärtuse (CVA) arvutamiseks.

030

(–) KOGUVÄLJAVOOL: KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

„Sissevoolu“ ja „väljavoolu“ üldreegli kohaselt on vormi CR SEC IRB veerus 030 kajastatavad summad esitatud „sissevooluna“ vastavas krediidiriski vormis (CR SA või CR IRB) ja krediidiriski kaitse andja (st kolmas isik, kellele väärtpaberistamise seeria kaudse krediidiriski kaitse kaudu üle kantakse) asjakohases riskipositsiooni klassis.

Valuutariskiga korrigeeritud krediidiriski kaitse nimiväärtuse (G*) arvutamise kord on kehtestatud kapitalinõuete määruse artikli 233 lõikes 3.

040

KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

Kõiki säilitatud või tagasi ostetud väärtpaberistamise seeriaid (nt säilitatud esimese järjekoha kahju positsioonid) kajastatakse nimiväärtuses.

Krediidiriski kaitse säilitatud või tagasi ostetud väärtuse arvutamisel ei võeta arvesse järelevalvelisi krediidiriski kaitse väärtuskärpeid.

050

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad väärtpaberistamise positsioonid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktidele b, d ja e ning lõikele 2, kohaldamata krediidiriski ümberhindlustegureid ning koos väärtuse korrigeerimiste ja eraldistega. Tasaarvestus on asjakohane ainult samale väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjatele antud mitme tuletislepingu puhul, mis on kaetud aktsepteeritud tasaarvestuslepinguga.

Selles veerus kajastatavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised on seotud ainult väärtpaberistamise positsioonidega. Väärtpaberistatud positsioonide väärtuse korrigeerimisi arvesse ei võeta.

Ennetähtaegse amortiseerimise klausli korral peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täpsustama kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikes 2 määratletud väärtpaberistamise tehingu algatajale kuuluva osaluse.

Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul võrduvad bilansiliste kirjete ja/või investorite osaluste (ennetähtaegne amortiseerimine) vormis olevad väärtpaberistamise tehingu algataja hoitavad positsioonid veergude 010–040 summaga.

060–090

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükk ja artikli 4 lõike 1 punkt 57

Selles veergude kogumis kogutakse teavet krediidiriski maandamise tehnikate kohta, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel (nagu märgitud allpool sissevoolu ja väljavoolu puhul).

060

(–) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (GA)

Kaudne krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59.

Kapitalinõuete määruse artiklis 236 on kirjeldatud korrigeeritud väärtuse GA arvutamise korda täieliku krediidiriski kaitse/osalise krediidiriski kaitse korral sama nõudeõiguse järgu puhul.

Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veergudega 040 ja 050.

070

(–) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

Otsene krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 58.

Kuna finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetod ei ole kohaldatav, kajastatakse selles veerus ainult kapitalinõuete määruse artikli 200 kohast otsest krediidiriski kaitset.

Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 060.

080–090

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral riskikaalude või võlgniku reitinguklasside sisest sissevoolu ja väljavoolu.

080

(–) KOGUVÄLJAVOOL

Kapitalinõuete määruse artikkel 236

Väljavool vastab kirje „riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised“ kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral riskikaalust või võlgniku reitinguklassist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.

Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.

Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 070.

090

KOGUSISSEVOOL

Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 080.

100

RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Vastavasse riskikaalu ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.

Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 090.

110

(–) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (CVAM) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

Kapitalinõuete määruse artiklid 218–222. See kirje hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (kapitalinõuete määruse artikkel 218).

120

RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes seega ei kohaldata artikli 246 lõike 1 punktis c sätestatud ümberhindlustegurit.

130–160

BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktiga c on ette nähtud, et bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on tema nimiväärtus, mida on korrutatud ümberhindlusteguriga. Kõnealune ümberhindlustegur on 100 %, kui ei ole sätestatud teisiti.

Ümberhindlustegur on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 56.

Aruandluse eesmärgil kajastatakse riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtust (E*) vastavalt järgmisele neljale üksteist välistavasse ümberhindlustegurite vahemikule: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] ja [50 %, 100 %].

170

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid.

Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 110.

180

(–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Kapitalinõuete määruse artikli 266 lõikega 3 on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250  %, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud alternatiivina positsiooni kaasamisele oma riskiga kaalutud vara arvutusse arvata positsiooni riskipositsiooni väärtuse omavahenditest maha.

190

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

200–320

VÄLISREITINGU MEETOD (KREDIIDIKVALITEEDI ASTMED)

Kapitalinõuete määruse artikkel 261

Sisereitingute meetodi kohaseid väärtpaberistamise positsioone, millele on antud kaudne reiting vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 259 lõikele 2, kajastatakse reitingu saanud positsioonidena.

Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid, jaotatakse krediidikvaliteedi astmete lõikes, nagu on sisereitingute meetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabeliga 4.

330

REGULATIIVNE MEETOD

Kapitalinõuete määruse artikli 262 kohane regulatiivne meetod.

Väärtpaberistamise positsiooni riskikaal on kas 7 % või vastavalt ette nähtud valemitele kohaldatav riskikaal, olenevalt sellest, kumb neist on suurem.

340

REGULATIIVNE MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL

Väärtpaberistamise positsioonide krediidiriski maandamist võidakse arvesse võtta vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 264. Sel juhul kajastab krediidiasutus või investeerimisühing positsiooni tegelikku riskikaalu, vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 264 lõikele 2, kui ta on saanud täieliku krediidiriski kaitse (tegeliku riskikaalu arvutamiseks jagatakse positsiooni riskiga kaalutud vara positsiooni riskipositsiooni väärtusega ja korrutatakse tulemus 100ga).

Kui positsioonil on osaline krediidiriski kaitse, peab krediidiasutus või investeerimisühing kohaldama regulatiivset meetodit, kasutades väärtpaberistamise seeria n-ö paksust T, mida on korrigeeritud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 264 lõikele 3.

Selles veerus kajastatakse kaalutud keskmisi riskikaalusid.

350

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi suurim riskikaal).

Kapitalinõuete määruse artikli 263 lõigetega 2 ja 3 on ette nähtud erikäsitlus, mida kohaldatakse juhul, kui Kirb-i ei saa arvutada.

Likviidsuse tagamise tehingute raames võimaldatud kasutamata likviidsuslimiite kajastatakse kirje „bilansivälised kirjed ja tuletisinstrumendid“ all.

Kuni väärtpaberistamise tehingu algataja suhtes kohaldatakse erikäsitlust, sest Kirb-i ei saa arvutada, tuleks veerus 350 kajastada sellist riskiga kaalumise käsitlust, mida kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 263 sätestatud käsitluse alla kuuluva likviidsuse tagamise tehingu riskipositsiooni väärtuse suhtes.

Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikega 5 ja artikliga 265.

360

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE: KESKMINE RISKIKAAL

Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal.

370

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

Kapitalinõuete määruse artikli 259 lõigetega 3 ja 4 on ette nähtud kommertsväärtpaberite programmi positsioonide puhul kasutatav sisemisel hinnangul põhinev meetod.

380

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL

Selles veerus kajastatakse kaalutud keskmisi riskikaalusid.

390

(–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISTEST JA ERALDISTEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA VÄHENDAMINE

Sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgivad kapitalinõuete määruse artikli 266 lõiget 1 (kohaldatakse ainult väärtpaberistamise tehingu algatajate suhtes, kui riskipositsiooni ei ole omavahenditest maha arvatud) ja lõiget 2.

Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised (kapitalinõuete määruse artikkel 159) vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. Väärtuse korrigeerimised hõlmavad kõiki summasid, mida on võetud arvesse finantsvarade krediidikahjude kasumis või kahjumis (sealhulgas õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarade krediidiriskist tulenevad kahjud, mida ei arvata maha riskipositsiooni väärtusest) alates nende esmasest bilansis kajastamisest pluss makseviivituses olevate ostetud nõuete allahindlus vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 1. Eraldised hõlmavad bilansiväliste kirjete akumuleeritud krediidikahjusid.

400

RISKIGA KAALUTUD VARA

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne lõpptähtaegade mittevastavustest või hoolduskohustuste sätete rikkumisest tulenevaid korrigeerimisi, välja arvatud mis tahes riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.

410

MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

Selliste sünteetiliste väärtpaberistamiste kajastamisel, mille puhul esineb lõpptähtaegade mittevastavus, ei võeta selles veerus arvesse mis tahes lõpptähtaegade mittevastavust.

420

HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõikega 2, artikli 406 lõikega 2 ja artikliga 407 on ette nähtud, et juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida teatavaid nõudeid, tagavad liikmesriigid, et pädevad asutused kehtestavad proportsionaalse täiendava riskikaalu, mis on vähemalt 250 % riskikaalust (ülempiiriga 1 250  %), mida kohaldataks asjaomaste väärtpaberistamise positsioonide suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jaole.

430

LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

Sünteetiliste väärtpaberistamiste lõpptähtaegade mittevastavuse puhul kajastatakse kapitalinõuete määruse artiklis 250 määratletud RW*-RW(SP), välja arvatud väärtpaberistamise seeriate puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250  % ja mille puhul on kajastatav summa võrdne nulliga. Tuleb tähele panna, et RW(SP) ei hõlma mitte ainult veerus 400 kajastatud riskiga kaalutud vara, vaid ka riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.

440–450

RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA: ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST/PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne (veerg 440)/pärast (veerg 450) kapitalinõuete määruse artiklis 260 sätestatud ülempiiri kohaldamist. Lisaks tuleb arvesse võtta kapitalinõuete määruse artiklit 265 (täiendavad omavahendite nõuded ennetähtaegse amortiseerimise klausleid sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamiste puhul).

460

MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

Riskiga kaalutud vara, mis tuleneb riskimaanduse andjale ümberjaotatud riskipositsioonidest (ja mida seepärast arvutatakse vastavas vormis), mida võetakse arvesse väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri arvutamisel.

| 107. | Vorm CR SEC IRB on jagatud kolme peamisse reakogumisse, milles esitatakse andmed väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite algatatud/sponsoreeritud/säilitatud või ostetud riskipositsioonide kohta. Neist igaühe puhul on teave jaotatud bilansiliste ning bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide lõikes, samuti väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste riskikaalu rühmade lõikes. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Välisreitingu meetodi kohaselt käsitletavad positsioonid ja reitinguta positsioonid (riskipositsioonid aruandekuupäeva seisuga) on jaotatud ka väärtpaberistamise alguses kohaldatud krediidikvaliteedi astmete lõikes (viimane reakogum). Kõnealust teavet esitavad väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid. |
| --- | --- |

108.

| Rida |
| --- |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Koguriskipositsioon tähendab avatud väärtpaberistamise positsioonide kogusummat. Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult kogu teave, mida väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid on kajastanud järgnevates ridades. |
| 020 | MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

  Avatud edasiväärtpaberistamise positsioonide kogusumma vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 63 ja 64 sätestatud määratlustele. |
| 030 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

  Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide ja ennetähtaegse amortiseerimise kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud väärtpaberistamise tehingu algataja. |
| 040–090 | BILANSILISED KIRJED

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktis b on sätestatud, et juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing arvutab riskiga kaalutud vara sisereitingute meetodi kohaselt, on bilansilise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks selle bilansiline väärtus, võtmata arvesse mis tahes tehtud krediidiriskiga korrigeerimisi.
  Bilansilised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (A-B-C, read 050–070) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E, read 080–090) riskikaalu rühmade lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabelile 4. |
| 100–150 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

  Nendes ridades esitatakse andmed bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide väärtpaberistamise positsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse väärtpaberistamise raamistiku kohaselt ümberhindlustegurit. Bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on selle nimiväärtus, millest on maha arvatud kõnealuse väärtpaberistamise positsiooni mis tahes spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja mida on korrutatud ümberhindlusteguriga 100 %, kui ei ole ette nähtud teisiti.
  Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumentidest tulenevad bilansivälised väärtpaberistamise positsioonid määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile. Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendiga seonduvast vastaspoole krediidiriskist tuleneva riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa, II jaotise 6. peatükile.
  Likviidsuse tagamise tehingute, krediidilimiitide ja maksete vahendajate rahaliste ettemaksete puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutamata osa.
  Intressimäära ja valuutavahetustehingute puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskipositsiooni väärtust (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõikele 1), mis on kindlaks määratud vormis CR SA „Kokku“.
  Bilansivälised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (A-B-C, read 110–130) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E, read 140–150) riskikaalu rühmade lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabelile 4. |
| 160 | ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

  Seda rida kohaldatakse ainult ennetähtaegse amortiseerimise klauslit sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamise tehingute algatajate suhtes, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 13 ja 14. |
| 170 | INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

  Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on investor.
  Kapitalinõuete määruses ei ole sätestatud investori sõnaselget määratlust. Seepärast tuleb selles kontekstis käsitada investorina sellist krediidiasutust või investeerimisühingut, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor. |
| 180–230 | BILANSILISED KIRJED

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul. |
| 240–290 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul. |
| 300 | SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

  Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud sponsor. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta. |
| 310–360 | BILANSILISED KIRJED

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul. |
| 370–420 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul. |
| 430–540 | AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES

  Nendes ridades esitatakse teave (aruandluskuupäeva seisuga) välisreitingu meetodi kohaselt käsitletavate avatud positsioonide ja reitinguta avatud positsioonide kohta väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeval (väärtpaberistamise alguses) kohaldatavate krediidikvaliteedi astmete lõikes (nagu on sisereitingute meetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 261 tabeliga 4). Kõnealuse teabe puudumisel kajastatakse krediidikvaliteedi astmeid käsitlevate andmetega samaväärseid varaseimaid kättesaadavaid andmeid.
  Nendes ridades kajastatakse andmeid ainult veergudes 170, 190–320 ja 400–410. |

Rida

010

KOGURISKIPOSITSIOON

Koguriskipositsioon tähendab avatud väärtpaberistamise positsioonide kogusummat. Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult kogu teave, mida väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid on kajastanud järgnevates ridades.

020

MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

Avatud edasiväärtpaberistamise positsioonide kogusumma vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 63 ja 64 sätestatud määratlustele.

030

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide ja ennetähtaegse amortiseerimise kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud väärtpaberistamise tehingu algataja.

040–090

BILANSILISED KIRJED

Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktis b on sätestatud, et juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing arvutab riskiga kaalutud vara sisereitingute meetodi kohaselt, on bilansilise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks selle bilansiline väärtus, võtmata arvesse mis tahes tehtud krediidiriskiga korrigeerimisi.

Bilansilised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (A-B-C, read 050–070) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E, read 080–090) riskikaalu rühmade lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabelile 4.

100–150

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Nendes ridades esitatakse andmed bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide väärtpaberistamise positsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse väärtpaberistamise raamistiku kohaselt ümberhindlustegurit. Bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on selle nimiväärtus, millest on maha arvatud kõnealuse väärtpaberistamise positsiooni mis tahes spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja mida on korrutatud ümberhindlusteguriga 100 %, kui ei ole ette nähtud teisiti.

Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumentidest tulenevad bilansivälised väärtpaberistamise positsioonid määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile. Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendiga seonduvast vastaspoole krediidiriskist tuleneva riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa, II jaotise 6. peatükile.

Likviidsuse tagamise tehingute, krediidilimiitide ja maksete vahendajate rahaliste ettemaksete puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutamata osa.

Intressimäära ja valuutavahetustehingute puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskipositsiooni väärtust (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõikele 1), mis on kindlaks määratud vormis CR SA „Kokku“.

Bilansivälised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (A-B-C, read 110–130) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E, read 140–150) riskikaalu rühmade lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabelile 4.

160

ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

Seda rida kohaldatakse ainult ennetähtaegse amortiseerimise klauslit sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamise tehingute algatajate suhtes, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 13 ja 14.

170

INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on investor.

Kapitalinõuete määruses ei ole sätestatud investori sõnaselget määratlust. Seepärast tuleb selles kontekstis käsitada investorina sellist krediidiasutust või investeerimisühingut, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

180–230

BILANSILISED KIRJED

Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul.

240–290

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

300

SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud sponsor. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

310–360

BILANSILISED KIRJED

Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

370–420

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

430–540

AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES

Nendes ridades esitatakse teave (aruandluskuupäeva seisuga) välisreitingu meetodi kohaselt käsitletavate avatud positsioonide ja reitinguta avatud positsioonide kohta väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeval (väärtpaberistamise alguses) kohaldatavate krediidikvaliteedi astmete lõikes (nagu on sisereitingute meetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 261 tabeliga 4). Kõnealuse teabe puudumisel kajastatakse krediidikvaliteedi astmeid käsitlevate andmetega samaväärseid varaseimaid kättesaadavaid andmeid.

Nendes ridades kajastatakse andmeid ainult veergudes 170, 190–320 ja 400–410.

3.9.   C 14.00 – ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA (SEC DETAILS)

3.9.1.   Üldised märkused

| 109. | Käesolevas vormis kogutakse teavet tehingupõhiselt (mitte koondteabena, nagu seda kajastatakse vormides CR SEC SA, CR SEC IRB, MKR SA SEC, MKR SA CTP, CA1 ja CA2) kõigi väärtpaberistamiste kohta, millega aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on seotud. Kajastada tuleb iga väärtpaberistamise peamisi tunnuseid, nt alusvarade kogumi laad ja omavahendite nõuded. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Käesolevat vormi täidetakse järgmistel juhtudel.






  a. | Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu algatatud/sponsoreeritud väärtpaberistamised, kui asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing hoiab vähemalt ühte väärtpaberistamise positsiooni. See tähendab, et olenemata sellest, kas riski oluline osa on üle kantud või mitte, esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teabe kõigi (nii kauplemisportfelliväliste kui ka kauplemisportfelli kuuluvate) positsioonide kohta, mida nad hoiavad. Hoitavad positsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse artikli 405 kohaselt säilitatud positsioone. |
| --- | --- | --- |

110.

a.

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu algatatud/sponsoreeritud väärtpaberistamised, kui asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing hoiab vähemalt ühte väärtpaberistamise positsiooni. See tähendab, et olenemata sellest, kas riski oluline osa on üle kantud või mitte, esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teabe kõigi (nii kauplemisportfelliväliste kui ka kauplemisportfelli kuuluvate) positsioonide kohta, mida nad hoiavad. Hoitavad positsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse artikli 405 kohaselt säilitatud positsioone.

| b. | Aruandeaasta jooksul (1) aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu algatatud/sponsoreeritud väärtpaberistamised, kus asjaomasel krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole positsiooni. |
| --- | --- |

b.

Aruandeaasta jooksul (1) aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu algatatud/sponsoreeritud väärtpaberistamised, kus asjaomasel krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole positsiooni.

| c. | Väärtpaberistamised, mille esmane alusvara on finantskohustused, mille on algselt emiteerinud aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ja mille on (osaliselt) omandanud väärtpaberistamisettevõtja. See alusvara võib hõlmata pandikirju või muid kohustusi ja seda tuleb vastavalt kajastada veerus 160. |
| --- | --- |

c.

Väärtpaberistamised, mille esmane alusvara on finantskohustused, mille on algselt emiteerinud aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ja mille on (osaliselt) omandanud väärtpaberistamisettevõtja. See alusvara võib hõlmata pandikirju või muid kohustusi ja seda tuleb vastavalt kajastada veerus 160.

| d. | Väärtpaberistamises hoitavad positsioonid, kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor (st ta on investor või algne laenuandja). |
| --- | --- |

d.

Väärtpaberistamises hoitavad positsioonid, kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor (st ta on investor või algne laenuandja).

| 111. | Käesoleva vormi esitavad konsolideerimisgrupid ja eraldiseisvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, (2) mis asuvad samas riigis, kus nende suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid. Juhul kui väärtpaberistamised hõlmavad mitut samasse konsolideerimisgruppi kuuluvat üksust, esitatakse üksikasjalik jaotus üksuste lõikes. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 406 lõikele 1, millega on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonidesse investeerivad krediidiasutused ja investeerimisühingud koguvad asjaomaste väärtpaberistamiste kohta üksikasjalikku teavet hoolsuskohustuse täitmiseks, kohaldatakse käesoleva vormi aruandlusnõudeid piiratud määral ka investorite suhtes. Eelkõige peavad nad kajastama andmeid veergudes 010–040; 070–110; 160; 190; 290–400; 420–470. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Algse laenuandjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud (kes ei ole ka sama väärtpaberistamise tehingu algatajad ega sponsorid) kajastavad selles vormis andmeid üldiselt samal määral nagu investorid. |
| --- | --- |

113.

3.9.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 005 | REA NUMBER

  Rea number on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne. |
| 010 | SISEKOOD

  Sisekood (tähtnumbriline), mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab väärtpaberistamise identifitseerimiseks. Sisekood on seotud väärtpaberistamise tunnusega. |
| 020 | VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS (kood/nimi)
  Väärtpaberistamise ametlikuks registreerimiseks kasutatav kood või kui seda ei ole, siis nimi, mille all väärtpaberistamist turul tuntakse. Kui on võimalik kasutada rahvusvahelist väärtpaberite identifitseerimisnumbrit ISIN (nt avalike tehingute puhul), kajastatakse selles veerus tähemärke, mis on samad kõigi väärtpaberistamise seeriate puhul. |
| 030 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA TUNNUS (kood/nimi)
  Selles veerus kajastatakse järelevalveasutuse poolt väärtpaberistamise tehingu algatajale antud koodi või kui seda ei ole, siis krediidiasutuse või investeerimisühingu nime.
  Mitme müüjaga väärtpaberistamiste puhul kajastab aruandev üksus kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate selliste üksuste tunnuseid, kes on tehinguga seotud (väärtpaberistamise tehingu algataja, sponsori või algse laenuandjana). Kui koodi ei ole või kui aruandev üksus ei tea seda, kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu nime. |
| 040 | VÄÄRTPABERISTAMISE LIIK; (TRADITSIOONILINE/SÜNTEETILINE)

  Kajastatakse järgmisi lühendeid:






  — | T – traditsiooniline väärtpaberistamine; |

Veerg

005

REA NUMBER

Rea number on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne.

010

SISEKOOD

Sisekood (tähtnumbriline), mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab väärtpaberistamise identifitseerimiseks. Sisekood on seotud väärtpaberistamise tunnusega.

020

VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS (kood/nimi)

Väärtpaberistamise ametlikuks registreerimiseks kasutatav kood või kui seda ei ole, siis nimi, mille all väärtpaberistamist turul tuntakse. Kui on võimalik kasutada rahvusvahelist väärtpaberite identifitseerimisnumbrit ISIN (nt avalike tehingute puhul), kajastatakse selles veerus tähemärke, mis on samad kõigi väärtpaberistamise seeriate puhul.

030

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA TUNNUS (kood/nimi)

Selles veerus kajastatakse järelevalveasutuse poolt väärtpaberistamise tehingu algatajale antud koodi või kui seda ei ole, siis krediidiasutuse või investeerimisühingu nime.

Mitme müüjaga väärtpaberistamiste puhul kajastab aruandev üksus kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate selliste üksuste tunnuseid, kes on tehinguga seotud (väärtpaberistamise tehingu algataja, sponsori või algse laenuandjana). Kui koodi ei ole või kui aruandev üksus ei tea seda, kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu nime.

040

VÄÄRTPABERISTAMISE LIIK; (TRADITSIOONILINE/SÜNTEETILINE)

Kajastatakse järgmisi lühendeid:

—

T – traditsiooniline väärtpaberistamine;

| — | S – sünteetiline väärtpaberistamine. |
| --- | --- |

—

S – sünteetiline väärtpaberistamine.

Traditsioonilise väärtpaberistamise ja sünteetilise väärtpaberistamise määratlused on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 10 ja 11.

050

ARVESTUSLIK KÄSITLUS: KAS VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONE KAJASTATAKSE BILANSIS VÕI NEED ARVATAKSE BILANSIST VÄLJA?

Väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja algsed laenuandjad kajastavad üht järgmistest lühenditest:

| — | K – kui kajastatakse täielikult; |
| --- | --- |

—

K – kui kajastatakse täielikult;

| — | P – kui arvatakse osaliselt välja; |
| --- | --- |

—

P – kui arvatakse osaliselt välja;

| — | R – kui arvatakse täielikult välja; |
| --- | --- |

—

R – kui arvatakse täielikult välja;

| — | N – kui ei kohaldata. |
| --- | --- |

—

N – kui ei kohaldata.

Selles veerus kajastatakse kokkuvõtlikult tehingu arvestuslikku käsitlust.

Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul märgivad väärtpaberistamise tehingu algatajad, et väärtpaberistatud riskipositsioonid on bilansist välja arvatud.

Kohustuste väärtpaberistamiste puhul väärtpaberistamise tehingu algatajad selles veerus andmeid ei kajasta.

Lühend P (osaliselt välja arvatud) märgitakse juhul, kui väärtpaberistatud vara kajastatakse bilansis sel määral, mil aruandev üksus on sellega jätkuvalt seotud, vastavalt IFRS 9 punktidele 3.2.16 – 3.2.21.

060

MAKSEVÕIMEKÄSITLUS: VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID?

Ainult väärtpaberistamise tehingu algatajad kajastavad järgmisi lühendeid:

| — | N – omavahendite nõudeid ei kohaldata; |
| --- | --- |

—

N – omavahendite nõudeid ei kohaldata;

| — | B – kauplemisportfelliväline; |
| --- | --- |

—

B – kauplemisportfelliväline;

| — | T – kauplemisportfelli kuuluv; |
| --- | --- |

—

T – kauplemisportfelli kuuluv;

| — | A – osaliselt nii kauplemisportfelliväline kui kauplemisportfelli kuuluv. |
| --- | --- |

—

A – osaliselt nii kauplemisportfelliväline kui kauplemisportfelli kuuluv.

Kapitalinõuete määruse artiklid 109, 243 ja 244

Selles veerus kajastatakse kokkuvõtlikult väärtpaberistamise tehingu algataja poolset väärtpaberistamise skeemi maksevõimekäsitlust. Selles märgitakse, kas omavahendite nõudeid arvutatakse vastavalt väärtpaberistatud riskipositsioonidele või väärtpaberistamise positsioonidele (kauplemisportfelliväline/kauplemisportfelli kuuluv).

Kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (ei ole riski olulise osa ülekandmine), kajastatakse krediidiriski omavahendite nõuete arvutamist vormis CR SA, kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab standardmeetodit, või vormis CR IRB, kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab sisereitingute meetodit.

Kui aga omavahendite nõuded põhinevad kauplemisportfellivälistel väärtpaberistamise positsioonidel (riski olulise osa ülekandmine), kajastatakse krediidiriski omavahendite nõuete arvutamist vormides CR SEC SA või CR SEC IRB. Kauplemisportfellis hoitavate väärtpaberistamise positsioonide puhul kajastatakse tururiski omavahendite nõuete arvutamist vormis MKR SA TDI (standarditud üldine positsioonirisk) ja vormides MKR SA SEC või MKR SA CTP (standarditud spetsiifiline positsioonirisk) või vormis MKR IM (sisemudelid).

Kohustuste väärtpaberistamiste puhul väärtpaberistamise tehingu algatajad selles veerus andmeid ei kajasta.

070

VÄÄRTPABERISTAMINE VÕI EDASIVÄÄRTPABERISTAMINE?

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 61–64 sätestatud „väärtpaberistamise“ ja „edasiväärtpaberistamise“ määratlustele kajastatakse alusvara liiki järgmiste lühenditega:

| — | S – väärtpaberistamine; |
| --- | --- |

—

S – väärtpaberistamine;

| — | R – edasiväärtpaberistamine. |
| --- | --- |

—

R – edasiväärtpaberistamine.

075

LIHTNE, LÄBIPAISTEV JA STANDARDITUD VÄÄRTPABERISTAMINE

Määruse (EL) 2017/2402 artikkel 18

Märgitakse üks järgmistest lühenditest:

| Y | – | jah |
| --- | --- | --- |
| N | – | ei |

Y

–

jah

N

–

ei

080–100

SÄILITAMINE

Kapitalinõuete määruse artiklid 404–410

080

KOHALDATAV SÄILITAMISE LIIK

Iga algatatud väärtpaberistamise skeemi puhul kajastatakse asjakohast neto majandusliku huvi säilitamise liiki vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 405.

| | A – vertikaalne lõik (väärtpaberistamise positsioonid): „säilitatakse vähemalt 5 % iga investoritele müüdud või üle kantud väärtpaberistamise seeria nimiväärtusest“; |
| --- | --- |

A – vertikaalne lõik (väärtpaberistamise positsioonid): „säilitatakse vähemalt 5 % iga investoritele müüdud või üle kantud väärtpaberistamise seeria nimiväärtusest“;

| | V – vertikaalne lõik (väärtpaberistatud riskipositsioonid): säilitatakse vähemalt 5 % iga väärtpaberistatud riskipositsiooni krediidiriskist, kui selliste väärtpaberistatud riskipositsioonidega seoses sel viisil säilitatud krediidirisk on alati sama või madalama nõudeõiguse järguga võrreldes krediidiriskiga, mis on väärtpaberistatud seoses samade asjaomaste riskipositsioonidega. |
| --- | --- |

V – vertikaalne lõik (väärtpaberistatud riskipositsioonid): säilitatakse vähemalt 5 % iga väärtpaberistatud riskipositsiooni krediidiriskist, kui selliste väärtpaberistatud riskipositsioonidega seoses sel viisil säilitatud krediidirisk on alati sama või madalama nõudeõiguse järguga võrreldes krediidiriskiga, mis on väärtpaberistatud seoses samade asjaomaste riskipositsioonidega.

| | B –uuenevad nõuded: „uuenevate nõuete väärtpaberistamise korral säilitatakse väärtpaberistamise tehingu algataja huvi vähemalt 5 % ulatuses väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest“; |
| --- | --- |

B –uuenevad nõuded: „uuenevate nõuete väärtpaberistamise korral säilitatakse väärtpaberistamise tehingu algataja huvi vähemalt 5 % ulatuses väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest“;

| | C – bilansilised: „säilitatakse juhuslikult valitud riskipositsioonid, mis on vähemalt 5 % väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest, juhul kui sellised riskipositsioonid oleksid väärtpaberistamise käigus väärtpaberistatud, tingimusel, et potentsiaalselt väärtpaberistatud riskipositsioonide arv ei ole tehingu algatamisel väiksem kui 100“; |
| --- | --- |

C – bilansilised: „säilitatakse juhuslikult valitud riskipositsioonid, mis on vähemalt 5 % väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest, juhul kui sellised riskipositsioonid oleksid väärtpaberistamise käigus väärtpaberistatud, tingimusel, et potentsiaalselt väärtpaberistatud riskipositsioonide arv ei ole tehingu algatamisel väiksem kui 100“;

| | D – esimese järjekoha kahju: „säilitatakse esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria ja vajaduse korral muud väärtpaberistamise seeriad, millel on sama või kõrgem riskiprofiil kui neil seeriatel, mis on investoritele üle kantud või müüdud ja mille tähtpäev ei saabu varem kui neil seeriatel, mis on investoritele üle kantud või müüdud, nii et säilitatakse kokku vähemalt 5 % väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest“; |
| --- | --- |

D – esimese järjekoha kahju: „säilitatakse esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria ja vajaduse korral muud väärtpaberistamise seeriad, millel on sama või kõrgem riskiprofiil kui neil seeriatel, mis on investoritele üle kantud või müüdud ja mille tähtpäev ei saabu varem kui neil seeriatel, mis on investoritele üle kantud või müüdud, nii et säilitatakse kokku vähemalt 5 % väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest“;

| | E – vabastatud: seda lühendit kajastatakse selliste väärtpaberistamiste puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 405 lõiget 3. |
| --- | --- |

E – vabastatud: seda lühendit kajastatakse selliste väärtpaberistamiste puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 405 lõiget 3.

| | N – ei kohaldata: seda lühendit kajastatakse selliste väärtpaberistamiste puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 404. |
| --- | --- |

N – ei kohaldata: seda lühendit kajastatakse selliste väärtpaberistamiste puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 404.

| | U – nõuete rikkumine või tundmatu: seda lühendit kajastatakse juhul, kui aruandvale üksusele ei ole kindlalt teada, millist säilitamise liiki kohaldatakse, või nõuete mittejärgimise korral. |
| --- | --- |

U – nõuete rikkumine või tundmatu: seda lühendit kajastatakse juhul, kui aruandvale üksusele ei ole kindlalt teada, millist säilitamise liiki kohaldatakse, või nõuete mittejärgimise korral.

090

SÄILITAMISE % ARUANDEKUUPÄEVA SEISUGA

Väärtpaberistamise tehingu algataja, sponsor või algne laenuandja säilitab vähemalt 5 % olulise neto majandusliku huvi (väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeva seisuga).

Olenemata kapitalinõuete määruse artikli 405 lõikest 1 võib väärtpaberistamise tehingu algatamisel säilitamise mõõtmist tavapäraselt tõlgendada selle mõõtmisena riskipositsioonide esmasel väärtpaberistamisel ja mitte riskipositsioonide esmasel loomisel (nt mitte siis, kui alusvaraks olevad laenud esimest korda anti). Väärtpaberistamise tehingu algatamisel säilitamise mõõtmine tähendab, et säilitamise määr 5 % peab olema täidetud sellise säilitamise taseme mõõtmise ajal (nt riskipositsioonide esmase väärtpaberistamise ajal). Säilitamise määra pidev taasmõõtmine ja korrigeerimine tehingu kehtivusajal ei ole nõutud.

Selles veerus ei kajastata andmeid juhul, kui veerus 080 (kohaldatav säilitamise liik) kajastatakse lühendit E (vabastatud) või N (ei kohaldada).

100

SÄILITAMISNÕUDE JÄRGIMINE?

Kapitalinõuete määruse artikli 405 lõige 1

Kajastatakse järgmisi lühendeid:

| Y | – | jah; |
| --- | --- | --- |
| N | – | ei. |

Y

–

jah;

N

–

ei.

Selles veerus ei kajastata andmeid juhul, kui veerus 080 (kohaldatav säilitamise liik) kajastatakse lühendit E (vabastatud) või N (ei kohaldada).

110

KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU ROLL: (VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA/SPONSOR/ALGNE LAENUANDJA/INVESTOR)

Kajastatakse järgmisi lühendeid:

| — | O – väärtpaberistamise tehingu algataja; |
| --- | --- |

—

O – väärtpaberistamise tehingu algataja;

| — | S – sponsor; |
| --- | --- |

—

S – sponsor;

| — | L – algne laenuandja; |
| --- | --- |

—

L – algne laenuandja;

| — | I – investor. |
| --- | --- |

—

I – investor.

Vt väärtpaberistamise tehingu algataja ja sponsori määratlused vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 13 ja 14. Investorina käsitatakse krediidiasutusi ja investeerimisühinguid, kelle suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikleid 406 ja 407.

120–130

VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE PROGRAMMIGA MITTE HÕLMATUD

Tulenevalt varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmide (määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 9) erilaadist, mis on seotud asjaoluga, et need hõlmavad mitut individuaalset väärtpaberistamise positsiooni, ei kajastata kõnealuseid programme veergudes 120 ja 130.

120

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEV (kk/aaaa)

Väärtpaberistamise tehingu algatamise kuud ja aastat (st nõuete kogumi koostamise lõppkuupäev) kajastatakse vastavalt järgmisele vormingule: kk/aaaa.

Aruandekuupäevade vahel ühegi väärtpaberistamise skeemi algatamise kuupäev ei muutu. Avatud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul on algatamise kuupäevaks väärtpaberite esmase emiteerimise kuupäev.

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

130

VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEVA SEISUGA

Selles veerus esitatakse väärtpaberistatud portfelli kogusumma (vastavalt esmastele riskipositsioonidele enne ümberhindlustegurite kohaldamist) väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeva seisuga.

Avatud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul kajastatakse seda summat väärtpaberite esmase emiteerimise algatamise kuupäeva seisuga. Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul ei võeta arvesse väärtpaberistamise kogumi muid varasid. Mitme müüjaga väärtpaberistamise skeemide puhul (st mitu väärtpaberistamise tehingu algatajat) kajastatakse ainult summat, mis vastab aruandva üksuse osale väärtpaberistatud portfellis. Kohustuste väärtpaberistamiste puhul kajastatakse ainult aruandva üksuse emiteeritud summat.

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

140–220

VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONID

Veergudes 140–220 esitab aruandev üksus teabe väärtpaberistatud portfelli tunnuste kohta.

140

KOGUSUMMA

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad väärtpaberistatud portfelli väärtust aruandekuupäeva seisuga, st väärtpaberistatud tagasimaksmata nõuete kogusummat. Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul ei võeta arvesse väärtpaberistamise kogumi muid varasid. Mitme müüjaga väärtpaberistamise skeemide puhul (st mitu väärtpaberistamise tehingu algatajat) kajastatakse ainult summat, mis vastab aruandva üksuse osale väärtpaberistatud portfellis. Suletud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul (st väärtpaberistatud varade portfelli ei saa pärast väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeva laiendada) summat järk-järgult vähendatakse.

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

150

KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU OSA (%)

Kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu osa (protsendina kahe komakoha täpsusega) väärtpaberistatud portfellis aruandekuupäeva seisuga. Selles veerus kajastatav näitaja on vaikimisi 100 %, välja arvatud mitme müüjaga väärtpaberistamise skeemide puhul. Sel juhul kajastab aruandev üksus oma praegust osa väärtpaberistatud portfellis (samaväärne veeruga 140 suhtelisest seisukohast).

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

160

LIIK

Selles veerus kogutakse teavet väärtpaberistatud portfelli varade (numbrikoodid 1–8) või kohustuste (numbrikoodid 9 ja 10) liigi kohta. Krediidiasutus või investeerimisühing kajastab ühte järgmistest numbrikoodidest:

| | 1 – elamukinnisvarale seatud hüpoteegid; |
| --- | --- |

1 – elamukinnisvarale seatud hüpoteegid;

| | 2 – ärikinnisvarale seatud hüpoteegid; |
| --- | --- |

2 – ärikinnisvarale seatud hüpoteegid;

| | 3 – krediitkaardinõuded; |
| --- | --- |

3 – krediitkaardinõuded;

| | 4 – liising; |
| --- | --- |

4 – liising;

| | 5 – äriühingutele või VKEdele (käsitatakse äriühingutena) antud laenud; |
| --- | --- |

5 – äriühingutele või VKEdele (käsitatakse äriühingutena) antud laenud;

| | 6 – tarbimislaenud; |
| --- | --- |

6 – tarbimislaenud;

| | 7 – nõuded klientide vastu; |
| --- | --- |

7 – nõuded klientide vastu;

| | 8 – muud varad; |
| --- | --- |

8 – muud varad;

| | 9 – pandikirjad; |
| --- | --- |

9 – pandikirjad;

| | 10 – muud kohustused. |
| --- | --- |

10 – muud kohustused.

Kui väärtpaberistatud riskipositsioonide kogum koosneb eespool osutatud eri liiki varadest või kohustustest, kajastab krediidiasutus või investeerimisühing kõige olulisemat liiki. Edasiväärtpaberistamiste puhul võtab krediidiasutus või investeerimisühing aluseks esmase alusvarakogumi. Liik numbrikoodiga 10 (muud kohustused) hõlmab riigivõlakirju ja krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju.

Suletud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul ei saa liiki aruandekuupäevade vahel muuta.

170

KOHALDATAV MEETOD (STANDARDMEETOD, SISEREITINGUTE MEETOD, KOMBINEERITUD MEETOD)

Selles veerus kogutakse teavet meetodi kohta, mida krediidiasutus või investeerimisühing väärtpaberistatud riskipositsioonide suhtes aruandekuupäeval kohaldaks.

Kajastatakse järgmisi lühendeid:

| — | S – standardmeetod; |
| --- | --- |

—

S – standardmeetod;

| — | I – sisereitingute meetod; |
| --- | --- |

—

I – sisereitingute meetod;

| — | M – standardmeetodil ja sisereitingute meetodil põhinev kombineeritud meetod. |
| --- | --- |

—

M – standardmeetodil ja sisereitingute meetodil põhinev kombineeritud meetod.

Kui standardmeetodi kohaldamisel on veerus 050 märgitud lühend P, kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist vormis CR SEC SA.

Kui sisereitingute meetodi kohaldamisel on veerus 050 märgitud lühend P, kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist vormis CR SEC IRB.

Kui standardmeetodil ja sisereitingute meetodil põhineva kombineeritud meetodi kohaldamisel on veerus 050 märgitud lühend P, kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist nii vormis CR SEC SA kui ka vormis CR SEC IRB.

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni. Sellest hoolimata ei kohaldata seda veergu kohustuste väärtpaberistamiste suhtes. Sponsorid selles veerus andmeid ei kajasta.

180

RISKIPOSITSIOONIDE ARV

Kapitalinõuete määruse artikli 261 lõige 1

Selle veeru täitmine on kohustuslik ainult nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, kes kasutavad väärtpaberistamise positsioonide puhul sisereitingute meetodit (ja seega märgivad veergu 170 lühendi I). Krediidiasutus või investeerimisühing esitab riskipositsioonide tegeliku arvu.

Selles veerus ei kajastata andmeid kohustuste väärtpaberistamise korral või juhul, kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (varade väärtpaberistamise korral). Selles veerus ei kajastata andmeid juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni. Selles veerus ei kajastata andmeid investorid.

190

RIIK

Kajastatakse tehingu esmase alusvara päritoluriigi (st algsete väärtpaberistatud nõuete vahetu võlgniku riik) riigikoodi (ISO 3166-1 alpha-2) (aluspositsioonide arvessevõtmine). Kui väärtpaberistamise kogum hõlmab eri riike, märgib krediidiasutus või investeerimisühing kõige olulisema riigi. Kui ühegi riigi puhul ei ole ületatud künnis 20 % varadest/kohustustest, märgitakse „muud riigid“.

200

NÕUETE SUURUSTEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

Nõuete suurustega kaalutud keskmist makseviivitusest tingitud kahjumäära kajastavad ainult need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldavad regulatiivset meetodit (ja seega märgivad veergu 170 lühendi I). Nõuete suurustega kaalutud keskmist makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 262 lõikele 1.

Selles veerus ei kajastata andmeid kohustuste väärtpaberistamise korral või juhul, kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (varade väärtpaberistamise korral). Samuti ei kajastata selles veerus andmeid juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni. Sponsorid selles veerus andmeid ei kajasta.

210

(–) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised (kapitalinõuete määruse artikkel 159) vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. Väärtuse korrigeerimised hõlmavad kõiki summasid, mida on võetud arvesse finantsvarade krediidikahjude kasumis või kahjumis (sealhulgas õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarade krediidiriskist tulenevad kahjud, mida ei arvata maha riskipositsiooni väärtusest) alates nende esmasest bilansis kajastamisest pluss makseviivituses olevate ostetud nõuete allahindlus vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 1. Eraldised hõlmavad bilansiväliste kirjete akumuleeritud krediidikahjusid.

Selles veerus kogutakse teavet väärtpaberistatud riskipositsioonide suhtes kohaldatud väärtuste korrigeerimiste ja eraldiste kohta. Selles veerus ei kajastata andmeid väärtpaberistatud kohustuste kohta.

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

Sponsorid selles veerus andmeid ei kajasta.

220

OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE VÄÄRTPABERISTAMIST (%)

Selles veerus kogutakse teavet selle kohta, millised oleksid väärtpaberistatud portfelli omavahendite nõuded, kui väärtpaberistamist ei oleks toimunud, millele on liidetud kõnealuste riskidega seotud oodatav kahju (Kirb), ja seda kajastatakse protsendina (kahe komakoha täpsusega) väärtpaberistatud riskipositsioonide kogusummast väärtpaberistamise tehingu kuupäeva seisuga. Kirb on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 4.

Selles veerus ei kajastata andmeid väärtpaberistatud kohustuste kohta. Varade väärtpaberistamise korral kajastatakse kõnealust teavet isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

Sponsorid selles veerus andmeid ei kajasta.

230–300

VÄÄRTPABERISTAMISE STRUKTUUR

Selles kuues veerus kogutakse teavet väärtpaberistamise struktuuri kohta vastavalt bilansilistele ja bilansivälistele positsioonidele, väärtpaberistamise seeriatele (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad/mezzanine-seeriad/esimese järjekoha kahju seeriad) ja lõpptähtajale.

Mitme müüjaga väärtpaberistamiste puhul kajastatakse esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriate puhul ainult aruandvale krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavat või temale omistatavat summat.

230–250

BILANSILISED KIRJED

Nendes veergudes kogutakse teavet bilansiliste kirjete kohta, mis on jaotatud väärtpaberistamise seeriate (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad/mezzanine-seeriad/esimese järjekoha kahju seeriad) lõikes.

230

KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

Aruandekuupäevadel, mis on pärast 1. jaanuari 2019, väärtpaberistamise positsioonide puhul, mille riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määrusele: kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 6 määratletud väärtpaberistamise positsioon.

Kõigi muude väärtpaberistamise positsioonidepuhul: sellesse kategooriasse määratakse kõik väärtpaberistamise seeriad, mis ei kvalifitseeru mezzanine-seeriatena või esimese järjekoha kahju seeriatena vastavalt kapitalinõuete määruse versioonile, mida kohaldatakse 31. detsembri 2018. aasta seisuga.

240

MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

Aruandekuupäevadel, mis on pärast 1. jaanuari 2019, väärtpaberistamise positsioonide puhul, mille riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määrusele:

| — | kõik kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 18 määratletud positsioonid; |
| --- | --- |

—

kõik kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 18 määratletud positsioonid;

| — | kõik positsioonid, mille suhtes ei kohaldata kapitalinõuete määruse artikli 242 punkti 6 või 17. |
| --- | --- |

—

kõik positsioonid, mille suhtes ei kohaldata kapitalinõuete määruse artikli 242 punkti 6 või 17.

Kõigi muude väärtpaberistamise positsioonide puhul: vt kapitalinõuete määruse sellise versiooni artikli 243 lõige 3 (traditsioonilised väärtpaberistamised) ja artikli 244 lõige 3 (sünteetilised väärtpaberistamised), mida kohaldatakse 31. detsembri 2018. aasta seisuga.

250

ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

Aruandekuupäevadel, mis on pärast 1. jaanuari 2019, väärtpaberistamise positsioonide puhul, mille riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määrusele: kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 17 määratletud väärtpaberistamise positsioon.

Kõigi muude väärtpaberistamise positsioonide puhul: esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria on määratletud kapitalinõuete määruse sellise versiooni artikli 242 punktis 15, mida kohaldatakse 31. detsembri 2018. aasta seisuga.

260–280

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Nendes veergudes kogutakse teavet bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide kohta, mis on jaotatud väärtpaberistamise seeriate (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad/mezzanine-seeriad/esimese järjekoha kahju seeriad) lõikes.

Kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise kriteeriume nagu bilansiliste kirjete puhul.

290

VARASEIM PROGNOOSITAV LÕPETAMISE KUUPÄEV

Kogu väärtpaberistamise tõenäoline lõpetamise kuupäev, võttes arvesse väärtpaberistamise lepingutingimusi ja praegu prognoositavaid finantstingimusi. Üldiselt on see varasem kuupäev järgmistest kuupäevadest:

| i) | varaseim kuupäev, mil lõpetavat ostuoptsiooni (määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 2) võib kasutada, võttes arvesse aluspositsiooni(de) lõpptähtaega, samuti nende prognoositavat ennetähtaegse tasumise määra või võimalikku lepingutingimuste uuesti läbirääkimist; |
| --- | --- |

i)

varaseim kuupäev, mil lõpetavat ostuoptsiooni (määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 2) võib kasutada, võttes arvesse aluspositsiooni(de) lõpptähtaega, samuti nende prognoositavat ennetähtaegse tasumise määra või võimalikku lepingutingimuste uuesti läbirääkimist;

| ii) | varaseim kuupäev, mil väärtpaberistamise tehingu algataja võib kasutada mis tahes muud ostuoptsiooni, mis on ette nähtud väärtpaberistamise lepingutingimustega ja mille tulemusel võib toimuda väärtpaberistamise täielik tagasivõtmine. |
| --- | --- |

ii)

varaseim kuupäev, mil väärtpaberistamise tehingu algataja võib kasutada mis tahes muud ostuoptsiooni, mis on ette nähtud väärtpaberistamise lepingutingimustega ja mille tulemusel võib toimuda väärtpaberistamise täielik tagasivõtmine.

Kajastatakse varaseima prognoositava lõpetamise päev, kuu ja aasta. Võimaluse korral märgitakse täpne kuupäev; kui see ei ole teada, märgitakse kuu esimene päev.

300

LEPINGUKOHANE LÕPPTÄHTAEG

Kuupäev, mil kõik väärtpaberistamise põhisummad ja intressid peavad olema lepingukohaselt tagasi makstud (põhineb tehingu dokumentatsioonil).

Kajastatakse lepingukohase lõpptähtaja päev, kuu ja aasta. Võimaluse korral märgitakse täpne kuupäev; kui see ei ole teada, märgitakse kuu esimene päev.

310–400

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Nendes veergudes kogutakse teavet väärtpaberistamise positsioonide kohta vastavalt bilansilistele ja bilansivälistele positsioonidele ning väärtpaberistamise seeriatele (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad/mezzanine-seeriad/esimese järjekoha kahju seeriad) aruandekuupäeva seisuga.

310–330

BILANSILISED KIRJED

Kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise kriteeriume nagu veergude 230–250 puhul.

340–360

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise kriteeriume nagu veergude 260–280 puhul.

370–400

MEMOKIRJED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Nendes veergudes kogutakse täiendavat teavet bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide (mida on juba kajastatud erineva jaotuse all veergudes 340–360) kogusumma kohta.

370

OTSESED FINANTSGARANTIID

Selles veerus kajastatakse andmeid selliste väärtpaberistamise positsioonide kohta, mida hoiavad väärtpaberistamise tehingu algatajad ja mis on tagatud otseste finantsgarantiidega.

Vastavalt kapitalinõuete määruse I lisale käsitatakse otsese finantsgarantiina järgmisi täisriskiga bilansiväliseid kirjeid:

| — | finantsgarantiid; |
| --- | --- |

—

finantsgarantiid;

| — | finantsiseloomuga tagasivõtmatud valmisolekuakreditiivid. |
| --- | --- |

—

finantsiseloomuga tagasivõtmatud valmisolekuakreditiivid.

380

INTRESSIMÄÄRA VAHETUSTEHINGUD/VALUUTA VAHETUSTEHINGUD

Kõnealused tuletisinstrumendid on loetletud kapitalinõuete määruse II lisas.

390

AKTSEPTEERITUD LIKVIIDSUSE TAGAMISE TEHINGUD

Selleks et kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 3 määratletud likviidsuse tagamise tehinguid saaks aktsepteerida, peavad need vastama kapitalinõuete määruse artikli 255 lõikes 1 sätestatud kuuele tingimusele (olenemata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab standardmeetodit või sisereitingute meetodit).

400

MUUD (SEALHULGAS MITTEAKTSEPTEERITUD LIKVIIDSUSE TAGAMISE TEHINGUD)

Selles veerus kajastatakse ülejäänud bilansiväliseid kirjeid, nt mitteaktsepteeritud likviidsuse tagamise tehingud (st likviidsuse tagamise tehingud, mis ei vasta kapitalinõuete määruse artikli 255 lõikes 1 loetletud tingimustele).

410

ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE: KOHALDATAKSE ÜMBERHINDLUSTEGURIT

Kapitalinõuete määruse artikli 242 punktiga 12 ja artikli 256 lõikega 5 (standardmeetod) ning artikli 265 lõikega 1 (sisereitingute meetod) on ette nähtud ümberhindlustegurid, mida kohaldatakse investoritele kuuluva osaluse suhtes (et arvutada riskiga kaalutud vara).

Selles veerus kajastatakse andmeid ennetähtaegse amortiseerimise klauslit sisaldavate väärtpaberistamise skeemide kohta (nt uuenevate nõuete väärtpaberistamised).

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikele 6 määratakse kohaldatav ümberhindlustegur kindlaks tegeliku kolme kuu keskmise ületulu taseme alusel.

Kohustuste väärtpaberistamiste puhul selles veerus andmeid ei kajastata. Kõnealune teave on seotud vormi CR SEC SA reaga 100 ja vormi CR SEC IRB reaga 160.

420

(–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Kõnealune teave on tihedalt seotud vormi CR SEC SA veeruga 200 ja vormi CR SEC IRB veeruga 180.

Selles veerus kajastatakse negatiivseid väärtusi.

430

RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Selles veerus kogutakse teavet riskiga kaalutud vara kohta enne väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri kohaldamist (st riski olulise osa ülekandmisega väärtpaberistamise skeemide puhul). Riski olulise osa ülekandmiseta väärtpaberistamise skeemide puhul (st riskiga kaalutud vara arvutatakse vastavalt väärtpaberistatud riskipositsioonidele) selles veerus andmeid ei kajastata.

Kohustuste väärtpaberistamiste puhul selles veerus andmeid ei kajastata.

440

RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Selles veerus kogutakse teavet riskiga kaalutud vara kohta pärast väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri kohaldamist (st riski olulise osa ülekandmisega väärtpaberistamise skeemide puhul). Riski olulise osa ülekandmiseta väärtpaberistamise skeemide puhul (st omavahendite nõuded arvutatakse vastavalt väärtpaberistatud riskipositsioonidele) selles veerus andmeid ei kajastata.

Kohustuste väärtpaberistamiste puhul selles veerus andmeid ei kajastata.

445

MEETOD

Sellesse veergu märgitakse meetod, mida kasutatakse veerus 440 kajastatud riskiga kaalutud koguvara kindlaksmääramiseks.

Meetod on üks järgmistest:

| | Väärtpaberistamise positsioonide puhul, mille riskiga kaalutud vara arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse versioonile, mida kohaldatakse 31. detsembri 2018. aasta seisuga:







  — | muu (algne väärtpaberistamisraamistik) |
| --- | --- | --- |

Väärtpaberistamise positsioonide puhul, mille riskiga kaalutud vara arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse versioonile, mida kohaldatakse 31. detsembri 2018. aasta seisuga:

—

muu (algne väärtpaberistamisraamistik)

| | Aruandekuupäevadel, mis on pärast 1. jaanuari 2019, väärtpaberistamise positsioonide puhul, mille riskiga kaalutud vara arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määrusele:







  — | SEC-IRBA |
| --- | --- | --- |

Aruandekuupäevadel, mis on pärast 1. jaanuari 2019, väärtpaberistamise positsioonide puhul, mille riskiga kaalutud vara arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määrusele:

—

SEC-IRBA

| — | SEC-SA |
| --- | --- |

—

SEC-SA

| — | SEC-ERBA |
| --- | --- |

—

SEC-ERBA

| — | IAA |
| --- | --- |

—

IAA

| — | 1 250  % positsioonide puhul, mille suhtes ei kohaldata ühtegi meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 254 lõige 7) |
| --- | --- |

—

1 250  % positsioonide puhul, mille suhtes ei kohaldata ühtegi meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 254 lõige 7)

| — | mitu meetodit |
| --- | --- |

—

mitu meetodit

Kooskõlas riskikaalude määramisega vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 337 on meetod, mida kohaldatakse kauplemisportfelli kuuluvate instrumentide puhul, mis on väärtpaberistamise positsioonid, meetod, mida krediidiasutus või investeerimisühing kohaldaks kauplemisportfellivälise positsiooni suhtes.

„Mitu meetodit“ märgitakse juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing osaleb väärtpaberistamise tehingus mitmel viisil või tal on väärtpaberistamise tehingu suhtes riskipositsioon mitmel viisil ning ta kohaldab oma erinevate rollide või riskipositsioonide puhul omavahendite nõuete arvutamisel erinevaid meetodeid.

446

LIHTSAD, LÄBIPAISTVAD JA STANDARDITUD VÄÄRTPABERISTAMISED, MIS VASTAVAD DIFERENTSEERITUD KAPITALIKÄSITLUSE NÕUETELE

Aruandekuupäevadel, mis on pärast 1. jaanuari 2019, kapitalinõuete määruse artiklid 243 ja 270.

Märgitakse üks järgmistest lühenditest:

| Y | – | jah |
| --- | --- | --- |
| N | – | ei |

Y

–

jah

N

–

ei

„Jah“ märgitakse nii lihtsate, läbipaistvate ja standarditud väärtpaberistamiste puhul, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 243, kui ka sellistes VKE-põhistes väärtpaberistamistes (muud kui lihtsad, läbipaistvad ja standarditud väärtpaberistamised) olevate kõrgema nõudeõiguse järguga positsioonide puhul, mis vastavad diferentseeritud kapitalikäsitluse nõuetele vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 270.

450–510

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID – KAUPLEMISPORTFELL

450

KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL VÕI MITTE KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL?

Kajastatakse järgmisi lühendeid:

| C | — | korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell; |
| --- | --- | --- |
| N | — | mitte korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell. |

C

—

korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell;

N

—

mitte korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell.

460–470

NETOPOSITSIOONID – PIKK/LÜHIKE

Vt vastavalt vormide MKR SA SEC või MKR SA CTP veerud 050 ja 060.

480

OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU (STANDARDMEETOD) – SPETSIIFILINE RISK

Vt vastavalt vormi MKR SA SEC veerg 610 või vormi MKR SA CTP veerg 450.

4.   OPERATSIOONIRISKI VORMID

4.1.   C 16.00 – OPERATSIOONIRISK (OPR)

4.1.1.   Üldised märkused

| 114. | Käesolevas vormis esitatakse teave, mis käsitleb kapitalinõuete määruse artiklite 312–324 kohaste operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamist baasmeetodi, standardmeetodi, alternatiivse standardmeetodi ja täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaselt. Krediidiasutus või investeerimisühing ei või kohaldada standardmeetodit ja alternatiivset standardmeetodit jaepanganduse ja äripanganduse äriliinides samal ajal individuaalsel tasandil. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Baasmeetodit, standardmeetodit ja/või alternatiivset standardmeetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad omavahendite nõuded majandusaasta lõpu andmete alusel. Kui auditeeritud andmed ei ole kättesaadavad, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutada majandustegevuse prognoose. Auditeeritud andmete kasutamise korral kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud auditeeritud andmeid, mis eeldatavasti peaksid jääma muutumatuks. „Muutumatuse“ põhimõttest võib kõrvale kalduda näiteks juhul, kui kõnealusel ajavahemikul on olnud erandlikke asjaolusid nagu hiljutised üksuste või tegevusalade omandamised või võõrandamised. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Kui krediidiasutus või investeerimisühing suudab oma pädevale asutusele tõendada, et tulenevalt erandlikest asjaoludest (nt üksuste või tegevusalade ühinemine või võõrandamine) võib asjaomase näitaja arvutamisel kolme aasta keskmiste andmete kasutamine põhjustada operatsiooniriski omavahendite nõuete hindamisel moonutusi, võib pädev asutus lubada krediidiasutusel või investeerimisühingul kohandada arvutamist nii, et neid sündmusi saaks arvesse võtta. Samuti võib pädev asutus omal algatusel nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing kohandaks oma arvutust. Kui krediidiasutus või investeerimisühing on tegutsenud vähem kui kolm aastat, võib ta asjaomase näitaja arvutamiseks kasutada majandustegevuse prognoose, tingimusel et ta hakkab kasutama ajaloolisi andmeid kohe, kui need on kättesaadavad. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Käesoleva vormi veergudes esitatakse andmed kolme viimase aasta operatsiooniriskiga seotud pangandustegevuse asjaomase näitaja suuruse kohta ning laenude ja ettemaksete kohta (viimast kajastatakse ainult alternatiivse standardmeetodi kohaldamise korral). Seejärel kajastatakse andmed operatsiooniriski omavahendite nõuete suuruse kohta. Vajaduse korral täpsustatakse, milline osa kõnealustest omavahendite nõuetest tuleneb jaotusmehhanismist. Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul lisatakse memokirjed, et üksikasjalikult kajastada oodatava kahju määra, hajutamise ja riskimaandamise tehnikate mõju operatsiooniriski omavahendite nõuetele. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Ridades esitatakse teave operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamise meetodite lõikes, kajastades üksikasjalikult äriliine standardmeetodi ja alternatiivse standardmeetodi puhul. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Käesolevas vormis kajastavad andmeid kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse operatsiooniriski omavahendite nõudeid. |
| --- | --- |

119.

4.1.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010–030 | ASJAOMANE NÄITAJA

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamisel (baasmeetodi, standardmeetodi ja alternatiivse standardmeetodi kohaselt) asjaomast näitajat, kajastavad vastava aasta asjaomast näitajat veergudes 010–030. Eri meetodite kombineeritud kasutamise korral vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 314 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teavitamise eesmärgil asjaomast näitajat ka selliste tegevusalade puhul, mille suhtes kohaldatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. See kehtib ka kõigi muude täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavate pankade kohta.
  Edaspidi osutab mõiste „asjaomane näitaja“ elementide summale majandusaasta lõpu seisuga, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 316 lõike 1 tabelis 1.
  Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on asjaomase näitaja kohta vähem kui kolme aasta andmed, määratakse olemasolevad ajaloolised (auditeeritud) andmed tabeli vastavatesse veergudesse prioriteetide kaupa. Näiteks kui ajaloolised andmed on olemas ainult ühe aasta kohta, kajastatakse need veerus 030. Kui see on asjakohane, kajastatakse seejärel prognoositavaid andmeid veerus 020 (järgmise aasta prognoos) ja veerus 010 (ülejärgmise aasta prognoos).
  Kui ajaloolised andmed asjaomase näitaja kohta ei ole kättesaadavad, võib krediidiasutus või investeerimisühing kasutada majandustegevuse prognoose. |
| 040–060 | LAENUD JA ETTEMAKSED (TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI KOHALDAMISE KORRAL)

  Nendes veergudes kajastatakse laenude ja ettemaksete summat äriliinide „jaepangandus“ ja „äripangandus“ puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 319 lõike 1 punktile b. Kõnealuseid summasid kasutatakse alternatiivse asjaomase näitaja arvutamiseks, mille põhjal arvutatakse omavahendite nõuded, mis vastavad sellistele tegevusaladele, mille suhtes kohaldatakse alternatiivset standardmeetodit (kapitalinõuete määruse artikli 319 lõike 1 punkt a).
  Äriliini „äripangandus“ puhul võetakse arvesse ka kauplemisportfelliväliseid väärtpabereid. |
| 070 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Omavahendite nõuded arvutatakse kasutatava meetodi kohaselt vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 312–324. Tulemus kajastatakse veerus 070. |
| 071 | KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL


  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõige 4. Veerus 070 kajastatud omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |
| 080 | MILLEST: TULENEVALT JAOTUSMEHHANISMIST

  Kapitalinõuete määruse artikli 18 lõige 1, milles on sätestatud, et kapitalinõuete määruse artikli 312 lõikes 2 osutatud taotlus peab sisaldama kirjeldust metoodikast, mida kasutatakse operatsiooniriski katvate omavahendite jaotamiseks konsolideerimisgrupi erinevate üksuste vahel, ning et selles tuleb näidata, kas ja kuidas kavatsetakse võtta ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse ja tema tütarettevõtjate kasutatavas või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate poolt ühiselt kasutatavas riskimõõtmissüsteemis arvesse hajutamise mõju. |
| 090–120 | VAJADUSE KORRAL KAJASTATAVAD TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI MEMOKIRJED |
| 090 | OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE OODATAVA KAHJU MÄÄRAST, HAJUTAMISEST JA RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST TULENEVAT VÄHENDAMIST

  Veerus 090 kajastatavad omavahendite nõuded on samad nagu veerus 070 kajastatavad nõuded, kuid need on arvutatud enne oodatava kahju määrast, hajutamisest ja riskimaandamise tehnikatest tuleneva vähendamise mõju (vt allpool) arvessevõtmist. |
| 100 | (–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT ÄRITAVADES ARVESSE VÕETUD OODATAVA KAHJU MÄÄRAST

  Veerus 100 kajastatakse omavahendite nõuete vähendamist tulenevalt äritavades arvesse võetud oodatava kahju määrast (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 2 punktile a). |
| 110 | (–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT HAJUTAMISEST

  Veerus 110 kajastatav hajutamise mõju võrdub iga operatsiooniriski klassi puhul eraldi arvutatud omavahendite nõuete summa (st nn täielik sõltuvus) ning korrelatsiooni ja sõltuvust arvesse võttes arvutatud hajutatud omavahendite nõuete (st eeldades mitte täielikku sõltuvust riskiklasside vahel) vahega. Nn täielik sõltuvus leiab aset makseviivituse korral, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei kasuta riskiklasside vahel selget korrelatsioonistruktuuri, ning seepärast arvutatakse täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohased omavahendid valitud riskiklasside individuaalsete operatsiooniriski näitajate summana. Sel juhul eeldatakse, et korrelatsioon riskiklasside vahel on 100 %, ja märgitakse selles veerus väärtuseks null. Seevastu kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskiklasside vahel selget korrelatsioonistruktuuri, peab ta kajastama selles veerus makseviivitusest tulenevate täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaste omavahendite ja riskiklasside vahelise korrelatsioonistruktuuri kohaldamisest tulenevate asjaomaste omavahendite vahet. Kõnealune väärtus kajastab täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi „hajutamisvõimet“, st mudeli võimet võtta arvesse mitut erineval ajal aset leidvat operatsiooniriski tõsist kahjujuhtumit. Veerus 110 kajastatakse summat, mille võrra eeldatav korrelatsioonistruktuur vähendab täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaseid omavahendeid võrreldes 100 % korrelatsiooni eeldusega. |
| 120 | (–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST (KINDLUSTUS JA MUUD RISKI ÜLEKANDMISE MEHHANISMID)

  Veerus 120 kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 323 lõigete 1–5 kohaste kindlustuste ja muude riskide ülekandmise mehhanismide mõju. |

Veerg

010–030

ASJAOMANE NÄITAJA

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamisel (baasmeetodi, standardmeetodi ja alternatiivse standardmeetodi kohaselt) asjaomast näitajat, kajastavad vastava aasta asjaomast näitajat veergudes 010–030. Eri meetodite kombineeritud kasutamise korral vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 314 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teavitamise eesmärgil asjaomast näitajat ka selliste tegevusalade puhul, mille suhtes kohaldatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. See kehtib ka kõigi muude täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavate pankade kohta.

Edaspidi osutab mõiste „asjaomane näitaja“ elementide summale majandusaasta lõpu seisuga, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 316 lõike 1 tabelis 1.

Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on asjaomase näitaja kohta vähem kui kolme aasta andmed, määratakse olemasolevad ajaloolised (auditeeritud) andmed tabeli vastavatesse veergudesse prioriteetide kaupa. Näiteks kui ajaloolised andmed on olemas ainult ühe aasta kohta, kajastatakse need veerus 030. Kui see on asjakohane, kajastatakse seejärel prognoositavaid andmeid veerus 020 (järgmise aasta prognoos) ja veerus 010 (ülejärgmise aasta prognoos).

Kui ajaloolised andmed asjaomase näitaja kohta ei ole kättesaadavad, võib krediidiasutus või investeerimisühing kasutada majandustegevuse prognoose.

040–060

LAENUD JA ETTEMAKSED (TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI KOHALDAMISE KORRAL)

Nendes veergudes kajastatakse laenude ja ettemaksete summat äriliinide „jaepangandus“ ja „äripangandus“ puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 319 lõike 1 punktile b. Kõnealuseid summasid kasutatakse alternatiivse asjaomase näitaja arvutamiseks, mille põhjal arvutatakse omavahendite nõuded, mis vastavad sellistele tegevusaladele, mille suhtes kohaldatakse alternatiivset standardmeetodit (kapitalinõuete määruse artikli 319 lõike 1 punkt a).

Äriliini „äripangandus“ puhul võetakse arvesse ka kauplemisportfelliväliseid väärtpabereid.

070

OMAVAHENDITE NÕUDED

Omavahendite nõuded arvutatakse kasutatava meetodi kohaselt vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 312–324. Tulemus kajastatakse veerus 070.

071

KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõige 4. Veerus 070 kajastatud omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

080

MILLEST: TULENEVALT JAOTUSMEHHANISMIST

Kapitalinõuete määruse artikli 18 lõige 1, milles on sätestatud, et kapitalinõuete määruse artikli 312 lõikes 2 osutatud taotlus peab sisaldama kirjeldust metoodikast, mida kasutatakse operatsiooniriski katvate omavahendite jaotamiseks konsolideerimisgrupi erinevate üksuste vahel, ning et selles tuleb näidata, kas ja kuidas kavatsetakse võtta ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse ja tema tütarettevõtjate kasutatavas või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate poolt ühiselt kasutatavas riskimõõtmissüsteemis arvesse hajutamise mõju.

090–120

VAJADUSE KORRAL KAJASTATAVAD TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI MEMOKIRJED

090

OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE OODATAVA KAHJU MÄÄRAST, HAJUTAMISEST JA RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST TULENEVAT VÄHENDAMIST

Veerus 090 kajastatavad omavahendite nõuded on samad nagu veerus 070 kajastatavad nõuded, kuid need on arvutatud enne oodatava kahju määrast, hajutamisest ja riskimaandamise tehnikatest tuleneva vähendamise mõju (vt allpool) arvessevõtmist.

100

(–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT ÄRITAVADES ARVESSE VÕETUD OODATAVA KAHJU MÄÄRAST

Veerus 100 kajastatakse omavahendite nõuete vähendamist tulenevalt äritavades arvesse võetud oodatava kahju määrast (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 2 punktile a).

110

(–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT HAJUTAMISEST

Veerus 110 kajastatav hajutamise mõju võrdub iga operatsiooniriski klassi puhul eraldi arvutatud omavahendite nõuete summa (st nn täielik sõltuvus) ning korrelatsiooni ja sõltuvust arvesse võttes arvutatud hajutatud omavahendite nõuete (st eeldades mitte täielikku sõltuvust riskiklasside vahel) vahega. Nn täielik sõltuvus leiab aset makseviivituse korral, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei kasuta riskiklasside vahel selget korrelatsioonistruktuuri, ning seepärast arvutatakse täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohased omavahendid valitud riskiklasside individuaalsete operatsiooniriski näitajate summana. Sel juhul eeldatakse, et korrelatsioon riskiklasside vahel on 100 %, ja märgitakse selles veerus väärtuseks null. Seevastu kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskiklasside vahel selget korrelatsioonistruktuuri, peab ta kajastama selles veerus makseviivitusest tulenevate täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaste omavahendite ja riskiklasside vahelise korrelatsioonistruktuuri kohaldamisest tulenevate asjaomaste omavahendite vahet. Kõnealune väärtus kajastab täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi „hajutamisvõimet“, st mudeli võimet võtta arvesse mitut erineval ajal aset leidvat operatsiooniriski tõsist kahjujuhtumit. Veerus 110 kajastatakse summat, mille võrra eeldatav korrelatsioonistruktuur vähendab täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaseid omavahendeid võrreldes 100 % korrelatsiooni eeldusega.

120

(–) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST (KINDLUSTUS JA MUUD RISKI ÜLEKANDMISE MEHHANISMID)

Veerus 120 kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 323 lõigete 1–5 kohaste kindlustuste ja muude riskide ülekandmise mehhanismide mõju.

| Rida |
| --- |
| 010 | PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE BAASMEETODIT

  Sellel real esitatakse summad, mis vastavad tegevusaladele, mille puhul kohaldatakse operatsiooniriski omavahendite arvutamisel baasmeetodit (kapitalinõuete määruse artiklid 315 ja 316). |
| 020 | PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT VÕI ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

  Kajastatakse standardmeetodi või alternatiivse standardmeetodi kohaselt arvutatud omavahendite nõuded (kapitalinõuete määruse artiklid 317–319). |
| 030–100 | KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT

  Standardmeetodi kasutamise korral jaotatakse asjaomane näitaja iga vastava aasta puhul ridadesse 030–100 kapitalinõuete määruse artikli 317 tabelis 2 määratletud äriliinide lõikes. Tegevusalade määramisel äriliinidesse järgitakse kapitalinõuete määruse artiklis 318 sätestatud põhimõtteid. |
| 110–120 | KOHALDATAKSE ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

  Alternatiivset standardmeetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud (kapitalinõuete määruse artikkel 319) kajastavad iga vastava aasta asjaomast näitajat eraldi iga äriliini kohta ridades 030–050 ja 080–100 ning äriliinide „äripangandus“ ja „jaepangandus“ kohta ridades 110 ja 120.
  Ridades 110 ja 120 esitatakse selliste tegevusalade asjaomane näitaja, mille puhul kohaldatakse alternatiivset standardmeetodit, jaotades need äriliinide „äripangandus“ ja „jaepangandus“ lõikes (kapitalinõuete määruse artikkel 319). Summasid võib kajastada nii äripanganduse ja jaepanganduse äriliini standardmeetodi ridades 060 ja 070 kui ka alternatiivse standardmeetodi ridades 110–120 (nt kui tütarettevõtja kohaldab standardmeetodit, samas kui emaettevõtja kohaldab alternatiivset standardmeetodit. |
| 130 | PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVAT MEETODIT

  Kajastatakse andmeid, mis on asjakohased täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kohaldavate investeerimisühingute ja investeerimisühingute puhul (kapitalinõuete määruse artikli 312 lõige 2 ja artiklid 321–323).
  Eri meetodite kombineeritud kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 314) kajastatakse teavet selliste tegevusalade asjaomaste näitajate kohta, mille suhtes kohaldatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. See kehtib ka kõigi muude täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavate pankade kohta. |

Rida

010

PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE BAASMEETODIT

Sellel real esitatakse summad, mis vastavad tegevusaladele, mille puhul kohaldatakse operatsiooniriski omavahendite arvutamisel baasmeetodit (kapitalinõuete määruse artiklid 315 ja 316).

020

PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT VÕI ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

Kajastatakse standardmeetodi või alternatiivse standardmeetodi kohaselt arvutatud omavahendite nõuded (kapitalinõuete määruse artiklid 317–319).

030–100

KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT

Standardmeetodi kasutamise korral jaotatakse asjaomane näitaja iga vastava aasta puhul ridadesse 030–100 kapitalinõuete määruse artikli 317 tabelis 2 määratletud äriliinide lõikes. Tegevusalade määramisel äriliinidesse järgitakse kapitalinõuete määruse artiklis 318 sätestatud põhimõtteid.

110–120

KOHALDATAKSE ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

Alternatiivset standardmeetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud (kapitalinõuete määruse artikkel 319) kajastavad iga vastava aasta asjaomast näitajat eraldi iga äriliini kohta ridades 030–050 ja 080–100 ning äriliinide „äripangandus“ ja „jaepangandus“ kohta ridades 110 ja 120.

Ridades 110 ja 120 esitatakse selliste tegevusalade asjaomane näitaja, mille puhul kohaldatakse alternatiivset standardmeetodit, jaotades need äriliinide „äripangandus“ ja „jaepangandus“ lõikes (kapitalinõuete määruse artikkel 319). Summasid võib kajastada nii äripanganduse ja jaepanganduse äriliini standardmeetodi ridades 060 ja 070 kui ka alternatiivse standardmeetodi ridades 110–120 (nt kui tütarettevõtja kohaldab standardmeetodit, samas kui emaettevõtja kohaldab alternatiivset standardmeetodit.

130

PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVAT MEETODIT

Kajastatakse andmeid, mis on asjakohased täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kohaldavate investeerimisühingute ja investeerimisühingute puhul (kapitalinõuete määruse artikli 312 lõige 2 ja artiklid 321–323).

Eri meetodite kombineeritud kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 314) kajastatakse teavet selliste tegevusalade asjaomaste näitajate kohta, mille suhtes kohaldatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. See kehtib ka kõigi muude täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavate pankade kohta.

4.2.   OPERATSIOONIRISK: ÜKSIKASJALIK TEAVE EELMISE AASTA KAHJUDE KOHTA (OPR DETAILS)

4.2.1.   Üldised märkused

| 120. | Vormis C 17.01 (OPR DETAILS 1) esitatakse kokkuvõtlikult teave krediidiasutuse või investeerimisühingu eelmise aasta brutokahju ja hüvituste kohta juhtumiliikide ja äriliinide kaupa. Vormis C 17.02 (OPR DETAILS 2) esitatakse üksikasjalik teave eelmise aasta suurimate kahjujuhtumite kohta. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Operatsiooniriski kahjusid, mis on seotud krediidiriskiga ja mille suhtes kohaldatakse krediidiriski omavahendite nõudeid (krediidiga seotud operatsiooniriski piirjuhtumid), ei võeta arvesse vormis C 17.01 ega vormis C 17.02. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamise eri meetodite kombineeritud kasutamise korral vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 314 kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kahjusid ja hüvitusi vormides C 17.01 ja C 17.02, sõltumata omavahendite nõuete arvutamiseks kasutatud meetodist. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Ilma et see mõjutaks allpool määratletud kirjet „kiiresti hüvitatud kahjujuhtumid“, on „brutokahju“ operatsiooniriski juhtumist või juhtumi liigist – nagu osutatud kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b – tulenev kahju enne mis tahes liiki hüvitusi. |
| --- | --- |

123.

| 124. | „Hüvitus“ on operatsiooniriski algse kahjuga seotud ajas eraldi seisev sõltumatu juhtum, mille puhul saadakse esimeselt või kolmandalt isikult (näiteks kindlustusandja või muu isik) rahalisi vahendeid või majanduslikku kasu. Hüvitused on jaotatud kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevateks hüvitusteks ning otsehüvitusteks. |
| --- | --- |

124.

| 125. | „Kiiresti hüvitatud kahjujuhtumid“ on operatsiooniriski juhtumid, mis põhjustavad kahjut, mis hüvitatakse osaliselt või täielikult viie tööpäeva jooksul. Kiiresti hüvitatud kahjujuhtumi korral võetakse brutokahju kindlaksmääramisel arvesse ainult kahju seda osa, mis ei ole täielikult hüvitatud (st kahju, millest on maha arvatud kiiresti hüvitatud osaline kahju). Järelikult ei võeta brutokahju kindlaksmääramisel arvesse ega kajastata vormis OPR DETAILS kahjujuhtumeid, mis põhjustasid kahju, mis hüvitati täielikult viie tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

125.

| 126. | „Arvestuspäev“ on kuupäev, mil kahjut või reservi/eraldist kasumiaruandes esimest korda kajastati seoses operatsiooniriski raames tekkinud kahjuga. See kuupäev järgneb loogiliselt „toimumispäevale“ (st kuupäev, mil operatsiooniriski juhtum toimus või algas) ja „avastamispäevale“ (st kuupäev, mil krediidiasutus või investeerimisühing sai operatsiooniriski juhtumist teadlikuks). |
| --- | --- |

126.

| 127. | Ühisest operatsiooniriski kahjujuhtumist või algse operatsiooniriski kahjujuhtumiga seotud mitmest kahjujuhtumist, mis tekitavad kahjujuhtumeid või kahju, (nn algjuhtum (root-event)) tingitud kahju koondatakse. Koondatud juhtumeid käsitatakse ja kajastatakse ühe juhtumina ning seega liidetakse asjaomased brutokahju summad ja kahju korrigeerimiste summad kokku. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Asjaomase aasta juunis kajastatud andmed on vaheandmed, lõplikud andmed kajastatakse detsembris. Juuni andmete puhul on aruandeperiood 6 kuud (st kalendriaasta 1. jaanuarist 30. juunini), detsembri andmete puhul 12 kuud (st kalendriaasta 1. jaanuarist 31. detsembrini). Nii juuni kui ka detsembri andmete puhul tähendab „eelmised aruandeperioodid“ kõiki aruandeperioode kuni aruandeperioodini, mis lõpeb eelmise kalendriaasta lõpus (kaasa arvatud). |
| --- | --- |

128.

| 129. | Selleks et kontrollida käesoleva määruse artikli 5 punkti b alapunkti 2 alapunkti b alapunktiga i ette nähtud tingimusi, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud värskeimat statistikat, mis on kättesaadav EBA veebisaidi rubriigis „Supervisory Disclosure“, et leida kõigi samas liikmesriigis asuvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute individuaalsete bilansimahtude summa. Selleks et kontrollida artikli 5 punkti b alapunkti 2 alapunkti b alapunktiga iii ette nähtud tingimusi, kasutatakse turuhindades arvutatud sisemajanduse koguprodukti, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 A lisa punktis 8.89 (ESA 2010) ja mille on avaldanud Eurostat eelmise kalendriaasta kohta. |
| --- | --- |

129.

4.2.2.   C 17.01: Operatsiooniriski kahjud ja hüvitused äriliinide ja juhtumiliikide lõikes eelmisel aastal (OPR DETAILS 1)

4.2.2.1.   Üldised märkused

| 130. | Vormis C 17.01 teabe esitamisel jaotatakse sisemist miinimummäära ületavad kahjude ja hüvituste kogusummad kapitalinõuete määruse artikli 317 tabelis 2 määratletud äriliinide lõikes, sealhulgas kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud täiendava äriliini „ettevõtteülene“ ja kapitalinõuete määruse artiklis 324 määratletud juhtumiliikide lõikes, kusjuures ühele juhtumile vastav kahju võib olla jaotatud mitme äriliini vahel. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Veergudes esitatakse eri juhtumiliigid ja iga äriliini koguandmed koos memokirjega, mis kajastab kahjuandmete kogumisel kohaldatavat madalaimat sisemist miinimummäära, märkides iga äriliini puhul kõrgeima ja madalaima miinimummäära, kui kohaldatakse mitut miinimummäära. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Ridades kajastatakse äriliine ja iga äriliini puhul esitatakse juhtumite arv (uued juhtumid), brutokahju summa (uued juhtumid), selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist, eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised, suurim ühekordne kahju, viie suurima kahju kogusumma ja hüvitatud kahju kogusumma (otsehüvituse ning kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevad hüvitused). |
| --- | --- |

132.

| 133. | Kõigi äriliinidega seoses nõutakse juhtumite arvu ja kahju kogusumma kohta andmeid ka kindlaks määratud miinimummääradel – 10 000, 20 000, 100 000 ja 1 000 000 – põhinevate teatavate vahemike kaupa. Miinimummäärad on eurodes ja need on esitatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kajastatud kahjude võrdluse eesmärgil; seepärast ei pruugi need olla seotud kahju miinimummääradega, mida kasutatakse sisemiste kahjuandmete kogumiseks ja mida tuleb kajastada vormi teises jaos. |
| --- | --- |

133.

4.2.2.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010–0070 | JUHTUMILIIGID

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad kahju vastavates veergudes 010–070 vastavalt kapitalinõuete määruse artiklis 324 määratletud juhtumiliikidele.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad omavahendite nõuded baasmeetodi kohaselt, võivad kajastada kahju, mille puhul juhtumiliik ei ole kindlaks määratud, üksnes veerus 080. |
| 0080 | JUHTUMILIIGID KOKKU

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad veerus 080 iga äriliini kohta kirje „juhtumite arv (uued juhtumid)“ kogusumma, kirje „brutokahju summa (uued juhtumid)“ kogusumma, kirje „selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist“ kogusumma, kirje „eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised“ kogusumma, kirje „suurim ühekordne kahju“, kirje „viie suurima kahju kogusumma“, kirje „otse hüvitatud kahju kogusumma“ kogusumma ja kirje „kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma“ kogusumma.
  Kui krediidiasutus või investeerimisühing on kindlaks määranud juhtumiliigid kõigi kahjude puhul, esitatakse veerus 080 iga äriliini kohta juhtumite koguarv, kogu kahju kogusumma, hüvitatud kahju kogusumma ja eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimiste summa, liites kokku veergudes 010–070 kajastatud kahjujuhtumite arvu, brutokahju kogusummad, hüvitatud kahju kogusummad ja eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised.
  Veerus 080 esitatud „suurim ühekordne kahju“ on suurim ühekordne kahju äriliini raames ja sama kui veergudes 010–070 esitatud „suurimate ühekordsete kahjude“ suurim näitaja, tingimusel et krediidiasutus või investeerimisühing on kindlaks määranud juhtumiliigid kõigi kahjude puhul.
  Viie suurima kahju kogusummana kajastatakse veerus 080 üheainsa äriliini viie suurima kahju kogusummat. |
| 0090-0100 | MEMOKIRJE: ANDMETE KOGUMISEL KOHALDATAV MIINIMUMMÄÄR

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veergudes 090 ja 100 kahju miinimummäära, mida nad kohaldavad sisemiste kahjuandmete kogumisel vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punkti c viimasele lausele.
  Kui krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab iga äriliini puhul ainult ühte miinimummäära, kajastatakse andmeid ainult veerus 090.
  Kui sama regulatiivse äriliini puhul kohaldatakse eri miinimummäärasid, märgitakse ka kõrgeim kohaldatav miinimummäär (veerg 100). |

Veerg

0010–0070

JUHTUMILIIGID

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad kahju vastavates veergudes 010–070 vastavalt kapitalinõuete määruse artiklis 324 määratletud juhtumiliikidele.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad omavahendite nõuded baasmeetodi kohaselt, võivad kajastada kahju, mille puhul juhtumiliik ei ole kindlaks määratud, üksnes veerus 080.

0080

JUHTUMILIIGID KOKKU

Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad veerus 080 iga äriliini kohta kirje „juhtumite arv (uued juhtumid)“ kogusumma, kirje „brutokahju summa (uued juhtumid)“ kogusumma, kirje „selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist“ kogusumma, kirje „eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised“ kogusumma, kirje „suurim ühekordne kahju“, kirje „viie suurima kahju kogusumma“, kirje „otse hüvitatud kahju kogusumma“ kogusumma ja kirje „kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma“ kogusumma.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing on kindlaks määranud juhtumiliigid kõigi kahjude puhul, esitatakse veerus 080 iga äriliini kohta juhtumite koguarv, kogu kahju kogusumma, hüvitatud kahju kogusumma ja eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimiste summa, liites kokku veergudes 010–070 kajastatud kahjujuhtumite arvu, brutokahju kogusummad, hüvitatud kahju kogusummad ja eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised.

Veerus 080 esitatud „suurim ühekordne kahju“ on suurim ühekordne kahju äriliini raames ja sama kui veergudes 010–070 esitatud „suurimate ühekordsete kahjude“ suurim näitaja, tingimusel et krediidiasutus või investeerimisühing on kindlaks määranud juhtumiliigid kõigi kahjude puhul.

Viie suurima kahju kogusummana kajastatakse veerus 080 üheainsa äriliini viie suurima kahju kogusummat.

0090-0100

MEMOKIRJE: ANDMETE KOGUMISEL KOHALDATAV MIINIMUMMÄÄR

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veergudes 090 ja 100 kahju miinimummäära, mida nad kohaldavad sisemiste kahjuandmete kogumisel vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punkti c viimasele lausele.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab iga äriliini puhul ainult ühte miinimummäära, kajastatakse andmeid ainult veerus 090.

Kui sama regulatiivse äriliini puhul kohaldatakse eri miinimummäärasid, märgitakse ka kõrgeim kohaldatav miinimummäär (veerg 100).

| Rida |
| --- |
| 0010-0880 | ÄRILIINID: FINANTSNÕUSTAMINE, KAUPLEMINE JA MÜÜK, JAEKLIENDIMAAKLERLUS, ÄRIPANGANDUS, JAEPANGANDUS, MAKSED JA ARVELDUSED, HOIDMISTEENUSED, VARAHALDUS, ETTEVÕTTEÜLENE

  Iga kapitalinõuete määruse artikli 317 lõike 4 tabelis 2 määratletud äriliini puhul, sealhulgas kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud täiendav äriliin „ettevõtteülene“, ja iga juhtumiliigi puhul kajastab krediidiasutus või investeerimisühing vastavalt sisemistele miinimummääradele järgmist teavet: juhtumite arv (uued juhtumid), brutokahju summa (uued juhtumid), selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist, eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised, suurim ühekordne kahju, viie suurima kahju kogusumma ning otsehüvituste kogusumma ning kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma.
  Kahjujuhtumi puhul, mis mõjutab mitut äriliini, jaotatakse brutokahju summa kõigi asjaomaste äriliinide lõikes.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad omavahendite nõuded baasmeetodi kohaselt, saavad kajastada kahju, mille puhul äriliin ei ole kindlaks määratud, üksnes ridades 910–980. |
| 0010, 0110, 0210, 0310, 0410, 0510, 0610, 0710, 0810 | Juhtumite arv (uued juhtumid)

  Juhtumite arv on selliste operatsiooniriski juhtumite arv, mille puhul kajastati aruandeperioodil brutokahju.
  Juhtumite arv osutab „uutele juhtumitele“, st operatsiooniriski juhtumitele,






  i) | mida kajastatakse kirje „esimest korda kajastatud“ all aruandeperioodil või |

Rida

0010-0880

ÄRILIINID: FINANTSNÕUSTAMINE, KAUPLEMINE JA MÜÜK, JAEKLIENDIMAAKLERLUS, ÄRIPANGANDUS, JAEPANGANDUS, MAKSED JA ARVELDUSED, HOIDMISTEENUSED, VARAHALDUS, ETTEVÕTTEÜLENE

Iga kapitalinõuete määruse artikli 317 lõike 4 tabelis 2 määratletud äriliini puhul, sealhulgas kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud täiendav äriliin „ettevõtteülene“, ja iga juhtumiliigi puhul kajastab krediidiasutus või investeerimisühing vastavalt sisemistele miinimummääradele järgmist teavet: juhtumite arv (uued juhtumid), brutokahju summa (uued juhtumid), selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist, eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised, suurim ühekordne kahju, viie suurima kahju kogusumma ning otsehüvituste kogusumma ning kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma.

Kahjujuhtumi puhul, mis mõjutab mitut äriliini, jaotatakse brutokahju summa kõigi asjaomaste äriliinide lõikes.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad omavahendite nõuded baasmeetodi kohaselt, saavad kajastada kahju, mille puhul äriliin ei ole kindlaks määratud, üksnes ridades 910–980.

0010, 0110, 0210, 0310, 0410, 0510, 0610, 0710, 0810

Juhtumite arv (uued juhtumid)

Juhtumite arv on selliste operatsiooniriski juhtumite arv, mille puhul kajastati aruandeperioodil brutokahju.

Juhtumite arv osutab „uutele juhtumitele“, st operatsiooniriski juhtumitele,

i)

mida kajastatakse kirje „esimest korda kajastatud“ all aruandeperioodil või

| ii) | mida kajastatakse kirje „esimest korda kajastatud“ all eelmistel aruandeperioodidel, kui juhtumit ei ole arvesse võetud eelmistes järelevalvelistes aruannetes, nt seetõttu, et seda käsitati operatsiooniriski juhtumina alles jooksval aruandeperioodil või et selle juhtumiga seotud akumuleerunud kogukahju (st algne kahju pluss/miinus kõik eelmistel aruandeperioodidel tehtud kahju korrigeerimised) ületas kahjuandmete kogumisel kohaldatavat sisemist miinimummäära alles jooksval aruandeperioodil. |
| --- | --- |

ii)

mida kajastatakse kirje „esimest korda kajastatud“ all eelmistel aruandeperioodidel, kui juhtumit ei ole arvesse võetud eelmistes järelevalvelistes aruannetes, nt seetõttu, et seda käsitati operatsiooniriski juhtumina alles jooksval aruandeperioodil või et selle juhtumiga seotud akumuleerunud kogukahju (st algne kahju pluss/miinus kõik eelmistel aruandeperioodidel tehtud kahju korrigeerimised) ületas kahjuandmete kogumisel kohaldatavat sisemist miinimummäära alles jooksval aruandeperioodil.

„Uued juhtumid“ ei hõlma eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud“ operatsiooniriski juhtumeid, mida on eelmistes järelevalvelistes aruannetes juba arvesse võetud.

0020, 0120, 0220, 0320, 0420, 0520, 0620, 0720, 0820

Brutokahju summa (uued juhtumid)

Brutokahju summa, mis on seotud operatsiooniriski juhtumitega (nt otsesed tasud, eraldised, arveldused). Kõik üheainsa juhtumiga seotud kahjud, mida on kajastatud aruandeperioodil, liidetakse kokku ja neid käsitatakse kõnealuse juhtumi brutokahjuna asjaomasel aruandeperioodil.

Kajastatud brutokahju summa on seotud uute juhtumitega, nagu on märgitud eelmisel real. Eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud“ juhtumite puhul, mida ei ole arvesse võetud eelmistes järelevalvelistes aruannetes, kajastatakse aruandekuupäevani akumuleerunud kogukahju (st algne kahju pluss/miinus kõik eelmistel aruandeperioodidel tehtud kahju korrigeerimised) brutokahjuna aruandeperioodil.

Kajastatavates summades ei võeta arvesse saadud hüvitussummasid.

0030, 0130, 0230, 0330, 0430, 0530, 0630, 0730, 0830

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist, on eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud“ selliste operatsiooniriski juhtumite arv, mida on eelmistes aruannetes juba arvesse võetud ja mille puhul on praegusel aruandeperioodil tehtud kahju korrigeerimisi.

Kui juhtumi puhul tehti aruandeperioodil mitu kahju korrigeerimist, kajastatakse kõnealuste kahju korrigeerimiste summat asjaomasel perioodil ühe korrigeerimisena.

0040, 0140, 0240, 0340, 0440, 0540, 0640, 0740, 0840

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised on järgmiste elementide summa (positiivne või negatiivne):

| i) | brutokahju summad, mis on seotud eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud“ operatsiooniriski juhtumite kahju positiivsete korrigeerimistega aruandeperioodil (nt eraldiste suurenemine, seotud kahjujuhtumid, lisaarveldused); |
| --- | --- |

i)

brutokahju summad, mis on seotud eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud“ operatsiooniriski juhtumite kahju positiivsete korrigeerimistega aruandeperioodil (nt eraldiste suurenemine, seotud kahjujuhtumid, lisaarveldused);

| ii) | brutokahju summad, mis on seotud eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud“ operatsiooniriski juhtumite kahju negatiivsete korrigeerimistega (nt tingitud eraldiste vähenemisest) aruandeperioodil. |
| --- | --- |

ii)

brutokahju summad, mis on seotud eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud“ operatsiooniriski juhtumite kahju negatiivsete korrigeerimistega (nt tingitud eraldiste vähenemisest) aruandeperioodil.

Kui juhtumi puhul tehti aruandeperioodil mitu kahju korrigeerimist, liidetakse kõigi kõnealuste kahju korrigeerimiste summad kokku, võttes arvesse korrigeerimise märki (positiivne või negatiivne). Seda kogusummat käsitatakse kõnealuse juhtumi kahju korrigeerimisena asjaomasel aruandeperioodil.

Kui negatiivse kahju korrigeerimise tõttu langeb juhtumiga seotud korrigeeritud kahjusumma allapoole krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kahjuandmete kogumisel kohaldatavat sisemist miinimummäära, kajastab krediidiasutus või investeerimisühing juhtumiga seotud kahju kogusummat, mis oli kogunenud kuni viimase korrani, mil juhtumit kajastati detsembri aruandekuupäeva seisuga (st algne kahju pluss/miinus kõik eelmistel aruandeperioodidel tehtud kahju korrigeerimised), negatiivse kahju korrigeerimise summa asemel miinusmärgiga.

Kajastatavates summades ei võeta arvesse saadud hüvitussummasid.

0050, 0150, 0250, 0350, 0450, 0550, 0650, 0750, 0850

Suurim ühekordne kahju

Suurim ühekordne kahju on järgmistest suurim:

| i) | suurim brutokahju summa, mis on seotud aruandeperioodil esimest korda kajastatud juhtumiga ning |
| --- | --- |

i)

suurim brutokahju summa, mis on seotud aruandeperioodil esimest korda kajastatud juhtumiga ning

| ii) | suurim kahju positiivse korrigeerimise summa (nagu määratletud eespool), mis on seotud eelmisel aruandeperioodil esimest korda kajastatud juhtumiga. |
| --- | --- |

ii)

suurim kahju positiivse korrigeerimise summa (nagu määratletud eespool), mis on seotud eelmisel aruandeperioodil esimest korda kajastatud juhtumiga.

Kajastatavates summades ei võeta arvesse saadud hüvitussummasid.

0060, 0160, 0260, 0360, 0460, 0560, 0660, 0760, 0860

Viie suurima kahju kogusumma

Viie suurima kahju kogusumma on viie suurima kogusumma järgmiste hulgast:

| i) | brutokahju summad, mis on seotud aruandeperioodil esimest korda kajastatud juhtumitega ning |
| --- | --- |

i)

brutokahju summad, mis on seotud aruandeperioodil esimest korda kajastatud juhtumitega ning

| ii) | kahju positiivse korrigeerimise summad (nagu määratletud eespool ridade 040, 140, ..., 840 puhul), mis on seotud eelmisel aruandeperioodil esimest korda kajastatud juhtumitega. Summa, mida võib käsitada ühena viiest suurimast summast, on kahju korrigeerimise summa, mitte vastava juhtumiga seotud kogukahju enne või pärast kahju korrigeerimist. |
| --- | --- |

ii)

kahju positiivse korrigeerimise summad (nagu määratletud eespool ridade 040, 140, ..., 840 puhul), mis on seotud eelmisel aruandeperioodil esimest korda kajastatud juhtumitega. Summa, mida võib käsitada ühena viiest suurimast summast, on kahju korrigeerimise summa, mitte vastava juhtumiga seotud kogukahju enne või pärast kahju korrigeerimist.

Kajastatavates summades ei võeta arvesse saadud hüvitussummasid.

0070, 0170, 0270, 0370, 0470, 0570, 0670, 0770, 0870

Otse hüvitatud kahju kogusumma

Otsesed hüvitused on kõik saadud hüvitussummad, v.a need, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 323 ja mida kajastatakse allpool osutatud real.

Otse hüvitatud kahju kogusumma on kõigi aruandeperioodil kajastatud otse hüvitatud kahjude ja otse hüvitatud kahjude korrigeerimiste summa ja see on seotud operatsiooniriski juhtumitega, mida kajastati esimest korda aruandeperioodil või eelmistel aruandeperioodidel.

0080, 0180, 0280, 0380, 0480, 0580, 0680, 0780, 0880

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevad hüvitused on hüvitused, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 323.

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma on kõigi aruandeperioodil kajastatud kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste ja selliste hüvituste korrigeerimiste summa ja see on seotud operatsiooniriski juhtumitega, mida kajastati esimest korda aruandeperioodil või eelmistel aruandeperioodidel.

0910-0980

ÄRILIINID KOKKU

Iga juhtumiliigi (veerud 010–080) puhul kajastatakse äriliinide kohta kokku järgmist kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktide b, c ja e kohast teavet.

0910-0914

Juhtumite arv

Real 910 kajastatakse sisemist miinimummäära ületavate juhtumite arv juhtumiliikide lõikes kõigi äriliinide puhul. See arv võib olla väiksem kui äriliinide lõikes kokku liidetud juhtumite arv, kuna mitut eri äriliini mõjutavaid juhtumeid käsitatakse ühe juhtumina. See arv võib olla suurem, kui krediidiasutus või investeerimisühing, kes arvutab omavahendite nõudeid baasmeetodi kohaselt, ei suuda igal juhul kindlaks määrata äriliini või äriliine, mida kahju mõjutab.

Ridadel 911–914 kajastatakse nende juhtumite arv, mille brutokahju summa jääb asjaomastel ridadel kindlaks määratud vahemikku.

Tingimusel, et krediidiasutus või investeerimisühing on määranud kõik kahjud kapitalinõuete määruse artikli 317 lõike 4 tabelis 2 loetletud äriliini või kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud äriliini „ettevõtteülene“ ja ta on kindlaks määranud juhtumiliigid kõigi kahjude puhul, kehtib veeru 080 puhul järgmine.

| — | Ridadel 910–914 kajastatud juhtumite koguarv võrdub vastava rea juhtumite arvu horisontaalse kokkuliitmise tulemusel saadud arvuga, kuna kõnealuste juhtumite arvu puhul on eri äriliine mõjutavaid juhtumeid juba käsitatud ühe juhtumina. |
| --- | --- |

—

Ridadel 910–914 kajastatud juhtumite koguarv võrdub vastava rea juhtumite arvu horisontaalse kokkuliitmise tulemusel saadud arvuga, kuna kõnealuste juhtumite arvu puhul on eri äriliine mõjutavaid juhtumeid juba käsitatud ühe juhtumina.

| — | Veeru 080 real 910 kajastatud arv ei pruugi tingimata olla võrdne veerus 080 kajastatud juhtumite arvu vertikaalse kokkuliitmise tulemusel saadud arvuga, kuna üks juhtum võib mõjutada samaaegselt eri äriliine. |
| --- | --- |

—

Veeru 080 real 910 kajastatud arv ei pruugi tingimata olla võrdne veerus 080 kajastatud juhtumite arvu vertikaalse kokkuliitmise tulemusel saadud arvuga, kuna üks juhtum võib mõjutada samaaegselt eri äriliine.

0920-0924

Brutokahju summa (uued juhtumid)

Tingimusel, et krediidiasutus või investeerimisühing on määranud kõik kahjud kapitalinõuete määruse artikli 317 lõike 4 tabelis 2 loetletud äriliini või kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud äriliini „ettevõtteülene“, võrdub real 920 kajastatud brutokahju summa (uued juhtumid) iga äriliini puhul uute juhtumite brutokahju summade kogusummaga.

Ridadel 921–924 kajastatakse nende juhtumite brutokahju summa, mille brutokahju summa jääb asjaomastel ridadel kindlaks määratud vahemikku.

0930, 0935, 0936

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist

Real 930 kajastatakse selliste kahjujuhtumite koguarv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist, nagu on märgitud ridadel 030, 130, ..., 830. See arv võib olla väiksem kui äriliinide lõikes kokku liidetud selliste juhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist, kuna mitut eri äriliini mõjutavaid juhtumeid käsitatakse ühe juhtumina. See arv võib olla suurem, kui krediidiasutus või investeerimisühing, kes arvutab omavahendite nõudeid baasmeetodi kohaselt, ei suuda igal juhul kindlaks määrata äriliini või äriliine, mida kahju mõjutab.

Selliste kahjujuhtumite arv, mille puhul kohaldatakse kahju korrigeerimist, jaotatakse selliste kahjujuhtumite arvuks, mille puhul tehti aruandeperioodil positiivne kahju korrigeerimine, ja selliste kahjujuhtumite arvuks, mille puhul tehti aruandeperioodil negatiivne kahju korrigeerimine (kõiki kajastatakse plussmärgiga).

0940, 0945, 0946

Eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimised

Real 940 kajastatakse eelmiste aruandeperioodidega seotud kahju korrigeerimiste kogusumma äriliinide lõikes (nagu on märgitud ridade 040, 140, ..., 840 puhul). Tingimusel, et krediidiasutus või investeerimisühing on määranud kõik kahjud kapitalinõuete määruse artikli 317 lõike 4 tabelis 2 loetletud äriliini või kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud äriliini „ettevõtteülene“, võrdub real 940 kajastatud summa eelmiste aruandeperioodidega seotud ja eri äriliinide lõikes kajastatud kahju korrigeerimiste kogusummaga.

Kahju korrigeerimiste summad jaotatakse summadeks, mis on seotud juhtumitega, mille puhul tehti aruandeperioodil positiivne kahju korrigeerimine (rida 945, kajastatud plussmärgiga), ja summadeks, mis on seotud juhtumitega, mille puhul tehti aruandeperioodil negatiivne kahju korrigeerimine (rida 946, kajastatud miinusmärgiga). Kui negatiivse kahju korrigeerimise tõttu langeb juhtumiga seotud korrigeeritud kahjusumma allapoole krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kahjuandmete kogumisel kohaldatavat sisemist miinimummäära, kajastab krediidiasutus või investeerimisühing juhtumiga seotud kahju kogusummat, mis oli kogunenud kuni viimase korrani, mil juhtumit kajastati detsembri aruandekuupäeva seisuga (st algne kahju pluss/miinus kõik eelmistel aruandeperioodidel tehtud kahju korrigeerimised), negatiivse kahju korrigeerimise summa asemel miinusmärgiga real 946.

0950

Suurim ühekordne kahju

Tingimusel, et krediidiasutus või investeerimisühing on määranud kõik kahjud kapitalinõuete määruse artikli 317 lõike 4 tabelis 2 loetletud äriliini või kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud äriliini „ettevõtteülene“, on suurim ühekordne kahju sisemist miinimummäära ületav suurim kahju iga juhtumiliigi puhul ja kõigi äriliinide lõikes. Need näitajad võivad olla suuremad kui iga äriliini puhul kajastatavad suurimad ühekordsed kahjud, kui juhtum mõjutab eri äriliine.

Tingimusel, et krediidiasutus või investeerimisühing on määranud kõik kahjud kapitalinõuete määruse artikli 317 lõike 4 tabelis 2 loetletud äriliini või kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud äriliini „ettevõtteülene“ ja ta on kindlaks määranud juhtumiliigid kõigi kahjude puhul, kehtib veeru 080 puhul järgmine.

| — | kajastatav suurim ühekordne kahju võrdub käesoleva rea veergudes 010–070 kajastatud väärtustest suurimaga; |
| --- | --- |

—

kajastatav suurim ühekordne kahju võrdub käesoleva rea veergudes 010–070 kajastatud väärtustest suurimaga;

| — | kui on mitut äriliini mõjutavaid juhtumeid, võib andmeväljal {rida 950, veerg 080} kajastatud summa olla suurem kui muudel veeru 080 ridadel kajastatud suurim ühekordne kahju äriliini puhul. |
| --- | --- |

—

kui on mitut äriliini mõjutavaid juhtumeid, võib andmeväljal {rida 950, veerg 080} kajastatud summa olla suurem kui muudel veeru 080 ridadel kajastatud suurim ühekordne kahju äriliini puhul.

0960

Viie suurima kahju kogusumma

Kajastatakse viie suurima brutokahju summat iga juhtumiliigi puhul kõigi äriliinide lõikes. See summa võib olla suurem kui iga äriliini puhul kajastatud viie suurima kahju suurim summa. Kõnealust summat tuleb kajastada olenemata kahjude arvust.

Tingimusel, et krediidiasutus või investeerimisühing on määranud kõik kahjud kapitalinõuete määruse artikli 317 lõike 4 tabelis 2 loetletud äriliini või kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud äriliini „ettevõtteülene“ ja ta on kindlaks määranud juhtumiliigid kõigi kahjude puhul (veerg 080), on viie suurima kahju kogusumma kogu maatriksi viie suurima kahju kogusumma, mis tähendab, et see ei pruugi võrduda real 960 kajastatud kirje „viie suurima kahju kogusumma“ maksimumväärtusega ega veerus 080 kajastatud kirje „viie suurima kahju kogusumma“ maksimumväärtusega.

0970

Otse hüvitatud kahju kogusumma

Tingimusel, et krediidiasutus või investeerimisühing on määranud kõik kahjud kapitalinõuete määruse artikli 317 lõike 4 tabelis 2 loetletud äriliini või kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud äriliini „ettevõtteülene“, on otse hüvitatud kahju kogusumma iga äriliini puhul otse hüvitatud kahju kogusummad kokku liidetuna.

0980

Kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma

Tingimusel, et krediidiasutus või investeerimisühing on määranud kõik kahjud kapitalinõuete määruse artikli 317 lõike 4 tabelis 2 loetletud äriliini või kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud äriliini „ettevõtteülene“, on kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma iga äriliini puhul kindlustusest ja muudest riskide ülekandmise mehhanismidest tulenevate hüvituste kogusumma kogunäitaja.

4.2.3.   C 17.02: Operatsioonirisk: üksikasjalik teave eelmise aasta suurimate kahjujuhtumite kohta (OPR DETAILS 2)

4.2.3.1.   Üldised märkused

| 134. | Vormis C 17.02 esitatakse teave üksikute kahjujuhtumite kohta (iga juhtum eraldi real). |
| --- | --- |

134.

| 135. | Selles vormis esitatav teave osutab „uutele juhtumitele“, st operatsiooniriski juhtumitele,






  a) | mida kajastatakse kirje „esimest korda kajastatud“ all aruandeperioodil või |
| --- | --- | --- |

135.

a)

mida kajastatakse kirje „esimest korda kajastatud“ all aruandeperioodil või

| b) | mida kajastatakse kirje „esimest korda kajastatud“ all eelmistel aruandeperioodidel, kui juhtumit ei ole arvesse võetud eelmistes järelevalvelistes aruannetes, nt seetõttu, et seda käsitati operatsiooniriski juhtumina alles jooksval aruandeperioodil või et selle juhtumiga seotud akumuleerunud kogukahju (st algne kahju pluss/miinus kõik eelmistel aruandeperioodidel tehtud kahju korrigeerimised) ületas kahjuandmete kogumisel kohaldatavat sisemist miinimummäära alles jooksval aruandeperioodil. |
| --- | --- |

b)

mida kajastatakse kirje „esimest korda kajastatud“ all eelmistel aruandeperioodidel, kui juhtumit ei ole arvesse võetud eelmistes järelevalvelistes aruannetes, nt seetõttu, et seda käsitati operatsiooniriski juhtumina alles jooksval aruandeperioodil või et selle juhtumiga seotud akumuleerunud kogukahju (st algne kahju pluss/miinus kõik eelmistel aruandeperioodidel tehtud kahju korrigeerimised) ületas kahjuandmete kogumisel kohaldatavat sisemist miinimummäära alles jooksval aruandeperioodil.

| 136. | Kajastatakse üksnes juhtumid, mille puhul on brutokahju summa 100 000 eurot või rohkem.
  1. Võttes arvesse seda miinimummäära:






  a) | kajastatakse vormis suurim kahjujuhtum (brutokahju summa põhjal) iga kahjuliigi puhul, tingimusel et krediidiasutus või investeerimisühing on kahjude puhul kindlaks määranud juhtumiliigid ning |
| --- | --- | --- |

136.

1. Võttes arvesse seda miinimummäära:

a)

kajastatakse vormis suurim kahjujuhtum (brutokahju summa põhjal) iga kahjuliigi puhul, tingimusel et krediidiasutus või investeerimisühing on kahjude puhul kindlaks määranud juhtumiliigid ning

| b) | vähemalt kümme suurimat (brutokahju summa põhjal) ülejäänud juhtumit, mille puhul on või ei ole kindlaks määratud juhtumiliik; |
| --- | --- |

b)

vähemalt kümme suurimat (brutokahju summa põhjal) ülejäänud juhtumit, mille puhul on või ei ole kindlaks määratud juhtumiliik;

| c) | järjestatakse juhtumid neile määratud brutokahju summa põhjal; |
| --- | --- |

c)

järjestatakse juhtumid neile määratud brutokahju summa põhjal;

| d) | võetakse iga juhtumit arvesse ainult üks kord. |
| --- | --- |

d)

võetakse iga juhtumit arvesse ainult üks kord.

4.2.3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010 | Juhtumi kood

  Juhtumi kood on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu.
  Kui on olemas ettevõttesisene kood, esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud ettevõttesisese koodi. Muul juhul esitatakse kood numbrilises järjestuses (1, 2, 3 jne). |
| 0020 | Arvestuspäev

  Arvestuspäev on kuupäev, mil operatsiooniriski kahjut või sellega seotud reservi/eraldist esimest korda kajastati kasumiaruandes. |
| 0030 | Toimumispäev

  Toimumispäev on kuupäev, mil operatsiooniriski juhtum toimus või algas. |
| 0040 | Avastamispäev

  Avastamispäev on kuupäev, mil krediidiasutus või investeerimisühing sai operatsiooniriski juhtumist teadlikuks. |
| 0050 | Juhtumiliik

  Kapitalinõuete määruse artiklis 324 sätestatud juhtumiliigid. |
| 0060 | Brutokahju

  Juhtumiga seotud brutokahju, nagu on märgitud eespool vormi C 17.01 ridade 020, 120 jne puhul. |
| 0070 | Brutokahju ilma otsehüvitusteta

  Juhtumiga seotud brutokahju, nagu on märgitud eespool vormi C 17.01 ridade 020, 120 jne puhul, millest on maha arvatud kõnealuse kahjujuhtumiga seotud otsehüvitused. |
| 0080–0160 | Brutokahju äriliinide lõikes

  Veerus 060 kajastatud brutokahju määratakse asjaomasesse äriliini, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 317 ja artikli 322 lõike 3 punktis b. |
| 0170 | Juriidilise isiku nimi

  Vormi C 06.02 veerus 010 kajastatud sellise juriidilise isiku nimi, kus kahju või suurem osa kahjust (kui see mõjutas mitut juriidilist isikut) aset leidis. |
| 0180 | Juriidilise isiku tunnus

  Vormi C 06.02 veerus 025 kajastatud sellise juriidilise isiku tunnus, kus kahju või suurem osa kahjust (kui see mõjutas mitut juriidilist isikut) aset leidis. |
| 0190 | Äriüksus

  Krediidiasutuse või investeerimisühingu äriüksus või osakond, kus kahju või suurem osa kahjust (kui see mõjutas mitut äriüksust või osakonda) aset leidis. |
| 0200 | Kirjeldus

  Juhtumi kirjeldus, vajaduse korral üldises või anonüümses vormis. See peab hõlmama vähemalt teavet juhtumi enda kohta ja teavet juhtumi ajaolude või põhjuste (kui need on teada) kohta. |

Veerg

0010

Juhtumi kood

Juhtumi kood on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu.

Kui on olemas ettevõttesisene kood, esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud ettevõttesisese koodi. Muul juhul esitatakse kood numbrilises järjestuses (1, 2, 3 jne).

0020

Arvestuspäev

Arvestuspäev on kuupäev, mil operatsiooniriski kahjut või sellega seotud reservi/eraldist esimest korda kajastati kasumiaruandes.

0030

Toimumispäev

Toimumispäev on kuupäev, mil operatsiooniriski juhtum toimus või algas.

0040

Avastamispäev

Avastamispäev on kuupäev, mil krediidiasutus või investeerimisühing sai operatsiooniriski juhtumist teadlikuks.

0050

Juhtumiliik

Kapitalinõuete määruse artiklis 324 sätestatud juhtumiliigid.

0060

Brutokahju

Juhtumiga seotud brutokahju, nagu on märgitud eespool vormi C 17.01 ridade 020, 120 jne puhul.

0070

Brutokahju ilma otsehüvitusteta

Juhtumiga seotud brutokahju, nagu on märgitud eespool vormi C 17.01 ridade 020, 120 jne puhul, millest on maha arvatud kõnealuse kahjujuhtumiga seotud otsehüvitused.

0080–0160

Brutokahju äriliinide lõikes

Veerus 060 kajastatud brutokahju määratakse asjaomasesse äriliini, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 317 ja artikli 322 lõike 3 punktis b.

0170

Juriidilise isiku nimi

Vormi C 06.02 veerus 010 kajastatud sellise juriidilise isiku nimi, kus kahju või suurem osa kahjust (kui see mõjutas mitut juriidilist isikut) aset leidis.

0180

Juriidilise isiku tunnus

Vormi C 06.02 veerus 025 kajastatud sellise juriidilise isiku tunnus, kus kahju või suurem osa kahjust (kui see mõjutas mitut juriidilist isikut) aset leidis.

0190

Äriüksus

Krediidiasutuse või investeerimisühingu äriüksus või osakond, kus kahju või suurem osa kahjust (kui see mõjutas mitut äriüksust või osakonda) aset leidis.

0200

Kirjeldus

Juhtumi kirjeldus, vajaduse korral üldises või anonüümses vormis. See peab hõlmama vähemalt teavet juhtumi enda kohta ja teavet juhtumi ajaolude või põhjuste (kui need on teada) kohta.

5.   TURURISKI VORMID

| 137. | Käesolevates juhistes käsitletakse vorme, milles kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt valuutariski (MKR SA FX), kaubariski (MKR SA COM) intressipositsiooni riski (MKR SA TDI, MKR SA SEC, MKR SA CTP) ja aktsiapositsiooni riski (MKR SA EQU) puhul. Lisaks on selles osas esitatud juhised selle kohta, kuidas vormis MKR IM kajastada omavahendite nõuete arvutamist sisemudelitel põhineva meetodi kohaselt. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Kaubeldava võlainstrumendi või omakapitaliinstrumendi (või nendega seotud tuletisinstrumendi) positsioonirisk jagatakse kaheks komponendiks, et arvutada selle katmiseks vajalikud omavahendid. Esimene komponent on selle spetsiifiline risk – see on asjaomase instrumendi hinna muutumise risk, mis tuleneb tema emitendi või tuletisinstrumendi puhul selle aluseks oleva instrumendi emitendiga seotud teguritest. Teine komponent hõlmab selle üldriski – instrumendi hinna muutumise riski, mis tuleneb kaubeldava võlainstrumendi või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul intressimäärade taseme muutusest või omakapitali või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul laialdasest aktsiaturu liikumisest, mis ei ole seotud ühegi konkreetse väärtpaberi spetsiifiliste omadustega. Konkreetsete instrumentide ja tasaarvestusprotseduuride üldkäsitlus on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklites 326–333. |
| --- | --- |

138.

5.1.   C 18.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA TDI)

5.1.1.   Üldised märkused

| 139. | Käesolevas vormis kajastatakse kaubeldavate võlainstrumentide positsiooniriski positsioonide ja sellega seotud omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt (kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1). Ridadel kajastatakse erinevaid riske ja kapitalinõuete määruse kohaseid meetodeid. Vormides MKR SA SEC ja MKR SA CTP kajastatud riskipositsioonidega seotud spetsiifilist riski kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI vormis „Kokku“. Nendes vormides kajastatud omavahendite nõuded kantakse üle vastavalt lahtrisse {325;060} (väärtpaberistamised) ja {330;060} (korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell).. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Vorm tuleb täita eraldi vormina „Total“ ja järgmiste eelnevalt kindlaksmääratud valuutade loetelu kohta esitatavate vormidena: EUR, ALL, BGN, CZK, DKK, EGP, GBP, HRK, HUF, ISK, JPY, MKD, NOK, PLN, RON, RUB, RSD, SEK, CHF, TRY, UAH, USD. Lisaks esitatakse veel üks vorm kõigi muude valuutade kohta. |
| --- | --- |

140.

5.1.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010–020 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1. Brutopositsioonid, mida ei ole tasaarvestatud instrumentidega, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on märkinud või mille tagamises nad on osalenud (kapitalinõuete määruse artikli 345 lõike 1 teine lause). Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2. |
| 030–040 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2. |
| 050 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

  Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet. |
| 060 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatükile. |
| 070 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |

Veerg

010–020

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1. Brutopositsioonid, mida ei ole tasaarvestatud instrumentidega, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on märkinud või mille tagamises nad on osalenud (kapitalinõuete määruse artikli 345 lõike 1 teine lause). Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

030–040

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

050

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet.

060

OMAVAHENDITE NÕUDED

Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatükile.

070

KOGURISKIPOSITSIOON

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

| Rida |
| --- |
| 010–350 | KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

  Kauplemisportfelli kuuluvate kaubeldavate võlainstrumentide positsioone ja vastavaid positsiooniriski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punti b alapunktile i ja III osa IV jaotise 2. peatükile kajastatakse sõltuvalt riskikategooriast, lõpptähtajast ja kasutatud meetodist. |
| 011 | ÜLDRISK. |
| 012 | Tuletisinstrumendid
  Kauplemisportfelli intressipositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud tuletisinstrumendid, võttes vajaduse korral arvesse kapitalinõuete määruse artikleid 328–331. |
| 013 | Muud varad ja kohustused
  Kauplemisportfelli intressipositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud instrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid. |
| 020–200 | LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

  Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 339 lõigetele 1–8 lõpptähtajal põhinevat meetodit, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 339 lõikele 9. Positsioonid jaotatakse tsoonidesse 1, 2 ja 3, mis omakorda jaotatakse instrumentide lõpptähtaja lõikes. |
| 210–240 | ÜLDRISK. KESTUSEL PÕHINEV MEETOD

  Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 340 lõigetele 1–6 kestusel põhinevat meetodit, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 340 lõikele 7. Positsioonid jaotatakse tsoonidesse 1, 2 ja 3. |
| 250 | SPETSIIFILINE RISK

  Esitatakse ridades 251, 325 ja 330 kajastatud andmete kogusumma.
  Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse spetsiifilise riski omavahendite nõuet, ja nende vastav omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktile b, artiklile 335, artikli 336 lõigetele 1–3 ning artiklitele 337 ja 338. Samuti tuleb arvesse võtta kapitalinõuete määruse artikli 327 lõike 1 viimast lauset. |
| 251–321 | Omavahendite nõue muude kui väärtpaberistamise võlainstrumentide puhul

  Esitatakse ridades 260–321 kajastatud andmete kogusumma.
  Omavahendite nõuded n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul, millele ei ole antud välisreitingut, arvutatakse aluseks olevate üksuste riskikaalude kokkuliitmise teel (kapitalinõuete määruse artikli 332 lõike 1 punkti e esimene ja teine lõik – „aluspositsioonide arvessevõtmine“). N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente, millele on antud välisreiting (kapitalinõuete määruse artikli 332 lõike 1 punkti e kolmas lõik), kajastatakse eraldi real 321.
  Selliste positsioonide kajastamine, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 336 lõiget 3:
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 129 lõikele 3 kohaldatakse kauplemisportfelliväliste võlakirjade suhtes, millele on määratud riskikaal 10 %, (pandikirjad) erikäsitlust. Need spetsiifilised omavahendite nõuded võrduvad poolega kapitalinõuete määruse artikli 336 tabeli 1 teises kategoorias esitatud protsendimäärast. Kõnealused positsioonid tuleb määrata ridadesse 280–300 vastavalt lõpptähtajani jäänud ajale.
  Kui intressimäära riski positsioonide üldrisk on maandatud krediidituletisinstrumendiga, kohaldatakse artikleid 346 ja 347. |
| 325 | Omavahendite nõue väärtpaberistamise instrumentide puhul

  Vormi MKR SA SEC veerus 610 kajastatud omavahendite nõuded kokku. Seda kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI „Kokku“ tasandil. |
| 330 | Omavahendite nõue korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul

  Vormi MKR SA CTP veerus 450 kajastatud omavahendite nõuded kokku. Seda kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI „Kokku“ tasandil. |
| 350–390 | TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

  Kapitalinõuete määruse artikli 329 lõige 3
  Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks. |

Rida

010–350

KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

Kauplemisportfelli kuuluvate kaubeldavate võlainstrumentide positsioone ja vastavaid positsiooniriski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punti b alapunktile i ja III osa IV jaotise 2. peatükile kajastatakse sõltuvalt riskikategooriast, lõpptähtajast ja kasutatud meetodist.

011

ÜLDRISK.

012

Tuletisinstrumendid

Kauplemisportfelli intressipositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud tuletisinstrumendid, võttes vajaduse korral arvesse kapitalinõuete määruse artikleid 328–331.

013

Muud varad ja kohustused

Kauplemisportfelli intressipositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud instrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid.

020–200

LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 339 lõigetele 1–8 lõpptähtajal põhinevat meetodit, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 339 lõikele 9. Positsioonid jaotatakse tsoonidesse 1, 2 ja 3, mis omakorda jaotatakse instrumentide lõpptähtaja lõikes.

210–240

ÜLDRISK. KESTUSEL PÕHINEV MEETOD

Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 340 lõigetele 1–6 kestusel põhinevat meetodit, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 340 lõikele 7. Positsioonid jaotatakse tsoonidesse 1, 2 ja 3.

250

SPETSIIFILINE RISK

Esitatakse ridades 251, 325 ja 330 kajastatud andmete kogusumma.

Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse spetsiifilise riski omavahendite nõuet, ja nende vastav omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktile b, artiklile 335, artikli 336 lõigetele 1–3 ning artiklitele 337 ja 338. Samuti tuleb arvesse võtta kapitalinõuete määruse artikli 327 lõike 1 viimast lauset.

251–321

Omavahendite nõue muude kui väärtpaberistamise võlainstrumentide puhul

Esitatakse ridades 260–321 kajastatud andmete kogusumma.

Omavahendite nõuded n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul, millele ei ole antud välisreitingut, arvutatakse aluseks olevate üksuste riskikaalude kokkuliitmise teel (kapitalinõuete määruse artikli 332 lõike 1 punkti e esimene ja teine lõik – „aluspositsioonide arvessevõtmine“). N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente, millele on antud välisreiting (kapitalinõuete määruse artikli 332 lõike 1 punkti e kolmas lõik), kajastatakse eraldi real 321.

Selliste positsioonide kajastamine, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 336 lõiget 3:

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 129 lõikele 3 kohaldatakse kauplemisportfelliväliste võlakirjade suhtes, millele on määratud riskikaal 10 %, (pandikirjad) erikäsitlust. Need spetsiifilised omavahendite nõuded võrduvad poolega kapitalinõuete määruse artikli 336 tabeli 1 teises kategoorias esitatud protsendimäärast. Kõnealused positsioonid tuleb määrata ridadesse 280–300 vastavalt lõpptähtajani jäänud ajale.

Kui intressimäära riski positsioonide üldrisk on maandatud krediidituletisinstrumendiga, kohaldatakse artikleid 346 ja 347.

325

Omavahendite nõue väärtpaberistamise instrumentide puhul

Vormi MKR SA SEC veerus 610 kajastatud omavahendite nõuded kokku. Seda kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI „Kokku“ tasandil.

330

Omavahendite nõue korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul

Vormi MKR SA CTP veerus 450 kajastatud omavahendite nõuded kokku. Seda kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI „Kokku“ tasandil.

350–390

TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

Kapitalinõuete määruse artikli 329 lõige 3

Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

5.2.   C 19.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA SEC)

5.2.1.   Üldised märkused

| 141. | Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodikohase kauplemisportfellis hoitavate väärtpaberistamiste/edasiväärtpaberistamiste (ei aktsepteerita korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul) positsiooniriski spetsiifilise riski komponendi positsioonide (kõik/neto ja pikad/lühikesed) ja nendega seotud omavahendite nõuete kohta. Aruandekuupäevadel, mis on pärast 1. jaanuari 2019, ei kajastata kauplemisportfellis hoitavaid väärtpaberistamisi, mille spetsiifilise riski omavahendite nõue määratakse kindlaks kapitalinõuete määruse kohaselt (st kui omavahendite nõue arvutatakse vastavalt läbivaadatud väärtpaberistamisraamistikule), selles vormis, vaid üksnes vormis C 02.00. Aruandekuupäevadel, mis on pärast 1. jaanuari 2019, ei kajastata väärtpaberistamise positsioone, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 % vastavalt kapitalinõuete määrusele ja mis on maha arvatud esimese taseme põhiomavahenditest vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile ii, selles vormis, vaid üksnes vormis C 01.00. |
| --- | --- |

141.

| 141 a. | Selle vormi puhul käsitatakse kõiki viiteid kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki artiklitele ja kapitalinõuete määruse artiklile 337 viidetena kapitalinõuete määruse versioonile, mida kohaldatakse 31. detsembri 2018. aasta seisuga. |
| --- | --- |

141 a.

| 142. | Vormis MKR SA SEC kajastatakse ainult väärtpaberistamise positsioonide spetsiifilise riski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 335 kooskõlas artikliga 337. Kui kauplemisportfelli väärtpaberistamise positsioonid on maandatud krediidituletisinstrumentidega, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikleid 346 ja 347. Kõiki kauplemisportfelli positsioone kajastatakse ühes vormis, olenemata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab positsioonide riskikaalu määramiseks kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki kohaselt standardmeetodit või sisereitingute meetodit. Kõnealuste positsioonide üldriski omavahendite nõudeid kajastatakse vormides MKR SA TDI või MKR IM. |
| --- | --- |

142.

| 143. | Positsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (vt kapitalinõuete määruse artikli 243 lõike 1 punkt b, artikli 244 lõike 1 punkt b ja artikkel 258). Sel juhul kajastatakse neid positsioone vormi CA1 real 460. |
| --- | --- |

143.

5.2.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010–020 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1 kooskõlas artikliga 337 (väärtpaberistamise positsioonid). Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2. |
| 030–040 | (–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 258 |
| 050–060 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2. |
| 070–520 | NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

  Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4 Jaotus tuleb esitada eraldi pikkade ja lühikeste positsioonide puhul. |
| 230–240 ja 460–470 | 1 250  %

  Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4 |
| 250–260 ja 480–490 | REGULATIIVNE MEETOD

  Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 2 kooskõlas artikliga 262
  Nendes veergudes kajastatakse andmeid, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad alternatiivset regulatiivset meetodit, millega määratakse omavahendite nõuded tagatise kogumi tunnuste ja väärtpaberistamise seeria lepingutingimuste põhjal. |
| 270 ja 500 | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

  Standardmeetod: kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5. Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine).
  Sisereitingute meetod: kapitalinõuete määruse artikli 263 lõiked 2 ja 3. Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 265 lõikega 1 ja artikli 256 lõikega 5. |
| 280–290/ 510–520 | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

  Kapitalinõuete määruse artikli 109 lõike 1 teine lause ja artikli 259 lõiked 3 ja 4.
  Nendes veergudes kajastatakse andmeid, kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab sisemisel hinnangul põhinevat meetodit, et määrata kindlaks omavahendite nõuded likviidsuse tagamise tehingute ja krediidikvaliteedi parandamiste puhul, mida pangad (sealhulgas kolmandast isikust pangad) võimaldavad varaga tagatud kommertsväärtpaberi emitentidele. Krediidikvaliteeti hindavate asutuste metoodikal põhinevat sisemisel hinnangul põhinevat meetodit kohaldatakse ainult varaga tagatud kommertsväärtpaberi emitentide vastu olevate nõuete suhtes, kellel on sisereiting, mis on samaväärne alguses saadud investeerimisjärguga. |
| 530–540 | HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

  Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 3 kooskõlas artikliga 407 Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõige 2 |
| 550–570 | KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID NING KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Kapitalinõuete määruse artikkel 337, võtmata arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust, mille kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud piirata riskikaalu ja netopositsiooni korrutise tulemust tasemel, milleks on maksimaalne võimalik makseviivituse riskiga seonduv kahju. |
| 580–600 | KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID NING KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Kapitalinõuete määruse artikkel 337, võttes arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust. |
| 610 | OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 337 lõikele 4 liidab krediidiasutus või investeerimisühing 31. detsembril 2014 lõppeval üleminekuperioodil eraldi kokku oma kaalutud pikad netopositsioonid (veerg 580) ja kaalutud lühikesed netopositsioonid (veerg 590). Nendest summadest (pärast ülempiiri kohaldamist) suuremat käsitatakse omavahendite nõudena. Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 337 lõikele 4 liidab krediidiasutus või investeerimisühing alates 2015. aastast omavahendite nõuete arvutamiseks kokku kõik oma kaalutud netopositsioonid, olenemata sellest, kas need on pikad või lühikesed (veerg 600). |

Veerg

010–020

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1 kooskõlas artikliga 337 (väärtpaberistamise positsioonid). Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

030–040

(–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artikkel 258

050–060

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

070–520

NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4 Jaotus tuleb esitada eraldi pikkade ja lühikeste positsioonide puhul.

230–240 ja 460–470

1 250  %

Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4

250–260 ja 480–490

REGULATIIVNE MEETOD

Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 2 kooskõlas artikliga 262

Nendes veergudes kajastatakse andmeid, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad alternatiivset regulatiivset meetodit, millega määratakse omavahendite nõuded tagatise kogumi tunnuste ja väärtpaberistamise seeria lepingutingimuste põhjal.

270 ja 500

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

Standardmeetod: kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5. Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine).

Sisereitingute meetod: kapitalinõuete määruse artikli 263 lõiked 2 ja 3. Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 265 lõikega 1 ja artikli 256 lõikega 5.

280–290/ 510–520

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

Kapitalinõuete määruse artikli 109 lõike 1 teine lause ja artikli 259 lõiked 3 ja 4.

Nendes veergudes kajastatakse andmeid, kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab sisemisel hinnangul põhinevat meetodit, et määrata kindlaks omavahendite nõuded likviidsuse tagamise tehingute ja krediidikvaliteedi parandamiste puhul, mida pangad (sealhulgas kolmandast isikust pangad) võimaldavad varaga tagatud kommertsväärtpaberi emitentidele. Krediidikvaliteeti hindavate asutuste metoodikal põhinevat sisemisel hinnangul põhinevat meetodit kohaldatakse ainult varaga tagatud kommertsväärtpaberi emitentide vastu olevate nõuete suhtes, kellel on sisereiting, mis on samaväärne alguses saadud investeerimisjärguga.

530–540

HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 3 kooskõlas artikliga 407 Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõige 2

550–570

KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID NING KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Kapitalinõuete määruse artikkel 337, võtmata arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust, mille kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud piirata riskikaalu ja netopositsiooni korrutise tulemust tasemel, milleks on maksimaalne võimalik makseviivituse riskiga seonduv kahju.

580–600

KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID NING KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Kapitalinõuete määruse artikkel 337, võttes arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust.

610

OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 337 lõikele 4 liidab krediidiasutus või investeerimisühing 31. detsembril 2014 lõppeval üleminekuperioodil eraldi kokku oma kaalutud pikad netopositsioonid (veerg 580) ja kaalutud lühikesed netopositsioonid (veerg 590). Nendest summadest (pärast ülempiiri kohaldamist) suuremat käsitatakse omavahendite nõudena. Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 337 lõikele 4 liidab krediidiasutus või investeerimisühing alates 2015. aastast omavahendite nõuete arvutamiseks kokku kõik oma kaalutud netopositsioonid, olenemata sellest, kas need on pikad või lühikesed (veerg 600).

| Rida |
| --- |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Avatud väärtpaberistamise positsioonide (kauplemisportfellis hoitavad) kogusumma, mida kajastab väärtpaberistamise tehingu algatajaks ja/või investoriks ja/või sponsoriks olev krediidiasutus või investeerimisühing. |
| 040, 070 ja
  100 | VÄÄRTPABERISTAMISED

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktid 61 ja 62 |
| 020, 050,
  080 ja 110 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 63 |
| 030–050 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 13 |
| 060–080 | INVESTOR

  Krediidiasutus, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor. |
| 090–110 | SPONSOR

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 14 Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta. |
| 120–210 | KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA JAOTUS ALUSVARA LIIKIDE LÕIKES

  Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõike 4 viimane lause
  Alusvara jaotuse puhul järgitakse vormis SEC Details (veerg „liik“) kasutatud klassifikatsiooni:






  — | 1 elamukinnisvarale seatud hüpoteegid; |

Rida

010

KOGURISKIPOSITSIOON

Avatud väärtpaberistamise positsioonide (kauplemisportfellis hoitavad) kogusumma, mida kajastab väärtpaberistamise tehingu algatajaks ja/või investoriks ja/või sponsoriks olev krediidiasutus või investeerimisühing.

040, 070 ja

100

VÄÄRTPABERISTAMISED

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktid 61 ja 62

020, 050,

080 ja 110

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 63

030–050

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 13

060–080

INVESTOR

Krediidiasutus, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

090–110

SPONSOR

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 14 Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

120–210

KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA JAOTUS ALUSVARA LIIKIDE LÕIKES

Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõike 4 viimane lause

Alusvara jaotuse puhul järgitakse vormis SEC Details (veerg „liik“) kasutatud klassifikatsiooni:

—

1 elamukinnisvarale seatud hüpoteegid;

| — | 2 ärikinnisvarale seatud hüpoteegid; |
| --- | --- |

—

2 ärikinnisvarale seatud hüpoteegid;

| — | 3 krediitkaardinõuded; |
| --- | --- |

—

3 krediitkaardinõuded;

| — | 4 liising; |
| --- | --- |

—

4 liising;

| — | 5 äriühingutele või VKEdele (käsitatakse äriühingutena) antud laenud; |
| --- | --- |

—

5 äriühingutele või VKEdele (käsitatakse äriühingutena) antud laenud;

| — | 6 tarbimislaenud; |
| --- | --- |

—

6 tarbimislaenud;

| — | 7 nõuded klientide vastu; |
| --- | --- |

—

7 nõuded klientide vastu;

| — | 8 muud varad; |
| --- | --- |

—

8 muud varad;

| — | 9 pandikirjad; |
| --- | --- |

—

9 pandikirjad;

| — | 10 muud kohustused. |
| --- | --- |

—

10 muud kohustused.

Kui väärtpaberistamise kogum hõlmab eri varaliike, märgib krediidiasutus või investeerimisühing iga väärtpaberistamise puhul kõige olulisema varaliigi.

5.3.   C 20.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVASSE KAUPLEMISPORTFELLI MÄÄRATUD POSITSIOONIDE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA CTP)

5.3.1.   Üldised märkused

| 144. | Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodikohaste korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide (sh väärtpaberistamised, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid ja muud artikli 338 lõike 3 kohaselt korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud positsioonid) ja vastavate omavahendite nõuete kohta. |
| --- | --- |

144.

| 145. | Vormis MKR SA CTP kajastatakse ainult korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli määratud positsioonide spetsiifilise riski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 335 kooskõlas artikli 338 lõigetega 2 ja 3. Kui korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid on maandatud krediidituletisinstrumentidega, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikleid 346 ja 347. Kõiki korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone kajastatakse ühes vormis, olenemata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab positsioonide riskikaalu määramiseks kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki kohaselt standardmeetodit või sisereitingute meetodit. Kõnealuste positsioonide üldriski omavahendite nõudeid kajastatakse vormides MKR SA TDI või MKR IM. |
| --- | --- |

145.

| 146. | Selles vormis kajastatakse eraldi väärtpaberistamise positsioone, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ja muid korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone. Seega kajastatakse väärtpaberistamise positsioone alati ridades 030, 060 või 090 (sõltuvalt krediidiasutuse või investeerimisühingu rollist väärtpaberistamises). N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente kajastatakse alati real 110. „Muud korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid“ ei ole väärtpaberistamise positsioonid ega n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid (määratletud kapitalinõuete määruse artikli 338 lõikes 3), kuid need on otseselt seotud ühega nendest positsioonidest (kuna neid hoitakse riskimaandamise eesmärgil). Seepärast määratakse need alamrubriiki „väärtpaberistamine“ või „n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrument“. |
| --- | --- |

146.

| 147. | Positsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (vt kapitalinõuete määruse artikli 243 lõike 1 punkt b, artikli 244 lõike 1 punkt b ja artikkel 258). Sel juhul kajastatakse neid positsioone vormi CA1 real 460. |
| --- | --- |

147.

5.3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010–020 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1 seoses positsioonidega, mis on määratud korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 338 lõigetele 2 ja 3. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2. |
| 030–040 | (–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 258 |
| 050–060 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2. |
| 070–400 | NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES (STANDARDMEETOD JA SISEREITINGUTE MEETOD)

  Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4 |
| 160 ja 330 | MUUD

  Muud riskikaalud, mida ei ole eelmistes veergudes otseselt nimetatud.
  Kohaldatakse ainult selliste n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul, mis ei ole saanud välisreitingut. Välisreitinguga n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente kajastatakse vormi MKR SA TDI real 321 või juhul, kui need on kaasatud korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, määratakse need vastava riskikaalu veergu. |
| 170–180 ja 360–370 | 1 250  %

  Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4 |
| 190–200 ja 340–350 | REGULATIIVNE MEETOD

  Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 2 kooskõlas artikliga 262 |
| 210/380 | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

  Standardmeetod: Kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5 Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine).
  Sisereitingute meetod: kapitalinõuete määruse artikli 263 lõiked 2 ja 3. Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 265 lõikega 1 ja artikli 256 lõikega 5. |
| 220–230 ja 390–400 | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

  Kapitalinõuete määruse artikli 259 lõiked 3 ja 4 |
| 410–420 | KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Kapitalinõuete määruse artikkel 338, võtmata arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust. |
| 430–440 | KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Kapitalinõuete määruse artikkel 338, võttes arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust. |
| 450 | OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

  Omavahendite nõudena käsitatakse suuremat järgmistest: i) spetsiifilise riski omavahendite nõue, mida kohaldataks ainult pikkade netopositsioonide (veerg 430) suhtes või ii) spetsiifilise riski omavahendite nõue, mida kohaldataks ainult lühikeste netopositsioonide (veerg 440) suhtes. |

Veerg

010–020

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1 seoses positsioonidega, mis on määratud korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 338 lõigetele 2 ja 3. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

030–040

(–) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artikkel 258

050–060

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

070–400

NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES (STANDARDMEETOD JA SISEREITINGUTE MEETOD)

Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4

160 ja 330

MUUD

Muud riskikaalud, mida ei ole eelmistes veergudes otseselt nimetatud.

Kohaldatakse ainult selliste n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul, mis ei ole saanud välisreitingut. Välisreitinguga n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente kajastatakse vormi MKR SA TDI real 321 või juhul, kui need on kaasatud korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, määratakse need vastava riskikaalu veergu.

170–180 ja 360–370

1 250  %

Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4

190–200 ja 340–350

REGULATIIVNE MEETOD

Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 2 kooskõlas artikliga 262

210/380

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

Standardmeetod: Kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5 Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine).

Sisereitingute meetod: kapitalinõuete määruse artikli 263 lõiked 2 ja 3. Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 265 lõikega 1 ja artikli 256 lõikega 5.

220–230 ja 390–400

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

Kapitalinõuete määruse artikli 259 lõiked 3 ja 4

410–420

KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Kapitalinõuete määruse artikkel 338, võtmata arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust.

430–440

KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Kapitalinõuete määruse artikkel 338, võttes arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust.

450

OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

Omavahendite nõudena käsitatakse suuremat järgmistest: i) spetsiifilise riski omavahendite nõue, mida kohaldataks ainult pikkade netopositsioonide (veerg 430) suhtes või ii) spetsiifilise riski omavahendite nõue, mida kohaldataks ainult lühikeste netopositsioonide (veerg 440) suhtes.

| Rida |
| --- |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Avatud positsioonide (korrelatsioonil põhinevas kauplemisportfellis hoitavad) kogusumma, mida kajastab väärtpaberistamise tehingu algatajaks, investoriks või sponsoriks olev krediidiasutus või investeerimisühing. |
| 020–040 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõige 13 |
| 050–070 | INVESTOR

  Krediidiasutus, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor. |
| 080–100 | SPONSOR

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõige 14. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta. |
| 030, 060 ja 090 | VÄÄRTPABERISTAMISED

  Korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell hõlmab väärtpaberistamisi, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ja võimaluse korral ka muid riskimaandamise positsioone, mis vastavad kapitalinõuete määruse artikli 338 lõigetes 2 ja 3 sätestatud kriteeriumidele.
  Väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumente, mis annavad proportsionaalse osa väärtpaberistamise seeria tuludest, ja korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide maandamise positsioone kajastatakse real „muud korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid“. |
| 110 | N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

  Sellel real kajastatakse selliseid n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente, mis on maandatud n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentidega vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 347.
  N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul ei ole positsiooni algatajad, investorid ja sponsorid asjakohased. Seepärast ei esitata n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul jaotust väärtpaberistamise positsioonide lõikes. |
| 040, 070, 100 ja 120 | MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

  Kajastatakse järgmisi positsioone:






  — | väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumendid, mis annavad proportsionaalse osa väärtpaberistamise seeria tuludest, ja korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide maandamise positsioonid; |

Rida

010

KOGURISKIPOSITSIOON

Avatud positsioonide (korrelatsioonil põhinevas kauplemisportfellis hoitavad) kogusumma, mida kajastab väärtpaberistamise tehingu algatajaks, investoriks või sponsoriks olev krediidiasutus või investeerimisühing.

020–040

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõige 13

050–070

INVESTOR

Krediidiasutus, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

080–100

SPONSOR

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõige 14. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

030, 060 ja 090

VÄÄRTPABERISTAMISED

Korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell hõlmab väärtpaberistamisi, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ja võimaluse korral ka muid riskimaandamise positsioone, mis vastavad kapitalinõuete määruse artikli 338 lõigetes 2 ja 3 sätestatud kriteeriumidele.

Väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumente, mis annavad proportsionaalse osa väärtpaberistamise seeria tuludest, ja korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide maandamise positsioone kajastatakse real „muud korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid“.

110

N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

Sellel real kajastatakse selliseid n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente, mis on maandatud n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentidega vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 347.

N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul ei ole positsiooni algatajad, investorid ja sponsorid asjakohased. Seepärast ei esitata n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul jaotust väärtpaberistamise positsioonide lõikes.

040, 070, 100 ja 120

MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

Kajastatakse järgmisi positsioone:

—

väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumendid, mis annavad proportsionaalse osa väärtpaberistamise seeria tuludest, ja korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide maandamise positsioonid;

| — | korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone, mis on maandatud krediidituletisinstrumentidega vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 346; |
| --- | --- |

—

korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone, mis on maandatud krediidituletisinstrumentidega vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 346;

| — | muid positsioone, mis vastavad kapitalinõuete määruse artikli 338 lõike 3 sätetele. |
| --- | --- |

—

muid positsioone, mis vastavad kapitalinõuete määruse artikli 338 lõike 3 sätetele.

5.4.   C 21.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE OMAKAPITALIINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA EQU)

5.4.1.   Üldised märkused

| 148. | Käesolevas vormis kogutakse teavet kauplemisportfellis hoitavate ja standardmeetodi kohaselt käsitletavate omakapitali instrumentide positsiooniriski positsioonide ja sellega seotud omavahendite nõuete kohta. |
| --- | --- |

148.

| 149. | Vorm tuleb täita eraldi vormina „Kokku“ ja järgmiste eelnevalt kindlaksmääratud turgude loetelu kohta esitatavate vormidena: Bulgaaria, Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Taani, Egiptus, Ungari, Island, Liechtenstein, Norra, Poola, Rumeenia, Rootsi, Ühendkuningriik, Albaania, Jaapan, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Venemaa Föderatsioon, Serbia, Šveits, Türgi, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid, euroala. Lisaks esitatakse veel üks vorm kõigi muude turgude kohta. Kõnealuse aruandlusnõude järgimisel tõlgendatakse viidet turule viitena riigile (v.a euroala riigid, vt komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 525/2014). |
| --- | --- |

149.

5.4.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010–020 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1. Brutopositsioonid, mida ei ole tasaarvestatud instrumentidega, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on märkinud või mille tagamises nad on osalenud (kapitalinõuete määruse artikli 345 lõike 1 teine lause). |
| 030–040 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artiklid 327, 329, 332, 341 ja 345. |
| 050 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

  Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet. Omavahendite nõue arvutatakse iga riigi turu puhul eraldi. Käesolevas veerus ei kajastata aktsiaindeksifutuuride positsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 344 lõike 4 teisele lausele. |
| 060 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatükile. |
| 070 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |

Veerg

010–020

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1. Brutopositsioonid, mida ei ole tasaarvestatud instrumentidega, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on märkinud või mille tagamises nad on osalenud (kapitalinõuete määruse artikli 345 lõike 1 teine lause).

030–040

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artiklid 327, 329, 332, 341 ja 345.

050

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet. Omavahendite nõue arvutatakse iga riigi turu puhul eraldi. Käesolevas veerus ei kajastata aktsiaindeksifutuuride positsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 344 lõike 4 teisele lausele.

060

OMAVAHENDITE NÕUDED

Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatükile.

070

KOGURISKIPOSITSIOON

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

| Rida |
| --- |
| 010–130 | KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD OMAKAPITALI INSTRUMENDID

  Positsiooniriski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunktile i ja III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaole. |
| 020–040 | ÜLDRISK

  Omakapitali instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb üldrisk, (kapitalinõuete määruse artikkel 343) ja nende vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaole.
  Mõlemad jaotused (read 021/022 ja 030/040) on seotud kõigi positsioonidega, mille puhul esineb üldrisk.
  Ridades 021 ja 022 esitatakse jaotus instrumentide lõikes. Omavahendite nõuete arvutamisel võetakse aluseks ainult ridades 030 ja 040 esitatud jaotus. |
| 021 | Tuletisinstrumendid
  Kauplemisportfelli aktsiapositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud tuletisinstrumendid, võttes vajaduse korral arvesse kapitalinõuete määruse artikleid 329 ja 332. |
| 022 | Muud varad ja kohustused
  Kauplemisportfelli aktsiapositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud instrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid. |
| 030 | Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

  Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 344 lõigetele 1 ja 4. Kõnealuste positsioonide puhul esineb ainult üldrisk ja seega ei tohi neid kajastada real 050. |
| 040 | Muud omavahendite instrumendid, kui börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud

  Muud omavahendite instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb spetsiifiline risk, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 343 ja artikli 344 lõikele 3. |
| 050 | SPETSIIFILINE RISK

  Omavahendite instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb spetsiifiline risk, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 342 ja artikli 344 lõikele 4. |
| 090–130 | TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

  Kapitalinõuete määruse artikli 329 lõiked 2 ja 3
  Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks. |

Rida

010–130

KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD OMAKAPITALI INSTRUMENDID

Positsiooniriski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunktile i ja III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaole.

020–040

ÜLDRISK

Omakapitali instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb üldrisk, (kapitalinõuete määruse artikkel 343) ja nende vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaole.

Mõlemad jaotused (read 021/022 ja 030/040) on seotud kõigi positsioonidega, mille puhul esineb üldrisk.

Ridades 021 ja 022 esitatakse jaotus instrumentide lõikes. Omavahendite nõuete arvutamisel võetakse aluseks ainult ridades 030 ja 040 esitatud jaotus.

021

Tuletisinstrumendid

Kauplemisportfelli aktsiapositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud tuletisinstrumendid, võttes vajaduse korral arvesse kapitalinõuete määruse artikleid 329 ja 332.

022

Muud varad ja kohustused

Kauplemisportfelli aktsiapositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud instrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid.

030

Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 344 lõigetele 1 ja 4. Kõnealuste positsioonide puhul esineb ainult üldrisk ja seega ei tohi neid kajastada real 050.

040

Muud omavahendite instrumendid, kui börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud

Muud omavahendite instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb spetsiifiline risk, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 343 ja artikli 344 lõikele 3.

050

SPETSIIFILINE RISK

Omavahendite instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb spetsiifiline risk, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 342 ja artikli 344 lõikele 4.

090–130

TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

Kapitalinõuete määruse artikli 329 lõiked 2 ja 3

Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

5.5.   C 22.00 – TURURISK: STANDARDMEETODIKOHANE VALUUTARISK (MKR SA FX)

5.5.1.   Üldised märkused

| 150. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe standardmeetodikohase iga valuutapositsiooni (sealhulgas aruandlusvaluuta) ja vastavate valuutariski omavahendite nõuete kohta. Positsioon arvutatakse iga valuuta (sealhulgas euro), kulla ja ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide puhul. |
| --- | --- |

150.

| 151. | Käesoleva vormi ridades 100–480 esitatakse andmed isegi juhul, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud ei pea arvutama valuutariski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 351. Kõnealused memokirjed hõlmavad kõiki aruandlusvaluutas olevaid positsioone, sõltumata sellest, mil määral neid võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artikli 354 kohaldamisel. Vormi memokirjete read 130–480 täidetakse eraldi kõigi liidu liikmesriikide valuutade ja järgmiste valuutade puhul: USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY ja kõik muud valuutad. |
| --- | --- |

151.

5.5.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 020–030 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Brutopositsioonid, mis tulenevad varadest, saadaolevatest summadest ja sarnastest kirjetest, millele on osutatud kapitalinõuete määruse artikli 352 lõikes 1. Vastavalt artikli 352 lõikele 2 ja pädevate asutuste loa korral jäetakse välja positsioonid, mis on võetud, et maandada valuutakursi kahjulikku mõju oma suhtarvudele vastavalt artikli 92 lõikele 1, ja positsioonid, mis on seotud kirjetega, mis on omavahendite arvutamisel juba maha arvatud. |
| 040–050 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artikli 352 lõige 3, lõike 4 esimene ja teine lause ning artikkel 353
  Netopositsioonid arvutatakse iga valuuta puhul ja seega võivad samal ajal olla pikad ja lühikesed positsioonid. |
| 060–080 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

  Kapitalinõuete määruse artikli 352 lõike 4 kolmas lause ning artiklid 353 ja 354 |
| 060–070 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Iga valuuta pika ja lühikese netopositsiooni arvutamiseks arvatakse lühikeste positsioonide summa maha pikkade positsioonide summast.
  Asjaomase valuuta pika netopositsiooni arvutamiseks liidetakse kokku iga asjaomases valuutas tehtud tehingu pikad netopositsioonid.
  Asjaomase valuuta lühikese netopositsiooni arvutamiseks liidetakse kokku iga asjaomases valuutas tehtud tehingu lühikesed netopositsioonid.
  Muus kui aruandlusvaluutas olevad tasakaalustamata positsioonid lisatakse positsioonidele, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõuet muude valuutade puhul (rida 030), veerus 060 või 070, sõltuvalt sellest, kas need on lühikesed või pikad. |
| 080 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (TASAKAALUSTATUD)

  Tugeva korrelatsiooniga valuutade tasakaalustatud positsioonid. |
| 090 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 3. peatükile. |
| 100 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |

Veerg

020–030

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Brutopositsioonid, mis tulenevad varadest, saadaolevatest summadest ja sarnastest kirjetest, millele on osutatud kapitalinõuete määruse artikli 352 lõikes 1. Vastavalt artikli 352 lõikele 2 ja pädevate asutuste loa korral jäetakse välja positsioonid, mis on võetud, et maandada valuutakursi kahjulikku mõju oma suhtarvudele vastavalt artikli 92 lõikele 1, ja positsioonid, mis on seotud kirjetega, mis on omavahendite arvutamisel juba maha arvatud.

040–050

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artikli 352 lõige 3, lõike 4 esimene ja teine lause ning artikkel 353

Netopositsioonid arvutatakse iga valuuta puhul ja seega võivad samal ajal olla pikad ja lühikesed positsioonid.

060–080

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

Kapitalinõuete määruse artikli 352 lõike 4 kolmas lause ning artiklid 353 ja 354

060–070

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (PIKAD JA LÜHIKESED)

Iga valuuta pika ja lühikese netopositsiooni arvutamiseks arvatakse lühikeste positsioonide summa maha pikkade positsioonide summast.

Asjaomase valuuta pika netopositsiooni arvutamiseks liidetakse kokku iga asjaomases valuutas tehtud tehingu pikad netopositsioonid.

Asjaomase valuuta lühikese netopositsiooni arvutamiseks liidetakse kokku iga asjaomases valuutas tehtud tehingu lühikesed netopositsioonid.

Muus kui aruandlusvaluutas olevad tasakaalustamata positsioonid lisatakse positsioonidele, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõuet muude valuutade puhul (rida 030), veerus 060 või 070, sõltuvalt sellest, kas need on lühikesed või pikad.

080

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (TASAKAALUSTATUD)

Tugeva korrelatsiooniga valuutade tasakaalustatud positsioonid.

090

OMAVAHENDITE NÕUDED

Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 3. peatükile.

100

KOGURISKIPOSITSIOON

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

| Rida |
| --- |
| 010 | KOGUPOSITSIOON

  Kõik muus kui aruandlusvaluutas olevad positsioonid ja sellised aruandlusvaluutas olevad positsioonid, mida võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artikli 354 kohaldamisel, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile i ning artikli 352 lõigetele 2 ja 4 (konverteerimine aruandlusvaluutasse). |
| 020 | TUGEVA KORRELATSIOONIGA VALUUTAD

  Kapitalinõuete määruse artiklis 354 osutatud valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded. |
| 025 | Tugeva korrelatsiooniga valuutad millest
  : aruandlusvaluuta
  Aruandlusvaluutas olevad positsioonid, mida võetakse arvesse kapitalinõuete arvutamisel vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 354. |
| 030 | KÕIK MUUD VALUUTAD (sealhulgas ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, keda käsitatakse eri valuutadena)

  Selliste valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 351 ning artikli 352 lõigetes 2 ja 4 osutatud üldkäsitlust.
  Selliste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate kajastamine, keda käsitatakse kapitalinõuete määruse artikli 353 kohaselt eri valuutadena. | Omavahendite nõuete arvutamisel võidakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid, keda käsitatakse eri valuutadena, käsitleda kahel erineval viisil:






  1. | kulla modifitseeritud käsitlus, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja investeeringu suund ei ole teada (kõnealused ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad lisatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kogu välisvaluuta netopositsioonile); |

Rida

010

KOGUPOSITSIOON

Kõik muus kui aruandlusvaluutas olevad positsioonid ja sellised aruandlusvaluutas olevad positsioonid, mida võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artikli 354 kohaldamisel, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile i ning artikli 352 lõigetele 2 ja 4 (konverteerimine aruandlusvaluutasse).

020

TUGEVA KORRELATSIOONIGA VALUUTAD

Kapitalinõuete määruse artiklis 354 osutatud valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded.

025

Tugeva korrelatsiooniga valuutad millest
  : aruandlusvaluuta

Aruandlusvaluutas olevad positsioonid, mida võetakse arvesse kapitalinõuete arvutamisel vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 354.

030

KÕIK MUUD VALUUTAD (sealhulgas ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, keda käsitatakse eri valuutadena)

Selliste valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 351 ning artikli 352 lõigetes 2 ja 4 osutatud üldkäsitlust.

Selliste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate kajastamine, keda käsitatakse kapitalinõuete määruse artikli 353 kohaselt eri valuutadena.

Omavahendite nõuete arvutamisel võidakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid, keda käsitatakse eri valuutadena, käsitleda kahel erineval viisil:

1.

kulla modifitseeritud käsitlus, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja investeeringu suund ei ole teada (kõnealused ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad lisatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kogu välisvaluuta netopositsioonile);

| 2. | kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja investeeringu suund on teada, lisatakse kõnealused ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad välisvaluuta avatud kogupositsioonile (pikk või lühike, sõltuvalt ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja suunast). |
| --- | --- |

2.

kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja investeeringu suund on teada, lisatakse kõnealused ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad välisvaluuta avatud kogupositsioonile (pikk või lühike, sõltuvalt ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja suunast).

| | Omavahendite nõuded arvutatakse vastavalt sellele, kuidas kõnealuseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid kajastatakse. |
| --- | --- |

Omavahendite nõuded arvutatakse vastavalt sellele, kuidas kõnealuseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid kajastatakse.

040

KULD

Selliste valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 351 ning artikli 352 lõigetes 2 ja 4 osutatud üldkäsitlust.

050–090

TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

Kapitalinõuete määruse artikli 352 lõiked 5 ja 6

Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

100–120

Kogupositsioonide (sealhulgas aruandlusvaluuta) jaotus riskipositsiooni liikide lõikes

Kogupositsioonid jaotatakse tuletisinstrumentide, muude varade ja kohustuste ning bilansiväliste kirjete lõikes.

100

Muud varad ja kohustused, mis ei ole bilansivälised kirjed ega tuletisinstrumendid

Sellel real kajastatakse positsioone, mida ei ole arvesse võetud ridades 110 või 120.

110

Bilansivälised kirjed

Kapitalinõuete määruse artikli 352 kohaldamisalasse kuuluvad kirjed (olenemata nomineerimisvaluutast), mis on loetletud kapitalinõuete määruse I lisas, välja arvatud need, mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena.

120

Tuletisinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 352 kohaselt hinnatavad positsioonid.

130–480

MEMOKIRJED: VALUUTAPOSITSIOONID

Vormi memokirjete read täidetakse eraldi kõigi liidu liikmesriikide valuutade ja järgmiste valuutade puhul: USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY ja kõik muud valuutad.

5.6.   C 23.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBARISKIPOSITSIOONID (MKR SA COM)

5.6.1.   Üldised märkused

| 152. | Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodikohaste kaubapositsioonide ja vastavate omavahendite nõuete kohta. |
| --- | --- |

152.

5.6.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010–020 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Lühikesed ja pikad brutopositsioonid, mida käsitatakse samas kaubas olevate positsioonidena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 357 lõigetele 1 ja 4 (vt ka kapitalinõuete määruse artikli 359 lõige 1). |
| 030–040 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Määratletud kapitalinõuete määruse artikli 357 lõikes 3. |
| 050 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

  Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 4. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet. |
| 060 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 4. peatükile. |
| 070 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |

Veerg

010–020

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Lühikesed ja pikad brutopositsioonid, mida käsitatakse samas kaubas olevate positsioonidena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 357 lõigetele 1 ja 4 (vt ka kapitalinõuete määruse artikli 359 lõige 1).

030–040

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Määratletud kapitalinõuete määruse artikli 357 lõikes 3.

050

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 4. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet.

060

OMAVAHENDITE NÕUDED

Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 4. peatükile.

070

KOGURISKIPOSITSIOON

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

| Rida |
| --- |
| 010 | KAUBAPOSITSIOONID KOKKU

  Kaubapositsioonid ja vastavad tururiski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile iii ja III osa IV jaotise 4. peatükile. |
| 020–060 | POSITSIOONIDE JAOTUS KAUBA LIIKIDE LÕIKES

  Aruandluse eesmärgil rühmitatakse kaubad kapitalinõuete määruse artikli 361 tabelis 2 osutatud nelja peamisesse kaubarühma. |
| 070 | LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

  Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 359 kohast lõpptähtajal põhinevat meetodit. |
| 080 | LAIENDATUD LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

  Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 361 kohast laiendatud lõpptähtajal põhinevat meetodit. |
| 090 | LIHTSUSTATUD MEETOD

  Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 360 kohast lihtsustatud meetodit. |
| 100–140 | TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

  Kapitalinõuete määruse artikli 358 lõige 4
  Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks. |

Rida

010

KAUBAPOSITSIOONID KOKKU

Kaubapositsioonid ja vastavad tururiski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile iii ja III osa IV jaotise 4. peatükile.

020–060

POSITSIOONIDE JAOTUS KAUBA LIIKIDE LÕIKES

Aruandluse eesmärgil rühmitatakse kaubad kapitalinõuete määruse artikli 361 tabelis 2 osutatud nelja peamisesse kaubarühma.

070

LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 359 kohast lõpptähtajal põhinevat meetodit.

080

LAIENDATUD LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 361 kohast laiendatud lõpptähtajal põhinevat meetodit.

090

LIHTSUSTATUD MEETOD

Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 360 kohast lihtsustatud meetodit.

100–140

TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

Kapitalinõuete määruse artikli 358 lõige 4

Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

5.7.   C 24.00 – TURURISK: SISEMUDELI MEETOD (MKR IM)

5.7.1.   Üldised märkused

| 153. | Käesolevas vormis esitatakse VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse (sVaR) jaotus eri tururiskide (intressipositsiooni risk, aktsiapositsiooni risk, valuutarisk ja kaubarisk) lõikes ja muu omavahendite arvutamiseks vajalik teave. |
| --- | --- |

153.

| 154. | Üldiselt sõltub kajastamine krediidiasutuse või investeerimisühingu kasutatava mudeli struktuurist, st kas üldriski ja spetsiifilise riski näitajaid kajastatakse eraldi või koos. Sama kehtib VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse jaotamisel eri riskikategooriatesse (intressipositsiooni risk, aktsiapositsiooni risk, kaubarisk ja valuutarisk). Krediidiasutus või investeerimisühing võib loobuda eespool osutatud jaotuse kajastamisest, kui ta suudab tõendada, et see on põhjendamatult koormav. |
| --- | --- |

154.

5.7.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 030–040 | VaR riskiväärtus

  See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada teatava tõenäosusega hinnamuutusest kindlaks määratud aja jooksul. |
| 030 | Korrutustegur (mc) korrutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste VaR meetodiga saadud riskihinnangute väärtuste keskmisega (VaRavg)

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 365 lõige 1 |
| 040 | VaR meetodiga saadud eelmise päeva riskihinnangu väärtus (VaRt-1)

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti a alapunkt i ja artikli 365 lõige 1 |
| 050–060 | Stressiolukorra VaR riskiväärtus

  See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada teatava tõenäosusega hinnamuutusest kindlaks määratud aja jooksul. Selle arvutamiseks kasutatakse sisenditena andmeid, mis on kalibreeritud vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu portfelli seisukohalt olulise finantsstressi olukorra pidevast 12-kuulisest perioodist pärinevatele varasematele andmetele. |
| 050 | Korrutustegur (mc) korrutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste VaR meetodiga saadud stressiolukorra riskihinnangute väärtuste keskmisega (SVaRavg)

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti b alapunkt ii ja artikli 365 lõige 1 |
| 060 | Viimane kättesaadav (SVaRt-1)

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti b alapunkt i ja artikli 365 lõige 1 |
| 070–080 | TÄIENDAVA MAKSEVIIVITUSE NING REITINGUTE MUUTUMISE RISKI OMAVAHENDITE NÕUE

  See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada hinnamuutusest, mis on seotud täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riskiga, mida arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punktile b kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga. |
| 070 | 12 nädala keskmine väärtus

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punkti b alapunkt ii kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga. |
| 080 | Viimane väärtus

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punkti b alapunkt i kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga. |
| 090–110 | KÕIGI HINNARISKIDE OMAVAHENDITE NÕUE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL |
| 090 | ALAMPIIR

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt c
  8 % omavahendite nõudest, mida arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 338 lõikele 1 kõigi selliste positsioonide puhul, mida võetakse arvesse kõigi hinnariskide omavahendite nõude arvutamisel. |
| 100–110 | 12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS JA VIIMANE VÄÄRTUS

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt b |
| 110 | VIIMANE VÄÄRTUS

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt a |
| 120 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Kapitalinõuete määruse artiklis 364 osutatud omavahendite nõuded kõigi riskitegurite puhul, võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju ning täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riski ja kõiki hinnariske korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul, kuid jättes välja väärtpaberistamise puhul kohaldatavad väärtpaberistamise positsioonide ja n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõikele 2. |
| 130 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |
| 140 | Ületamiste arv (eelneva 250 tööpäeva jooksul)

  Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 366.
  Märgitakse ületamiste arv, mille alusel määratakse kindaks liidetav. |
| 150–160 | VaR riskiväärtuse korrutustegur (mc) ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse (SVaR) korrutustegur (ms)

  Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 366. |
| 170–180 | EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Kajastatavates summades, mille alusel arvutatakse kõigi hinnariskide omavahendite nõude alampiir vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punktile c, võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artikli 335 kohast kaalutlusõigust, mille kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud piirata riskikaalu ja netopositsiooni korrutise tulemust tasemel, milleks on maksimaalne võimalik makseviivituse riskiga seonduv kahju. |

Veerg

030–040

VaR riskiväärtus

See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada teatava tõenäosusega hinnamuutusest kindlaks määratud aja jooksul.

030

Korrutustegur (mc) korrutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste VaR meetodiga saadud riskihinnangute väärtuste keskmisega (VaRavg)

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 365 lõige 1

040

VaR meetodiga saadud eelmise päeva riskihinnangu väärtus (VaRt-1)

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti a alapunkt i ja artikli 365 lõige 1

050–060

Stressiolukorra VaR riskiväärtus

See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada teatava tõenäosusega hinnamuutusest kindlaks määratud aja jooksul. Selle arvutamiseks kasutatakse sisenditena andmeid, mis on kalibreeritud vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu portfelli seisukohalt olulise finantsstressi olukorra pidevast 12-kuulisest perioodist pärinevatele varasematele andmetele.

050

Korrutustegur (mc) korrutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste VaR meetodiga saadud stressiolukorra riskihinnangute väärtuste keskmisega (SVaRavg)

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti b alapunkt ii ja artikli 365 lõige 1

060

Viimane kättesaadav (SVaRt-1)

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti b alapunkt i ja artikli 365 lõige 1

070–080

TÄIENDAVA MAKSEVIIVITUSE NING REITINGUTE MUUTUMISE RISKI OMAVAHENDITE NÕUE

See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada hinnamuutusest, mis on seotud täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riskiga, mida arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punktile b kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga.

070

12 nädala keskmine väärtus

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punkti b alapunkt ii kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga.

080

Viimane väärtus

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punkti b alapunkt i kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga.

090–110

KÕIGI HINNARISKIDE OMAVAHENDITE NÕUE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL

090

ALAMPIIR

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt c

8 % omavahendite nõudest, mida arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 338 lõikele 1 kõigi selliste positsioonide puhul, mida võetakse arvesse kõigi hinnariskide omavahendite nõude arvutamisel.

100–110

12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS JA VIIMANE VÄÄRTUS

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt b

110

VIIMANE VÄÄRTUS

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt a

120

OMAVAHENDITE NÕUDED

Kapitalinõuete määruse artiklis 364 osutatud omavahendite nõuded kõigi riskitegurite puhul, võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju ning täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riski ja kõiki hinnariske korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul, kuid jättes välja väärtpaberistamise puhul kohaldatavad väärtpaberistamise positsioonide ja n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõikele 2.

130

KOGURISKIPOSITSIOON

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

140

Ületamiste arv (eelneva 250 tööpäeva jooksul)

Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 366.

Märgitakse ületamiste arv, mille alusel määratakse kindaks liidetav.

150–160

VaR riskiväärtuse korrutustegur (mc) ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse (SVaR) korrutustegur (ms)

Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 366.

170–180

EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Kajastatavates summades, mille alusel arvutatakse kõigi hinnariskide omavahendite nõude alampiir vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punktile c, võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artikli 335 kohast kaalutlusõigust, mille kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud piirata riskikaalu ja netopositsiooni korrutise tulemust tasemel, milleks on maksimaalne võimalik makseviivituse riskiga seonduv kahju.

| Rida |
| --- |
| 010 | KOGUPOSITSIOON

  Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud riskiteguritega.
  Veergude 030–060 (VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtus) kogusummat kajastaval real esitatud näitajad ei võrdu asjaomaste riskikomponentide VaR riskiväärtus ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse jaotatud näitajate summaga. Seega on jaotatud näitajad memokirjed. |
| 020 | KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

  Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud intressipositsiooni riski teguritega. |
| 030 | KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID – ÜLDRISK

  Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud üldrisk. |
| 040 | KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID – SPETSIIFILINE RISK

  Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud spetsiifiline risk. |
| 050 | OMAKAPITALI INSTRUMENDID

  Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud aktsiapositsiooni riski teguritega. |
| 060 | OMAKAPITALI INSTRUMENDID– ÜLDRISK

  Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud üldrisk. |
| 070 | OMAKAPITALI INSTRUMENDID – SPETSIIFILINE RISK

  Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud spetsiifiline risk. |
| 080 | VALUUTARISK

  Kapitalinõuete määruse artikli 363 lõige 1 ja artikli 367 lõige 2 |
| 090 | KAUBARISK

  Kapitalinõuete määruse artikli 363 lõige 1 ja artikli 367 lõige 2 |
| 100 | ÜLDRISKI KOGUSUMMA

  Kaubeldavate võlainstrumentide, omakapitali instrumentide, välisvaluuta ja kaupade üldisest turuliikumisest tulenev tururisk. Kõigi riskitegurite üldriski VaR riskiväärtus (võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju). |
| 110 | SPETSIIFILISE RISKI KOGUSUMMA

  Kaubeldavate võlainstrumentide ja omakapitali instrumentide spetsiifilise riski komponent. Kauplemisportfelli kuuluvate kaubeldavate võlainstrumentide ja omakapitali instrumentide spetsiifilise riski VaR riskiväärtus (võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju). |

Rida

010

KOGUPOSITSIOON

Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud riskiteguritega.

Veergude 030–060 (VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtus) kogusummat kajastaval real esitatud näitajad ei võrdu asjaomaste riskikomponentide VaR riskiväärtus ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse jaotatud näitajate summaga. Seega on jaotatud näitajad memokirjed.

020

KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud intressipositsiooni riski teguritega.

030

KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID – ÜLDRISK

Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud üldrisk.

040

KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID – SPETSIIFILINE RISK

Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud spetsiifiline risk.

050

OMAKAPITALI INSTRUMENDID

Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud aktsiapositsiooni riski teguritega.

060

OMAKAPITALI INSTRUMENDID– ÜLDRISK

Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud üldrisk.

070

OMAKAPITALI INSTRUMENDID – SPETSIIFILINE RISK

Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud spetsiifiline risk.

080

VALUUTARISK

Kapitalinõuete määruse artikli 363 lõige 1 ja artikli 367 lõige 2

090

KAUBARISK

Kapitalinõuete määruse artikli 363 lõige 1 ja artikli 367 lõige 2

100

ÜLDRISKI KOGUSUMMA

Kaubeldavate võlainstrumentide, omakapitali instrumentide, välisvaluuta ja kaupade üldisest turuliikumisest tulenev tururisk. Kõigi riskitegurite üldriski VaR riskiväärtus (võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju).

110

SPETSIIFILISE RISKI KOGUSUMMA

Kaubeldavate võlainstrumentide ja omakapitali instrumentide spetsiifilise riski komponent. Kauplemisportfelli kuuluvate kaubeldavate võlainstrumentide ja omakapitali instrumentide spetsiifilise riski VaR riskiväärtus (võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju).

5.8.   C 25.00 – KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK (CVA)

5.8.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | Riskipositsiooni väärtus

  Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikliga 382
  Kõigi selliste tehingute makseviivituses olevad riskipositsioonid kokku, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet. |
| 020 | millest: börsivälised tuletisinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikli 382 lõikega 1
  Vastaspoole krediidiriski kogupositsiooni osa, mis tuleneb ainult börsivälistest tuletisinstrumentidest. Kõnealust teavet ei pea esitama sisemudeli meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes hoiavad börsiväliseid tuletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid samas tasaarvestatavate tehingute kogumis. |
| 030 | millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

  Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikli 382 lõikega 2
  Vastaspoole krediidiriski kogupositsiooni osa, mis tuleneb ainult väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute tuletisinstrumentidest. Kõnealust teavet ei pea esitama sisemudeli meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes hoiavad börsiväliseid tuletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid samas tasaarvestatavate tehingute kogumis. |
| 040 | KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 383 kooskõlas artikli 363 lõike 1 punktiga d
  VaR riskiväärtuse arvutamine tururiski sisemudelite põhjal. |
| 050 | VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1)

  Vt juhised veerus 040. |
| 060 | KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD STRESSIOLUKORRA RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg)

  Vt juhised veerus 040. |
| 070 | VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1)

  Vt juhised veerus 040. |
| 080 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt d.
  Valitud meetodi kohaselt arvutatud vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuded. |
| 090 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b
  Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |
| | Memokirjed |
| 100 | Vastaspoolte arv

  Kapitalinõuete määruse artikkel 382
  Vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuete arvutamisel arvesse võetud vastaspoolte arv.
  Vastaspooled on võlgnike alajaotis. Nad on olemas üksnes tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute või väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul, kus nad on lihtsalt teiseks lepingupooleks. |
| 110 | millest: krediidiriski marginaali kindlaksmääramiseks kasutati asendajat

  Vastaspoolte arv, kui krediidiriski marginaali kindlaksmääramiseks kasutati otseselt jälgitavate turuandmete asemel asendajat. |
| 120 | KANTUD KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK

  Tuletisinstrumentide vastaspoolte krediidivõimelisuse vähenemisest tingitud raamatupidamislikud eraldised. |
| 130 | ÜHE ALUSVARAGA KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

  Kapitalinõuete määruse artikli 386 lõike 1 punkt a
  Krediidiväärtuse korrigeerimise riski maandamiseks kasutatud ühe alusvaraga krediidiriski vahetustehingute tinglik koguväärtus. |
| 140 | INDEKSIPÕHISED KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

  Kapitalinõuete määruse artikli 386 lõike 1 punkt b.
  Krediidiväärtuse korrigeerimise riski maandamiseks kasutatud indeksipõhiste krediidiriski vahetustehingute tinglik koguväärtus. |

Veerg

010

Riskipositsiooni väärtus

Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikliga 382

Kõigi selliste tehingute makseviivituses olevad riskipositsioonid kokku, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet.

020

millest: börsivälised tuletisinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikli 382 lõikega 1

Vastaspoole krediidiriski kogupositsiooni osa, mis tuleneb ainult börsivälistest tuletisinstrumentidest. Kõnealust teavet ei pea esitama sisemudeli meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes hoiavad börsiväliseid tuletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid samas tasaarvestatavate tehingute kogumis.

030

millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikli 382 lõikega 2

Vastaspoole krediidiriski kogupositsiooni osa, mis tuleneb ainult väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute tuletisinstrumentidest. Kõnealust teavet ei pea esitama sisemudeli meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes hoiavad börsiväliseid tuletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid samas tasaarvestatavate tehingute kogumis.

040

KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg)

Kapitalinõuete määruse artikkel 383 kooskõlas artikli 363 lõike 1 punktiga d

VaR riskiväärtuse arvutamine tururiski sisemudelite põhjal.

050

VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1)

Vt juhised veerus 040.

060

KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD STRESSIOLUKORRA RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg)

Vt juhised veerus 040.

070

VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1)

Vt juhised veerus 040.

080

OMAVAHENDITE NÕUDED

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt d.

Valitud meetodi kohaselt arvutatud vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuded.

090

KOGURISKIPOSITSIOON

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b

Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

Memokirjed

100

Vastaspoolte arv

Kapitalinõuete määruse artikkel 382

Vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuete arvutamisel arvesse võetud vastaspoolte arv.

Vastaspooled on võlgnike alajaotis. Nad on olemas üksnes tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute või väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul, kus nad on lihtsalt teiseks lepingupooleks.

110

millest: krediidiriski marginaali kindlaksmääramiseks kasutati asendajat

Vastaspoolte arv, kui krediidiriski marginaali kindlaksmääramiseks kasutati otseselt jälgitavate turuandmete asemel asendajat.

120

KANTUD KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK

Tuletisinstrumentide vastaspoolte krediidivõimelisuse vähenemisest tingitud raamatupidamislikud eraldised.

130

ÜHE ALUSVARAGA KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

Kapitalinõuete määruse artikli 386 lõike 1 punkt a

Krediidiväärtuse korrigeerimise riski maandamiseks kasutatud ühe alusvaraga krediidiriski vahetustehingute tinglik koguväärtus.

140

INDEKSIPÕHISED KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

Kapitalinõuete määruse artikli 386 lõike 1 punkt b.

Krediidiväärtuse korrigeerimise riski maandamiseks kasutatud indeksipõhiste krediidiriski vahetustehingute tinglik koguväärtus.

| Rida |
| --- |
| 010 | Krediidiväärtuse korrigeerimise risk kokku

  Ridade 020–040 summa. |
| 020 | Täiustatud meetodi kohaselt

  Kapitalinõuete määruse artiklis 383 kirjeldatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski täiustatud meetod. |
| 030 | Standardmeetodi kohaselt

  Kapitalinõuete määruse artiklis 384 kirjeldatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski standardmeetod. |
| 040 | Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

  Summad, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 385. |

Rida

010

Krediidiväärtuse korrigeerimise risk kokku

Ridade 020–040 summa.

020

Täiustatud meetodi kohaselt

Kapitalinõuete määruse artiklis 383 kirjeldatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski täiustatud meetod.

030

Standardmeetodi kohaselt

Kapitalinõuete määruse artiklis 384 kirjeldatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski standardmeetod.

040

Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

Summad, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 385.

6.   USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE (PRUVAL)

6.1.   C 32.01 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED (PRUVAL 1)

6.1.1.   Üldised märkused

| 154a. | Selle vormi peavad täitma kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud, olenemata sellest, kas nad täiendavate väärtuse korrigeerimiste (edaspidi „AVA“) kindlaksmääramiseks kasutavad või ei kasuta lihtsustatud meetodit. Selles kajastatakse õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtust, mida kasutatakse selleks, et määrata kindlaks, kas on täidetud usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklis 4 sätestatud tingimused lihtsustatud meetodi kasutamiseks AVAde kindlaksmääramise eesmärgil. |
| --- | --- |

154a.

| 154b. | Lihtsustatud meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad selles vormis AVA kogusumma, mis arvatakse maha omavahenditest kapitalinõuete määruse artiklite 34 ja 105 kohaselt, nagu on sätestatud usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklis 5, ja mis kajastatakse vastavalt vormi C 01.00 real 290. |
| --- | --- |

154b.

6.1.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

  Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikes 1 osutatud õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, nagu on kajastatud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt koostatud finantsaruannetes, enne artikli 4 lõike 2 kohast mahaarvamist. |
| 0020 | MILLEST: kauplemisportfell

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus (mida kajastatakse veerus 010), mis vastavad kauplemisportfellis hoitavatele positsioonidele. |
| 0030–0070 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED, MIS ON VÄLJA JÄETUD, KUNA NEED OSALISELT MÕJUTAVAD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDEID

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis on välja jäetud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2. |
| 0030 | Täielikult vastavuses olevad

  Täielikult vastavuses olevad, õiglases väärtuses hinnatavad tasakaalustatud varad ja kohustused, mis on välja jäetud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2. |
| 0040 | Riskimaandamise arvestus

  Positsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt riskimaandamise arvestust, selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis on välja jäetud proportsionaalselt asjaomase väärtuse muutuse mõjuga esimese taseme põhiomavahenditele vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2. |
| 0050 | Usaldatavusfiltrid

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis on välja jäetud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2 seoses kapitalinõuete määruse artiklites 467 ja 468 osutatud üleminekusätetekohaste filtritega. |
| 0060 | Muu

  Mis tahes muud positsioonid, mis on välja jäetud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2 seoses nende bilansilise väärtuse korrigeerimisega, millel on üksnes proportsionaalne mõju esimese taseme põhiomavahenditele.
  Seda rida kasutatakse üksnes harvadel juhtudel, mil usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõike 2 kohaselt välja jäetud elemente ei saa kajastada selle vormi veergudes 0030, 0040 või 0050. |
| 0070 | Märkused muude positsioonide kohta

  Märgitakse peamised põhjused, miks veerus 0060 kajastatud positsioonid on välja jäetud. |
| 0080 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD varad ja kohustused, mida on arvesse võetud artikli 4 lõike 1 kohase künnise arvutamisel

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on tegelikult arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 1. |
| 0090 | MILLEST: kauplemisportfell

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus (mida kajastatakse veerus 0080), mis vastavad kauplemisportfellis hoitavatele positsioonidele. |

Veerg

0010

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikes 1 osutatud õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, nagu on kajastatud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt koostatud finantsaruannetes, enne artikli 4 lõike 2 kohast mahaarvamist.

0020

MILLEST: kauplemisportfell

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus (mida kajastatakse veerus 010), mis vastavad kauplemisportfellis hoitavatele positsioonidele.

0030–0070

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED, MIS ON VÄLJA JÄETUD, KUNA NEED OSALISELT MÕJUTAVAD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDEID

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis on välja jäetud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2.

0030

Täielikult vastavuses olevad

Täielikult vastavuses olevad, õiglases väärtuses hinnatavad tasakaalustatud varad ja kohustused, mis on välja jäetud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2.

0040

Riskimaandamise arvestus

Positsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt riskimaandamise arvestust, selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis on välja jäetud proportsionaalselt asjaomase väärtuse muutuse mõjuga esimese taseme põhiomavahenditele vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2.

0050

Usaldatavusfiltrid

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis on välja jäetud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2 seoses kapitalinõuete määruse artiklites 467 ja 468 osutatud üleminekusätetekohaste filtritega.

0060

Muu

Mis tahes muud positsioonid, mis on välja jäetud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2 seoses nende bilansilise väärtuse korrigeerimisega, millel on üksnes proportsionaalne mõju esimese taseme põhiomavahenditele.

Seda rida kasutatakse üksnes harvadel juhtudel, mil usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõike 2 kohaselt välja jäetud elemente ei saa kajastada selle vormi veergudes 0030, 0040 või 0050.

0070

Märkused muude positsioonide kohta

Märgitakse peamised põhjused, miks veerus 0060 kajastatud positsioonid on välja jäetud.

0080

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD varad ja kohustused, mida on arvesse võetud artikli 4 lõike 1 kohase künnise arvutamisel

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on tegelikult arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 1.

0090

MILLEST: kauplemisportfell

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus (mida kajastatakse veerus 0080), mis vastavad kauplemisportfellis hoitavatele positsioonidele.

| Rida |
| --- |
| 0010–0210 | Nende kategooriate määratlused vastavad FINREPi vormide 1.1 ja 1.2 vastavates ridades esitatud määratlustele. |
| 0010 | 1   ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED KOKKU

  Ridadel 20–210 kajastatud õiglases väärtuses hinnatavad varad ja kohustused kokku. |
| 0020 | 1.1   ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD KOKKU

  Ridadel 0030–0140 kajastatud õiglases väärtuses hinnatavad varad kokku.
  Ridade 0030–0130 asjaomased andmeväljad täidetakse kooskõlas käesoleva määruse III ja IV lisa FINREPi vormiga F 01.01, olenevalt sellest, milliseid standardeid krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab:






  — | IFRS, nagu liit on heaks kiitnud määrusega (EL) 1606/2002 („ELi IFRS“); |

Rida

0010–0210

Nende kategooriate määratlused vastavad FINREPi vormide 1.1 ja 1.2 vastavates ridades esitatud määratlustele.

0010

1   ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED KOKKU

Ridadel 20–210 kajastatud õiglases väärtuses hinnatavad varad ja kohustused kokku.

0020

1.1   ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD KOKKU

Ridadel 0030–0140 kajastatud õiglases väärtuses hinnatavad varad kokku.

Ridade 0030–0130 asjaomased andmeväljad täidetakse kooskõlas käesoleva määruse III ja IV lisa FINREPi vormiga F 01.01, olenevalt sellest, milliseid standardeid krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab:

—

IFRS, nagu liit on heaks kiitnud määrusega (EL) 1606/2002 („ELi IFRS“);

| — | ELi IFRSiga ühilduvad siseriiklikud raamatupidamisstandardid („IFRSiga ühilduv siseriiklik GAAP“) või |
| --- | --- |

—

ELi IFRSiga ühilduvad siseriiklikud raamatupidamisstandardid („IFRSiga ühilduv siseriiklik GAAP“) või

| — | direktiivil 86/635/EMÜ (BAD) põhinev siseriiklik GAAP (FINREP „BADil põhinev siseriiklik GAAP“). |
| --- | --- |

—

direktiivil 86/635/EMÜ (BAD) põhinev siseriiklik GAAP (FINREP „BADil põhinev siseriiklik GAAP“).

0030

1.1.1   KAUPLEMISEKS HOITAVAD FINANTSVARAD

IFRS 9 lisa A.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 050 esitatavale teabele.

0040

1.1.2   KAUPLEMISEL KASUTATAVAD FINANTSVARAD

BADi artiklid 32–33; V lisa punkt 1.17.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 091 esitatavale teabele.

0050

1.1.3   KOHUSTUSLIKULT ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL

IFRS 7.8(a)(ii); IFRS 9.4.1.4.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 096 esitatavale teabele.

0060

1.1.4   FINANTSVARAD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE

IFRS 7.8(a)(i); IFRS 9.4.1.5; Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 6.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 100 esitatavale teabele.

0070

1.1.5   ÕIGLASES VÄÄRTUSES LÄBI MUU KOONDKASUMI MÕÕDETUD FINANTSVARAD

IFRS 7.8(h); IFRS 9.4.1.2A.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 141 esitatavale teabele.

0080

1.1.6   ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID

BADi artikli 36 lõige 2.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 171 esitatavale teabele.

0090

1.1.7   OMAKAPITALIS KAJASTATAVAD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MÕÕDETAVAD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID

Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 8.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 175 esitatavale teabele.

0100

1.1.8   MUUD FINANTSVARAD, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL JA MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID

BADi artikkel 37; raamatupidamisdirektiivi artikli 12 lõige 7; V lisa punkt 1.20.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 234 esitatavale teabele.

0110

1.1.9   TULETISINSTRUMENDID – RISKIMAANDAMISE ARVESTUS

IFRS 9.6.2.1; V lisa punkt 1.22; Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ning lõiked 6 ja 8; IAS 39.9; V lisa punkt 1.22.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 240 esitatavale teabele.

0120

1.1.10   MAANDATAVATE INSTRUMENTIDE ÕIGLASE VÄÄRTUSE MUUTUSED PORTFELLI INTRESSIRISKI MAANDAMISEL

IAS 39.89A(a); IFRS 9.6.5.8; raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõiked 5 ja 6.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 250 esitatavale teabele.

0130

1.1.11   TÜTARETTEVÕTJATESSE, ÜHISETTEVÕTJATESSE JA SIDUSETTEVÕTJATESSE TEHTUD INVESTEERINGUD

IAS 1.54(e); V lisa punkt 1.21 ja punkt 2.4; BADi artikli 4 lõiked 7–8; raamatupidamisdirektiivi artikli 2 lõige 2.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 260 esitatavale teabele.

0140

1.1.12   (–) ÕIGLASES VÄÄRTUSES KAJASTATUD KAUPLEMISEL KASUTATAVATE VARADE VÄÄRTUSKÄRPED

V lisa punkt 1.29.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.01 real 375 esitatavale teabele.

0150

1.2   ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED KOKKU

Ridadel 0160–0210 kajastatud õiglases väärtuses hinnatavad kohustused kokku.

Ridade 0150–0190 asjaomased andmeväljad täidetakse kooskõlas käesoleva määruse III ja IV lisa FINREPi vormiga F 01.02, olenevalt sellest, milliseid standardeid krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab:

| — | IFRS, nagu liit on heaks kiitnud määrusega (EL) 1606/2002 („ELi IFRS“); |
| --- | --- |

—

IFRS, nagu liit on heaks kiitnud määrusega (EL) 1606/2002 („ELi IFRS“);

| — | ELi IFRSiga ühilduvad siseriiklikud raamatupidamisstandardid („IFRSiga ühilduv siseriiklik GAAP“) |
| --- | --- |

—

ELi IFRSiga ühilduvad siseriiklikud raamatupidamisstandardid („IFRSiga ühilduv siseriiklik GAAP“)

| — | või direktiivil 86/635/EMÜ (BAD) põhinev siseriiklik GAAP (FINREP „BADil põhinev siseriiklik GAAP“). |
| --- | --- |

—

või direktiivil 86/635/EMÜ (BAD) põhinev siseriiklik GAAP (FINREP „BADil põhinev siseriiklik GAAP“).

0160

1.2.1   KAUPLEMISEKS HOITAVAD FINANTSKOHUSTUSED

IFRS 7.8 (e) (ii); IFRS 9.BA.6.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.02 real 010 esitatavale teabele.

0170

1.2.2   KAUPLEMISEL KASUTATAVAD FINANTSKOHUSTUSED

Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ning lõiked 3 ja 6.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.02 real 061 esitatavale teabele.

0180

1.2.3   FINANTSKOHUSTUSED ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE

IFRS 7.8 (e)(i); IFRS 9.4.2.2; Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 6; IAS 39.9.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.02 real 070 esitatavale teabele.

0190

1.2.4   TULETISINSTRUMENDID – RISKIMAANDAMISE ARVESTUS

IFRS 9.6.2.1; V lisa punkt 1.26; raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a, lõige 6 ja lõike 8 punkt a.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.02 real 150 esitatavale teabele.

0200

1.2.5   MAANDATAVATE INSTRUMENTIDE ÕIGLASE VÄÄRTUSE MUUTUSED PORTFELLI INTRESSIRISKI MAANDAMISEL

IAS 39.89A(b), IFRS 9.6.5.8; raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõiked 5 ja 6; V lisa punkt 2.8.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.02 real 160 esitatavale teabele.

0210

1.2.6   ÕIGLASES VÄÄRTUSES KAJASTATUD KAUPLEMISEL KASUTATAVATE KOHUSTUSTE VÄÄRTUSKÄRPED

V lisa punkt 1.29.

Sellel real esitatav teave vastab käesoleva määruse III ja IV lisa vormi F 01.02 real 295 esitatavale teabele.

6.2.   C 32.02 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: PÕHIMEETOD (PRUVAL 2)

6.2.1.   Üldised märkused

| 154c. | Selles vormis esitatakse teave sellise AVA kogusumma koosseisu kohta, mis arvatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 34 ja 105 maha omavahenditest, ja asjakohane teave selliste positsioonide bilansilise väärtuse kohta, mille alusel määratakse kindlaks AVAd. |
| --- | --- |

154c.

| 154d. | Selle vormi peavad täitma kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes:






  a) | peavad kasutama põhimeetodit, kuna nad ületavad usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikes 1 osutatud künnist kas individuaalselt või konsolideeritud tasandil, nagu on sätestatud usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikes 3, või |
| --- | --- | --- |

154d.

a)

peavad kasutama põhimeetodit, kuna nad ületavad usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikes 1 osutatud künnist kas individuaalselt või konsolideeritud tasandil, nagu on sätestatud usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikes 3, või

| b) | hoolimata sellest, et nad ei ületa künnist, on otsustanud kohaldada põhimeetodit. |
| --- | --- |

b)

hoolimata sellest, et nad ei ületa künnist, on otsustanud kohaldada põhimeetodit.

| 154e. | Selle vormi puhul on „hinnatõusu ebakindlus“ määratletud järgmiselt: nagu kindlaks määratud usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 8 lõikes 2, arvutatakse AVAd õiglase väärtuse ja sellise usaldusväärse väärtuse vahena, mille puhul on 90 % kindlus, et krediidiasutused ja investeerimisühingud suudavad sulgeda riskipositsiooni selles või paremas punktis usutavate väärtuste tinglikus vahemikus. Hinnatõusu väärtus ehk „hinnatõusu ebakindlus“ on usutavate väärtuste jaotuses vastaspunkt, mille puhul krediidiasutused ja investeerimisühingud on üksnes 10 % kindlad, et nad suudavad sulgeda positsiooni selles või paremas punktis. Hinnatõusu ebakindlus arvutatakse ja agregeeritakse samal alusel nagu AVA kogusumma, kuid asendades AVA kogusumma kindlaksmääramisel kasutatud 90 % kindlustaseme 10 % kindlustasemega. |
| --- | --- |

154e.

6.2.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0010–0100 | KATEGOORIA TASANDI AVA

  Turuhindade ebakindluse, positsioonide sulgemiskulude, mudeliriski, kontsentreeritud positsioonide, tulevaste halduskulude, ennetähtaegse lõpetamise ja operatsiooniriskiga seotud kategooria tasandi AVAd arvutatakse vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklitele 9–11 ja 14–17.
  Turuhindade ebakindluse, positsioonide sulgemiskulude ja mudeliriski kategooriate puhul, mille suhtes kohaldatakse diversifitseerimisest saadavat kasu, nagu on sätestatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikes 6, artikli 10 lõikes 7 ja artikli 11 lõikes 7, kajastatakse kategooria tasandi AVAd (kui ei ole märgitud teisiti) individuaalsete AVAde otsese summana enne diversifitseerimisest saadavat kasu [kuna usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 lisas sätestatud 1. või 2. meetodi kohaselt arvutatud diversifitseerimisest saadav kasu kajastatakse selle vormi kirjete 1.1.2, 1.1.2.1 ja 1.1.2.2 all].
  Turuhindade ebakindluse, positsioonide sulgemiskulude, mudeliriski kategooriate puhul esitatakse sellise eksperdipõhise meetodi kohaselt arvutatud summad, mis on määratletud usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõike 5 punktis b, artikli 10 lõike 6 punktis b ja artikli 11 lõikes 4, eraldi veergudes 0020, 0040 ja 0060. |
| 0010 | TURUHINDADE EBAKINDLUS

  Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 10.
  Turuhindade ebakindlusega seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 9. |
| 0020 | MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

  Turuhindade ebakindlusega seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõike 5 punktile b. |
| 0030 | POSITSIOONIDE SULGEMISKULUD

  Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 10.
  Positsioonide sulgemiskuludega seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 10. |
| 0040 | MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

  Positsioonide sulgemiskuludega seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 10 lõike 6 punktile b. |
| 0050 | MUDELIRISK

  Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 10
  Mudeliriskiga seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 11. |
| 0060 | MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

  Mudeliriskiga seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 11 lõikele 4. |
| 0070 | KONTSENTREERITUD POSITSIOONID

  Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 11
  Kontsentreeritud positsioonidega seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 14. |
| 0080 | TULEVASED HALDUSKULUD

  Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 10
  Tulevaste halduskuludega seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 15. |
| 0090 | ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE

  Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 10
  Ennetähtaegse lõpetamisega seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 16. |
| 0100 | OPERATSIOONIRISK

  Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 10
  Operatsiooniriskiga seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 17. |
| 0110 | AVA KOGUSUMMA

  Rida 0010: AVA kogusumma, mis arvatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 34 ja 105 maha omavahenditest ning mida kajastatakse vastavalt vormi C 01.00 real 290. AVA kogusumma on ridade 0030 ja 0180 summa.
  Rida 0020: real 0010 kajastatud AVA kogusumma osa, mis tuleneb kauplemisportfelli kuuluvatest positsioonidest (absoluutväärtus).
  Read 0030–0160: veergude 0010, 0030, 0050 ja 0070–0100 summa.
  Read 0180–0210: AVA kogusumma, mis tuleneb nn varumeetodi kohastest portfellidest. |
| 0120 | HINNATÕUSU EBAKINDLUS

  Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 8 lõige 2
  Hinnatõusu ebakindlus arvutatakse ja agregeeritakse samal alusel nagu veerus 0110 arvutatud AVA kogusumma, kuid asendades AVA kogusumma kindlaksmääramisel kasutatud 90 % kindlustaseme 10 % kindlustasemega. |
| 0130–0140 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad ridadel 0010–0130 ja 0180 kajastatud AVA summadele. Mõne rea, eelkõige read 0090–0130, puhul võib olla vaja neid summasid eksperdihinnangu alusel aproksimeerida või jaotada.
  Rida 0010: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus kokku, mida on arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 1. See hõlmab selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtust, mille puhul on AVAde väärtuseks vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 2, artikli 10 lõikele 2 või artikli 10 lõikele 3 hinnatud null, kusjuures AVAd kajastatakse ka eraldi ridadel 0070 ja 0080.
  Rida 0010 on ridade 0030 ja 0180 summa.
  Rida 0020: real 0010 kajastatud selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtuse osa, mis tulenevad kauplemisportfelli kuuluvatest positsioonidest (absoluutväärtus).
  Rida 0030: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklite 9–17 kohastele portfellidele. See hõlmab selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtust, mille väärtuseks on vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 2, artikli 10 lõikele 2 või artikli 10 lõikele 3 hinnatud null ning mida kajastatakse ka eraldi ridadel 0070 ja 0080. Rida 0030 on ridade 0090–0130 summa.
  Rida 0050: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on arvesse võetud realiseerimata krediidiriski marginaaliga seotud AVA arvutamisel. Kõnealuse AVA arvutamisel ei või täielikus vastavuses olevaid õiglases väärtuses hinnatavaid tasakaalustatud varasid ja kohustusi, mis on välja jäetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2, enam käsitada täielikus vastavuses olevatena ja tasakaalustatuna.
  Rida 0060: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on arvesse võetud investeerimis- ja rahastamiskuludega seotud AVA arvutamisel. Kõnealuse AVA arvutamisel ei või täielikus vastavuses olevaid õiglases väärtuses hinnatavaid tasakaalustatud varasid ja kohustusi, mis on välja jäetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2, enam käsitada täielikus vastavuses olevatena ja tasakaalustatuna.
  Rida 0070: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad hinnatavatele riskipositsioonidele, mille AVA väärtus on usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõike 2 kohaselt null.
  Rida 0080: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad hinnatavatele riskipositsioonidele, mille AVA väärtus on usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 10 lõike 2 või artikli 10 lõike 3 kohaselt null.
  Read 0090–0130: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis on määratud (vt vastava rea juhised) järgmistesse riskikategooriatesse: intressimäärad, valuuta, krediit, aktsiad, kaubad. See hõlmab selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtust, mille väärtuseks on vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 2, artikli 10 lõikele 2 või artikli 10 lõikele 3 hinnatud null ning mida kajastatakse ka eraldi ridadel 0070 ja 0080.
  Rida 0180: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad varumeetodi kohastele portfellidele. |
| 0130 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade absoluutväärtus, mis vastavad eri ridadele, nagu on selgitatud eespool veergude 0130–0140 juhistes. |
| 0140 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad eri ridadele, nagu on selgitatud eespool veergude 0130–0140 juhistes. |
| 0150 | KVARTALI JOOKSEVTULU

  Alates viimasest aruandekuupäevast kuni asjaomase kuupäevani saadud tulu, mis tuleneb õiglases väärtuses hinnatavatest varadest ja kohustustest, mis vastavad eri ridadele, nagu selgitatud eespool veergude 0130–0140 juhistes. Vajaduse korral võib seda eksperdihinnangu alusel aproksimeerida või jaotada. |
| 0160 | SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS

  Kõigi positsioonide ja riskitegurite puhul korrigeerimata erinevuse summade („sõltumatu hinnakontrolli kohane erinevus“) summa, mis on arvutatud aruandekuupäevale kõige lähema kuu lõpu seisuga kapitalinõuete määruse artikli 105 lõike 8 kohaselt tehtud sõltumatu hinnakontrolli raames, võrreldes asjaomase positsiooni või riskiteguri parimate kättesaadavate sõltumatute andmetega.
  Korrigeerimata erinevuse summad osutavad kauplemissüsteemi tekitatud väärtuste ja igakuise sõltumatu hinnakontrolli käigus hinnatud väärtuste korrigeerimata erinevustele.
  Sõltumatu hinnakontrolli kohase erinevuse arvutamisel ei võeta arvesse korrigeeritud erinevuse summasid krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisarvestuses asjaomase kuu lõpu kuupäeva seisuga. |
| 0170–0250 | ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED

  Korrigeerimised (mõnikord osutatakse neile ka kui reservidele), mida võidakse kohaldada krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansilise õiglase väärtuse suhtes ja mis tehakse väljaspool hindamismudelit, mida kasutatakse bilansilise väärtuse (välja arvatud esimese päeva kasumi ja kahjumi edasilükkamine) määramisel, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu asjaomane AVA. Need võivad kajastada riskitegureid, mida ei ole arvesse võtnud hindamistehnikad ja mis on riskipreemia või sulgemiskulude vormis ning kooskõlas õiglase väärtuse määratlusega. Turuosalised peaksid neid sellest hoolimata hinna määramisel arvesse võtma. (IFRS 13.9 ja IFRS13.88) |
| 0170 | TURUHINDADE EBAKINDLUS

  Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada riskipreemiat, mis tuleneb vaadeldud hindade vahemiku olemasolust samaväärsete instrumentide puhul, või seoses turu parameetrite sisendiga hindamismudelisse instrumentide puhul, mille alusel on sisendid kalibreeritud, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu turuhindade ebakindlusega seotud AVA. |
| 0180 | POSITSIOONIDE SULGEMISKULUD

  Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada asjaolu, et positsiooni tasandi väärtus ei kajasta positsiooni või portfelli sulgemishinda, eelkõige juhul, kui sellised väärtused on kalibreeritud parima ostu- ja müügihinna keskmise hinnaga, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu positsioonide sulgemiskuludega seotud AVA. |
| 0190 | MUDELIRISK

  Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada turu- või tootetegureid, mida ei võta arvesse päevaste positsiooni väärtuste ja riskide arvutamiseks kasutatav mudel („hindamismudel“), või et kajastada asjakohast usaldusväärsuse taset, võttes arvesse alternatiivsete kehtivate mudelite ja mudeli kalibreerimiste olemasolust tulenevat ebakindlust, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu mudeliriskiga seotud AVA. |
| 0200 | KONTSENTREERITUD POSITSIOONID

  Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada asjaolu, et krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitav koondpositsioon on suurem kui tavapärane kauplemismaht või suurem kui positsiooni suurus, millel põhinevad vaadeldavad hinnad või tehingud, mida kasutatakse hindamismudeli puhul kasutatavate hindade või sisendite kalibreerimiseks, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA. |
| 0210 | REALISEERIMATA KREDIIDIRISKI MARGINAALID

  Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et katta oodatav kahju, mis tuleneb tuletisinstrumentide positsioonide vastaspoole makseviivitusest (st krediidiväärtuse korrigeerimise (CVA) kogusumma krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel). |
| 0220 | INVESTEERIMIS- JA RAHASTAMISKULUD

  Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et kompenseerida seda, et hindamismudel ei võta täielikult arvesse rahastamiskulusid, mida turuosalised arvavad positsiooni või portfelli sulgemishinna hulka (st rahastamisväärtuse korrigeerimise kogusumma krediidiasutuse või investeerimisühingu tasandil, kui krediidiasutus või investeerimisühing arvutab sellist korrigeerimist, või samaväärne korrigeerimine). |
| 0230 | TULEVASED HALDUSKULUD

  Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada portfelli või positsiooni halduskulusid, mida ei ole kajastatud hindamismudelis, või hindasid, mida on kasutatud kõnealuse mudeli sisendite kalibreerimiseks, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu tulevaste halduskuludega seotud AVA. |
| 0240 | ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE

  Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada lepingulise või lepinguvälise ennetähtaegse lõpetamise ootusi, mida ei ole kajastatud hindamismudelis ja mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu ennetähtaegse lõpetamisega seotud AVA. |
| 0250 | OPERATSIOONIRISK

  Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada riskipreemiat, mida turuosalised nõuaksid, et kompenseerida portfelli kuuluvate lepingute riski maandamisest, haldamisest ja arveldamisest tulenevaid operatsiooniriske, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu operatsiooniriskiga seotud AVA. |
| 0260 | ESIMESE PÄEVA KASU JA KAHJU

  Korrigeerimine, et kajastada juhtusid, mil hindamismudel ja kõik muud asjakohased õiglase väärtuse korrigeerimised, mida kohaldatakse positsiooni või portfelli suhtes, ei kajastanud esimesel päeval kajastatud makstud või saadud hinda, st esimese päeva kasu ja kahju edasilükkamine (IFRS 9.B5.1.2.A). |
| 0270 | SELGITUS JA KIRJELDUS

  Selliste positsioonide kirjeldus, mida käsitletakse usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkti b alusel, ja põhjus, miks ei olnud võimalik kohaldada kõnealuse määruse artikleid 9–17. |

Veerg

0010–0100

KATEGOORIA TASANDI AVA

Turuhindade ebakindluse, positsioonide sulgemiskulude, mudeliriski, kontsentreeritud positsioonide, tulevaste halduskulude, ennetähtaegse lõpetamise ja operatsiooniriskiga seotud kategooria tasandi AVAd arvutatakse vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklitele 9–11 ja 14–17.

Turuhindade ebakindluse, positsioonide sulgemiskulude ja mudeliriski kategooriate puhul, mille suhtes kohaldatakse diversifitseerimisest saadavat kasu, nagu on sätestatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikes 6, artikli 10 lõikes 7 ja artikli 11 lõikes 7, kajastatakse kategooria tasandi AVAd (kui ei ole märgitud teisiti) individuaalsete AVAde otsese summana enne diversifitseerimisest saadavat kasu [kuna usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 lisas sätestatud 1. või 2. meetodi kohaselt arvutatud diversifitseerimisest saadav kasu kajastatakse selle vormi kirjete 1.1.2, 1.1.2.1 ja 1.1.2.2 all].

Turuhindade ebakindluse, positsioonide sulgemiskulude, mudeliriski kategooriate puhul esitatakse sellise eksperdipõhise meetodi kohaselt arvutatud summad, mis on määratletud usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõike 5 punktis b, artikli 10 lõike 6 punktis b ja artikli 11 lõikes 4, eraldi veergudes 0020, 0040 ja 0060.

0010

TURUHINDADE EBAKINDLUS

Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 10.

Turuhindade ebakindlusega seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 9.

0020

MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

Turuhindade ebakindlusega seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõike 5 punktile b.

0030

POSITSIOONIDE SULGEMISKULUD

Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 10.

Positsioonide sulgemiskuludega seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 10.

0040

MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

Positsioonide sulgemiskuludega seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 10 lõike 6 punktile b.

0050

MUDELIRISK

Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 10

Mudeliriskiga seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 11.

0060

MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

Mudeliriskiga seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 11 lõikele 4.

0070

KONTSENTREERITUD POSITSIOONID

Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 11

Kontsentreeritud positsioonidega seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 14.

0080

TULEVASED HALDUSKULUD

Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 10

Tulevaste halduskuludega seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 15.

0090

ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE

Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 10

Ennetähtaegse lõpetamisega seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 16.

0100

OPERATSIOONIRISK

Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 10

Operatsiooniriskiga seotud AVAd, mis on arvutatud vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 17.

0110

AVA KOGUSUMMA

Rida 0010: AVA kogusumma, mis arvatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 34 ja 105 maha omavahenditest ning mida kajastatakse vastavalt vormi C 01.00 real 290. AVA kogusumma on ridade 0030 ja 0180 summa.

Rida 0020: real 0010 kajastatud AVA kogusumma osa, mis tuleneb kauplemisportfelli kuuluvatest positsioonidest (absoluutväärtus).

Read 0030–0160: veergude 0010, 0030, 0050 ja 0070–0100 summa.

Read 0180–0210: AVA kogusumma, mis tuleneb nn varumeetodi kohastest portfellidest.

0120

HINNATÕUSU EBAKINDLUS

Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 8 lõige 2

Hinnatõusu ebakindlus arvutatakse ja agregeeritakse samal alusel nagu veerus 0110 arvutatud AVA kogusumma, kuid asendades AVA kogusumma kindlaksmääramisel kasutatud 90 % kindlustaseme 10 % kindlustasemega.

0130–0140

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad ridadel 0010–0130 ja 0180 kajastatud AVA summadele. Mõne rea, eelkõige read 0090–0130, puhul võib olla vaja neid summasid eksperdihinnangu alusel aproksimeerida või jaotada.

Rida 0010: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus kokku, mida on arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 1. See hõlmab selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtust, mille puhul on AVAde väärtuseks vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 2, artikli 10 lõikele 2 või artikli 10 lõikele 3 hinnatud null, kusjuures AVAd kajastatakse ka eraldi ridadel 0070 ja 0080.

Rida 0010 on ridade 0030 ja 0180 summa.

Rida 0020: real 0010 kajastatud selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtuse osa, mis tulenevad kauplemisportfelli kuuluvatest positsioonidest (absoluutväärtus).

Rida 0030: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklite 9–17 kohastele portfellidele. See hõlmab selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtust, mille väärtuseks on vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 2, artikli 10 lõikele 2 või artikli 10 lõikele 3 hinnatud null ning mida kajastatakse ka eraldi ridadel 0070 ja 0080. Rida 0030 on ridade 0090–0130 summa.

Rida 0050: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on arvesse võetud realiseerimata krediidiriski marginaaliga seotud AVA arvutamisel. Kõnealuse AVA arvutamisel ei või täielikus vastavuses olevaid õiglases väärtuses hinnatavaid tasakaalustatud varasid ja kohustusi, mis on välja jäetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2, enam käsitada täielikus vastavuses olevatena ja tasakaalustatuna.

Rida 0060: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on arvesse võetud investeerimis- ja rahastamiskuludega seotud AVA arvutamisel. Kõnealuse AVA arvutamisel ei või täielikus vastavuses olevaid õiglases väärtuses hinnatavaid tasakaalustatud varasid ja kohustusi, mis on välja jäetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2, enam käsitada täielikus vastavuses olevatena ja tasakaalustatuna.

Rida 0070: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad hinnatavatele riskipositsioonidele, mille AVA väärtus on usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõike 2 kohaselt null.

Rida 0080: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad hinnatavatele riskipositsioonidele, mille AVA väärtus on usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 10 lõike 2 või artikli 10 lõike 3 kohaselt null.

Read 0090–0130: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis on määratud (vt vastava rea juhised) järgmistesse riskikategooriatesse: intressimäärad, valuuta, krediit, aktsiad, kaubad. See hõlmab selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtust, mille väärtuseks on vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 2, artikli 10 lõikele 2 või artikli 10 lõikele 3 hinnatud null ning mida kajastatakse ka eraldi ridadel 0070 ja 0080.

Rida 0180: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad varumeetodi kohastele portfellidele.

0130

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade absoluutväärtus, mis vastavad eri ridadele, nagu on selgitatud eespool veergude 0130–0140 juhistes.

0140

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad eri ridadele, nagu on selgitatud eespool veergude 0130–0140 juhistes.

0150

KVARTALI JOOKSEVTULU

Alates viimasest aruandekuupäevast kuni asjaomase kuupäevani saadud tulu, mis tuleneb õiglases väärtuses hinnatavatest varadest ja kohustustest, mis vastavad eri ridadele, nagu selgitatud eespool veergude 0130–0140 juhistes. Vajaduse korral võib seda eksperdihinnangu alusel aproksimeerida või jaotada.

0160

SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS

Kõigi positsioonide ja riskitegurite puhul korrigeerimata erinevuse summade („sõltumatu hinnakontrolli kohane erinevus“) summa, mis on arvutatud aruandekuupäevale kõige lähema kuu lõpu seisuga kapitalinõuete määruse artikli 105 lõike 8 kohaselt tehtud sõltumatu hinnakontrolli raames, võrreldes asjaomase positsiooni või riskiteguri parimate kättesaadavate sõltumatute andmetega.

Korrigeerimata erinevuse summad osutavad kauplemissüsteemi tekitatud väärtuste ja igakuise sõltumatu hinnakontrolli käigus hinnatud väärtuste korrigeerimata erinevustele.

Sõltumatu hinnakontrolli kohase erinevuse arvutamisel ei võeta arvesse korrigeeritud erinevuse summasid krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisarvestuses asjaomase kuu lõpu kuupäeva seisuga.

0170–0250

ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED

Korrigeerimised (mõnikord osutatakse neile ka kui reservidele), mida võidakse kohaldada krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansilise õiglase väärtuse suhtes ja mis tehakse väljaspool hindamismudelit, mida kasutatakse bilansilise väärtuse (välja arvatud esimese päeva kasumi ja kahjumi edasilükkamine) määramisel, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu asjaomane AVA. Need võivad kajastada riskitegureid, mida ei ole arvesse võtnud hindamistehnikad ja mis on riskipreemia või sulgemiskulude vormis ning kooskõlas õiglase väärtuse määratlusega. Turuosalised peaksid neid sellest hoolimata hinna määramisel arvesse võtma. (IFRS 13.9 ja IFRS13.88)

0170

TURUHINDADE EBAKINDLUS

Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada riskipreemiat, mis tuleneb vaadeldud hindade vahemiku olemasolust samaväärsete instrumentide puhul, või seoses turu parameetrite sisendiga hindamismudelisse instrumentide puhul, mille alusel on sisendid kalibreeritud, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu turuhindade ebakindlusega seotud AVA.

0180

POSITSIOONIDE SULGEMISKULUD

Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada asjaolu, et positsiooni tasandi väärtus ei kajasta positsiooni või portfelli sulgemishinda, eelkõige juhul, kui sellised väärtused on kalibreeritud parima ostu- ja müügihinna keskmise hinnaga, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu positsioonide sulgemiskuludega seotud AVA.

0190

MUDELIRISK

Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada turu- või tootetegureid, mida ei võta arvesse päevaste positsiooni väärtuste ja riskide arvutamiseks kasutatav mudel („hindamismudel“), või et kajastada asjakohast usaldusväärsuse taset, võttes arvesse alternatiivsete kehtivate mudelite ja mudeli kalibreerimiste olemasolust tulenevat ebakindlust, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu mudeliriskiga seotud AVA.

0200

KONTSENTREERITUD POSITSIOONID

Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada asjaolu, et krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitav koondpositsioon on suurem kui tavapärane kauplemismaht või suurem kui positsiooni suurus, millel põhinevad vaadeldavad hinnad või tehingud, mida kasutatakse hindamismudeli puhul kasutatavate hindade või sisendite kalibreerimiseks, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA.

0210

REALISEERIMATA KREDIIDIRISKI MARGINAALID

Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et katta oodatav kahju, mis tuleneb tuletisinstrumentide positsioonide vastaspoole makseviivitusest (st krediidiväärtuse korrigeerimise (CVA) kogusumma krediidiasutuse või investeerimisühingu tasemel).

0220

INVESTEERIMIS- JA RAHASTAMISKULUD

Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et kompenseerida seda, et hindamismudel ei võta täielikult arvesse rahastamiskulusid, mida turuosalised arvavad positsiooni või portfelli sulgemishinna hulka (st rahastamisväärtuse korrigeerimise kogusumma krediidiasutuse või investeerimisühingu tasandil, kui krediidiasutus või investeerimisühing arvutab sellist korrigeerimist, või samaväärne korrigeerimine).

0230

TULEVASED HALDUSKULUD

Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada portfelli või positsiooni halduskulusid, mida ei ole kajastatud hindamismudelis, või hindasid, mida on kasutatud kõnealuse mudeli sisendite kalibreerimiseks, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu tulevaste halduskuludega seotud AVA.

0240

ENNETÄHTAEGNE LÕPETAMINE

Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada lepingulise või lepinguvälise ennetähtaegse lõpetamise ootusi, mida ei ole kajastatud hindamismudelis ja mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu ennetähtaegse lõpetamisega seotud AVA.

0250

OPERATSIOONIRISK

Krediidiasutuse või investeerimisühingu õiglase väärtuse korrigeerimine, et kajastada riskipreemiat, mida turuosalised nõuaksid, et kompenseerida portfelli kuuluvate lepingute riski maandamisest, haldamisest ja arveldamisest tulenevaid operatsiooniriske, ning mida saab seega pidada käsitlevaks hindamise ebakindluse sama allikat nagu operatsiooniriskiga seotud AVA.

0260

ESIMESE PÄEVA KASU JA KAHJU

Korrigeerimine, et kajastada juhtusid, mil hindamismudel ja kõik muud asjakohased õiglase väärtuse korrigeerimised, mida kohaldatakse positsiooni või portfelli suhtes, ei kajastanud esimesel päeval kajastatud makstud või saadud hinda, st esimese päeva kasu ja kahju edasilükkamine (IFRS 9.B5.1.2.A).

0270

SELGITUS JA KIRJELDUS

Selliste positsioonide kirjeldus, mida käsitletakse usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkti b alusel, ja põhjus, miks ei olnud võimalik kohaldada kõnealuse määruse artikleid 9–17.

| Rida |
| --- |
| 0010 | 1.   PÕHIMEETODIKOHANE KOGUSUMMA

  Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõige 2
  Veergudes 0010–0110 osutatud iga asjaomase AVAde kategooria puhul usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 3. peatükis sätestatud põhimeetodi kohaselt arvutatud AVAde kogusumma õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste puhul, mida on arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 1. See hõlmab diversifitseerimisest saadavat kasu, mida kajastatakse real 0140 vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 7. |
| 0020 | MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL

  Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõige 2
  Veergudes 0010–0110 osutatud iga asjaomase AVAde kategooria puhul real 0010 kajastatud AVAde kogusumma osa, mis tuleneb kauplemisportfelli kuuluvatest positsioonidest (absoluutväärtus). |
| 0030 | 1.1   ARTIKLITE 9–17 KOHASED PORTFELLID – KATEGOORIA TASANDI KOGUSUMMA PÄRAST DIVERSIFITSEERIMIST

  Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkt a
  Veergudes 0010–0110 osutatud iga asjaomase AVAde kategooria puhul usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklite 9–17 kohaselt arvutatud AVAde kogusumma õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste puhul, mida on arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 1, välja arvatud õiglases väärtuses hinnatavad varad ja kohustused, mille suhtes kohaldatakse usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punktis b kirjeldatud käsitlust.
  See hõlmab usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklite 12 ja 13 kohaselt arvutatud AVAsid, mida kajastatakse ridadel 0050 ja 0060 ning mida võetakse arvesse turuhindade ebakindlusega seotud AVAdes, positsioonide sulgemiskuludega seotud AVAdes ja mudeliriskiga seotud AVAdes, nagu on sätestatud usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 12 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 2.
  See hõlmab diversifitseerimisest saadavat kasu, mida kajastatakse real 0140 vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 7.
  Seepärast peaks rida 0030 olema ridade 0 040  ja 0140 vahe. |
| 0040–0130 | 1.1.1   KATEGOORIA TASANDI KOGUSUMMA ENNE DIVERSIFITSEERIMIST

  Ridade 0090–0130 puhul määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud õiglases väärtuses hinnatavad varad ja kohustused (kauplemisportfelli kuuluvad ja kauplemisportfellivälised), mida on arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 1, järgmiste riskikategooriate järgi: intressimäärad, valuuta, krediit, aktsiad, kaubad.
  Selleks kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud oma sisemist riskijuhtimise struktuuri ja määravad pärast eksperdihinnangut oma äriliinid või kauplemisüksused kõige asjakohasemasse riskikategooriasse. AVAd, õiglase väärtuse korrigeerimised ja muu nõutud teave, mis vastavad määratud äriliinidele või kauplemisüksustele, määratakse seejärel samasse asjakohasesse riskikategooriasse, et anda rea tasandil iga riskikategooria puhul ühtne ülevaade nii usaldatavusnõuete täitmise kui ka raamatupidamislikul eesmärgil tehtud korrigeerimistest ning asjaomaste positsioonide suurusest (õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste seisukohast). Kui AVAd ja muud korrigeerimised arvutatakse erineval agregeerimise tasemel, eelkõige ettevõtte tasandil, töötavad krediidiasutused ja investeerimisühingud välja meetodi, mille kohaselt määratakse AVAd asjakohastesse positsioonide kogumitesse. Määramismeetodi kohaselt peab rida 0040 olema ridade 0050–0130 summa veergude 0010–0100 puhul.
  Olenemata sellest, millist meetodit kasutatakse, peab esitatav teave olema rea tasandil võimalikult ühtne, kuna esitatud teavet võrreldakse sellel tasandil (AVA summad, hinnatõusu ebakindlus, õiglase väärtuse summad ja võimalikud õiglase väärtuse korrigeerimised).
  Ridade 0090–0130 jaotus ei hõlma usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklite 12 ja 13 kohaselt arvutatud AVAsid, mida kajastatakse ridadel 0050 ja 0060 ning mida võetakse arvesse turuhindade ebakindlusega seotud AVAdes, positsioonide sulgemiskuludega seotud AVAdes ja mudeliriskiga seotud AVAdes, nagu on sätestatud usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 12 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 2.
  Diversifitseerimisest saadav kasu kajastatakse real 0140 vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 7 ning seega jäetakse see välja ridadel 0040–0130. |
| 0050 | MILLEST: REALISEERIMATA KREDIIDIRISKI MARGINAALIDEGA SEOTUD AVA

  Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 10, usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikkel 12
  Realiseerimata krediidiriski marginaalidega seotud AVA kogusumma ja selle jaotus turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAde vahel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 12.
  Veerg 0110: AVA kogusumma esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil, kuna seoses selle jaotusega turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAde vahel võetakse seda – pärast diversifitseerimisest saadava kasu arvessevõtmist – arvesse vastavates kategooria tasandi AVAdes.
  Veerud 0130 ja 0140: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on arvesse võetud realiseerimata krediidiriski marginaaliga seotud AVA arvutamisel. Kõnealuse AVA arvutamisel ei või täielikus vastavuses olevaid õiglases väärtuses hinnatavaid tasakaalustatud varasid ja kohustusi, mis on välja jäetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2, enam käsitada täielikus vastavuses olevatena ja tasakaalustatuna. |
| 0060 | MILLEST: INVESTEERIMIS- JA RAHASTAMISKULUDEGA SEOTUD AVA

  Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 10, usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikkel 17
  Investeerimis- ja rahastamiskuludega seotud AVA kogusumma ja selle jaotus turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAde vahel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 13.
  Veerg 0110: AVA kogusumma esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil, kuna seoses selle jaotusega turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAde vahel võetakse seda – pärast diversifitseerimisest saadava kasu arvessevõtmist – arvesse vastavates kategooria tasandi AVAdes.
  Veerud 0130 ja 0140: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on arvesse võetud investeerimis- ja rahastamiskuludega seotud AVA arvutamisel. Kõnealuse AVA arvutamisel ei või täielikus vastavuses olevaid õiglases väärtuses hinnatavaid tasakaalustatud varasid ja kohustusi, mis on välja jäetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2, enam käsitada täielikus vastavuses olevatena ja tasakaalustatuna. |
| 0070 | MILLEST: AVA, MILLE VÄÄRTUS ON ARTIKLI 9 LÕIKE 2 KOHASELT NULL

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad hinnatavatele riskipositsioonidele, mille puhul AVA väärtus on usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõike 2 kohaselt null. |
| 0080 | MILLEST: AVA, MILLE VÄÄRTUS ON ARTIKLI 10 LÕIGETE 2 JA 3 KOHASELT NULL

  Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad hinnatavatele riskipositsioonidele, mille puhul AVA väärtus on usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 10 lõike 2 või artikli 10 lõike 3 kohaselt null. |
| 0090 | 1.1.1.1 | INTRESSIMÄÄRAD |

Rida

0010

1.   PÕHIMEETODIKOHANE KOGUSUMMA

Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõige 2

Veergudes 0010–0110 osutatud iga asjaomase AVAde kategooria puhul usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 3. peatükis sätestatud põhimeetodi kohaselt arvutatud AVAde kogusumma õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste puhul, mida on arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 1. See hõlmab diversifitseerimisest saadavat kasu, mida kajastatakse real 0140 vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 7.

0020

MILLEST: KAUPLEMISPORTFELL

Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõige 2

Veergudes 0010–0110 osutatud iga asjaomase AVAde kategooria puhul real 0010 kajastatud AVAde kogusumma osa, mis tuleneb kauplemisportfelli kuuluvatest positsioonidest (absoluutväärtus).

0030

1.1   ARTIKLITE 9–17 KOHASED PORTFELLID – KATEGOORIA TASANDI KOGUSUMMA PÄRAST DIVERSIFITSEERIMIST

Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkt a

Veergudes 0010–0110 osutatud iga asjaomase AVAde kategooria puhul usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklite 9–17 kohaselt arvutatud AVAde kogusumma õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste puhul, mida on arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 1, välja arvatud õiglases väärtuses hinnatavad varad ja kohustused, mille suhtes kohaldatakse usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punktis b kirjeldatud käsitlust.

See hõlmab usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklite 12 ja 13 kohaselt arvutatud AVAsid, mida kajastatakse ridadel 0050 ja 0060 ning mida võetakse arvesse turuhindade ebakindlusega seotud AVAdes, positsioonide sulgemiskuludega seotud AVAdes ja mudeliriskiga seotud AVAdes, nagu on sätestatud usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 12 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 2.

See hõlmab diversifitseerimisest saadavat kasu, mida kajastatakse real 0140 vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 7.

Seepärast peaks rida 0030 olema ridade 0 040  ja 0140 vahe.

0040–0130

1.1.1   KATEGOORIA TASANDI KOGUSUMMA ENNE DIVERSIFITSEERIMIST

Ridade 0090–0130 puhul määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud õiglases väärtuses hinnatavad varad ja kohustused (kauplemisportfelli kuuluvad ja kauplemisportfellivälised), mida on arvesse võetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 1, järgmiste riskikategooriate järgi: intressimäärad, valuuta, krediit, aktsiad, kaubad.

Selleks kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud oma sisemist riskijuhtimise struktuuri ja määravad pärast eksperdihinnangut oma äriliinid või kauplemisüksused kõige asjakohasemasse riskikategooriasse. AVAd, õiglase väärtuse korrigeerimised ja muu nõutud teave, mis vastavad määratud äriliinidele või kauplemisüksustele, määratakse seejärel samasse asjakohasesse riskikategooriasse, et anda rea tasandil iga riskikategooria puhul ühtne ülevaade nii usaldatavusnõuete täitmise kui ka raamatupidamislikul eesmärgil tehtud korrigeerimistest ning asjaomaste positsioonide suurusest (õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste seisukohast). Kui AVAd ja muud korrigeerimised arvutatakse erineval agregeerimise tasemel, eelkõige ettevõtte tasandil, töötavad krediidiasutused ja investeerimisühingud välja meetodi, mille kohaselt määratakse AVAd asjakohastesse positsioonide kogumitesse. Määramismeetodi kohaselt peab rida 0040 olema ridade 0050–0130 summa veergude 0010–0100 puhul.

Olenemata sellest, millist meetodit kasutatakse, peab esitatav teave olema rea tasandil võimalikult ühtne, kuna esitatud teavet võrreldakse sellel tasandil (AVA summad, hinnatõusu ebakindlus, õiglase väärtuse summad ja võimalikud õiglase väärtuse korrigeerimised).

Ridade 0090–0130 jaotus ei hõlma usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklite 12 ja 13 kohaselt arvutatud AVAsid, mida kajastatakse ridadel 0050 ja 0060 ning mida võetakse arvesse turuhindade ebakindlusega seotud AVAdes, positsioonide sulgemiskuludega seotud AVAdes ja mudeliriskiga seotud AVAdes, nagu on sätestatud usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 12 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 2.

Diversifitseerimisest saadav kasu kajastatakse real 0140 vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 7 ning seega jäetakse see välja ridadel 0040–0130.

0050

MILLEST: REALISEERIMATA KREDIIDIRISKI MARGINAALIDEGA SEOTUD AVA

Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 10, usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikkel 12

Realiseerimata krediidiriski marginaalidega seotud AVA kogusumma ja selle jaotus turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAde vahel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 12.

Veerg 0110: AVA kogusumma esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil, kuna seoses selle jaotusega turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAde vahel võetakse seda – pärast diversifitseerimisest saadava kasu arvessevõtmist – arvesse vastavates kategooria tasandi AVAdes.

Veerud 0130 ja 0140: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on arvesse võetud realiseerimata krediidiriski marginaaliga seotud AVA arvutamisel. Kõnealuse AVA arvutamisel ei või täielikus vastavuses olevaid õiglases väärtuses hinnatavaid tasakaalustatud varasid ja kohustusi, mis on välja jäetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2, enam käsitada täielikus vastavuses olevatena ja tasakaalustatuna.

0060

MILLEST: INVESTEERIMIS- JA RAHASTAMISKULUDEGA SEOTUD AVA

Kapitalinõuete määruse artikli 105 lõige 10, usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikkel 17

Investeerimis- ja rahastamiskuludega seotud AVA kogusumma ja selle jaotus turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAde vahel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 13.

Veerg 0110: AVA kogusumma esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil, kuna seoses selle jaotusega turuhindade ebakindlusega, positsioonide sulgemiskuludega ja mudeliriskiga seotud AVAde vahel võetakse seda – pärast diversifitseerimisest saadava kasu arvessevõtmist – arvesse vastavates kategooria tasandi AVAdes.

Veerud 0130 ja 0140: selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on arvesse võetud investeerimis- ja rahastamiskuludega seotud AVA arvutamisel. Kõnealuse AVA arvutamisel ei või täielikus vastavuses olevaid õiglases väärtuses hinnatavaid tasakaalustatud varasid ja kohustusi, mis on välja jäetud künnise arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikele 2, enam käsitada täielikus vastavuses olevatena ja tasakaalustatuna.

0070

MILLEST: AVA, MILLE VÄÄRTUS ON ARTIKLI 9 LÕIKE 2 KOHASELT NULL

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad hinnatavatele riskipositsioonidele, mille puhul AVA väärtus on usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõike 2 kohaselt null.

0080

MILLEST: AVA, MILLE VÄÄRTUS ON ARTIKLI 10 LÕIGETE 2 JA 3 KOHASELT NULL

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mis vastavad hinnatavatele riskipositsioonidele, mille puhul AVA väärtus on usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 10 lõike 2 või artikli 10 lõike 3 kohaselt null.

0090

1.1.1.1

0100

| 1.1.1.2 | VALUUTA |
| --- | --- |

1.1.1.2

0110

| 1.1.1.3 | KREDIIT |
| --- | --- |

1.1.1.3

0120

| 1.1.1.4 | AKTSIAD |
| --- | --- |

1.1.1.4

0130

| 1.1.1.5 | KAUBAD |
| --- | --- |

1.1.1.5

0140

1.1.2   (–) Diversifitseerimisest saadav kasu

Diversifitseerimisest saadav kasu kokku. Ridade 0150 ja 0160 summa.

0150

1.1.2.1   (–) 1. Meetodi kohaselt arvutatud diversifitseerimisest saadav kasu

Selliste AVA kategooriate puhul, mis on agregeeritud 1. meetodi kohaselt vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 6, individuaalsete AVAde summa ja kategooria tasandi AVA kogusumma (pärast agregeerimisega seotud korrigeerimist) vahe.

0160

1.1.2.2   (–) 2. Meetodi kohaselt arvutatud diversifitseerimisest saadav kasu

Selliste AVA kategooriate puhul, mis on agregeeritud 2. meetodi kohaselt vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 9 lõikele 6, artikli 10 lõikele 7 ja artikli 11 lõikele 6, individuaalsete AVAde summa ja kategooria tasandi AVA kogusumma (pärast agregeerimisega seotud korrigeerimist) vahe.

0170

1.1.2.2*   Memokirje: diversifitseerimiseelsed AVAd, mida on 2. Meetodi kohase diversifitseerimise tulemusel vähendatud rohkem kui 90 %

2. meetodi kohaselt kõigi selliste hinnatavate riskipositsioonide FV – PV summa, mille puhul APVA < 10 % (FV – PV).

0180

1.2   Varumeetodi kohaselt arvutatud portfellid

Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkt b.

Portfellide puhul, mille suhtes kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkti b kohast varumeetodit, on AVA kogusumma ridade 0190, 0200 ja 0210 summa.

Asjaomane bilansiline ja muu taustteave esitatakse veergudes 0130–0260. Positsioonide kirjeldus ja põhjus, miks ei olnud võimalik kohaldada usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikleid 9–17, esitatakse veerus 0270.

0190

1.2.1   Varumeetod; 100 % realiseerimata netokasumist

Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkti b alapunkt i

0200

1.2.2   Varumeetod: 10 % tinglikust väärtusest

Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkti b alapunkt ii

0210

1.2.3   Varumeetod; 25 % algväärtusest

Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 7 lõike 2 punkti b alapunkt iii

6.3.   C 32.03 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: MUDELIRISKIGA SEOTUD AVA (PRUVAL 3)

6.3.1.   Üldised märkused

| 154f. | Seda vormi peavad täitma üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes enda tasandil ületavad usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikes 1 osutatud künnist. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kuuluvad konsolideerimisgruppi, mis ületab künnist konsolideeritud tasandil, peavad esitama selle vormi üksnes juhul, kui nad ületavad künnist ka enda tasandil. |
| --- | --- |

154f.

| 154 g. | Selles vormis esitatakse üksikasjalik teave 20 suurima individuaalse mudeliriskiga seotud AVA kohta, mida võetakse arvesse kategooria tasandi mudeliriskiga seotud AVA kogusumma arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 11. See teave vastab vormi C 32.02 real 0050 esitatavale teabele. |
| --- | --- |

154 g.

| 154h. | 20 suurimat individuaalset mudeliriskiga seotud AVA ja vastav tooteteave esitatakse kahanevas järjekorras, alustades suurimast individuaalsest mudeliriskiga seotud AVAst. |
| --- | --- |

154h.

| 154i. | Suurimatele individuaalsetele mudeliriskiga seotud AVAdele vastavate toodete esitamiseks kasutatakse usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 19 lõike 3 punktis a ette nähtud toodete loetelu. |
| --- | --- |

154i.

| 154j. | Kui tooted on hindamismudeli ja mudeliriskiga seotud AVA seisukohast piisavalt ühesugused, koondatakse need ja kajastatakse ühel real, et maksimeerida selle vormi katvust seoses krediidiasutuse või investeerimisühingu kategooria tasandi mudeliriskiga seotud AVA kogusummaga. |
| --- | --- |

154j.

6.3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0005 | JÄRJENUMBER

  Järjenumber on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses (1, 2, 3 jne), kusjuures 1 määratakse suurimale individuaalsele mudeliriskiga seotud AVA-le, 2 suuruselt teisele AVA-le jne. |
| 0010 | MUDEL

  Mudeli sisenimi (tähtnumbriline), mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab mudeli identifitseerimiseks. |
| 0020 | RISKIKATEGOORIA

  Riskikategooria (intressimäärad, valuuta, krediit, aktsiad, kaubad), mis kõige asjakohasemalt kirjeldab toodet või tooterühma, mis on mudeliriskiga seotud väärtuse korrigeerimise aluseks.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud märgivad järgmised koodid:
  IR – intressimäärad
  FX – valuuta
  CR – krediit
  EQ – aktsiad
  CO – kaubad |
| 0030 | TOODE

  Sellise toote või tooterühma sisenimi (tähtnumbriline) kooskõlas usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 19 lõike 3 punktis a ette nähtud toodete loeteluga, mida on mudeli abil hinnatud. |
| 0040 | VAADELDAVUS

  Toote või tooterühma puhul selliste hinnavaatluste arv viimase kaheteistkümne kuu jooksul, mis vastavad mõnele järgmistest kriteeriumidest.






  — | Hinnavaatlus on hind, millega krediidiasutus või investeerimisühing tegi tehingu. |

Veerg

0005

JÄRJENUMBER

Järjenumber on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses (1, 2, 3 jne), kusjuures 1 määratakse suurimale individuaalsele mudeliriskiga seotud AVA-le, 2 suuruselt teisele AVA-le jne.

0010

MUDEL

Mudeli sisenimi (tähtnumbriline), mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab mudeli identifitseerimiseks.

0020

RISKIKATEGOORIA

Riskikategooria (intressimäärad, valuuta, krediit, aktsiad, kaubad), mis kõige asjakohasemalt kirjeldab toodet või tooterühma, mis on mudeliriskiga seotud väärtuse korrigeerimise aluseks.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud märgivad järgmised koodid:

IR – intressimäärad

FX – valuuta

CR – krediit

EQ – aktsiad

CO – kaubad

0030

TOODE

Sellise toote või tooterühma sisenimi (tähtnumbriline) kooskõlas usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 19 lõike 3 punktis a ette nähtud toodete loeteluga, mida on mudeli abil hinnatud.

0040

VAADELDAVUS

Toote või tooterühma puhul selliste hinnavaatluste arv viimase kaheteistkümne kuu jooksul, mis vastavad mõnele järgmistest kriteeriumidest.

—

Hinnavaatlus on hind, millega krediidiasutus või investeerimisühing tegi tehingu.

| — | See on kolmandate isikute vahel tegelikult tehtud tehingu kontrollitav hind. |
| --- | --- |

—

See on kolmandate isikute vahel tegelikult tehtud tehingu kontrollitav hind.

| — | Hind on saadud kolmanda isiku esitatud spetsiaalsest hinnapakkumisest. |
| --- | --- |

—

Hind on saadud kolmanda isiku esitatud spetsiaalsest hinnapakkumisest.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud märgivad ühe järgmistest väärtustest: „mitte ühtegi“, „1–6“, „6–24“, „24–100“, „100+“.

0050

MUDELIRISKIGA SEOTUD AVA

Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 11 lõige 1

Individuaalne mudeliriskiga seotud AVA enne diversifitseerimisest saadavat kasu, kuid pärast portfelli tasaarvestust, kui see on asjakohane.

0060

MILLEST: ARVUTATUD EKSPERDIPÕHISE MEETODI KOHASELT

Veeru 0050 summad, mis on arvutatud usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 11 lõikes 4 määratletud eksperdipõhise meetodi kohaselt.

0070

MILLEST: AGREGEERITUD 2. MEETODI KOHASELT

Veeru 0050 summad, mis on agregeeritud usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 lisas sätestatud 2. meetodi kohaselt. Lisa terminoloogia kohaselt on see FV – PV.

0080

2. MEETODI KOHASELT ARVUTATUD AGREGEERITUD AVA

Selliste individuaalsete mudeliriskiga seotud AVAde panus kategooria tasandi mudeliriskiga seotud AVA kogusummasse, nagu arvutatakse vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 11 lõikele 7, mis on agregeeritud usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 lisas sätestatud 2. meetodi kohaselt. Lisa terminoloogia kohaselt vastab see APVA-le.

0090-0100

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD JA KOHUSTUSED

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade ja kohustuste absoluutväärtus, mida on hinnatud veerus 0010 märgitud mudeli abil, nagu on kajastatud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt koostatud finantsaruannetes.

0090

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD VARAD

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate varade absoluutväärtus, mida on hinnatud veerus 0010 märgitud mudeli abil, nagu on kajastatud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt koostatud finantsaruannetes.

0100

ÕIGLASES VÄÄRTUSES HINNATAVAD KOHUSTUSED

Selliste õiglases väärtuses hinnatavate kohustuste absoluutväärtus, mida on hinnatud veerus 0010 märgitud mudeli abil, nagu on kajastatud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt koostatud finantsaruannetes.

0110

SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS (VÄLJUNDITE TESTIMINE)

Korrigeerimata erinevuse summade („sõltumatu hinnakontrolli kohane erinevus“) summa, mis on arvutatud aruandekuupäevale kõige lähema kuu lõpu seisuga kapitalinõuete määruse artikli 105 lõike 8 kohaselt tehtud sõltumatu hinnakontrolli raames, võrreldes vastava toote või tooterühma parimate kättesaadavate sõltumatute andmetega.

Korrigeerimata erinevuse summad osutavad kauplemissüsteemi tekitatud väärtuste ja igakuise sõltumatu hinnakontrolli käigus hinnatud väärtuste korrigeerimata erinevustele.

Sõltumatu hinnakontrolli kohase erinevuse arvutamisel ei võeta arvesse korrigeeritud erinevuse summasid krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisarvestuses asjaomase kuu lõpu kuupäeva seisuga.

Arvesse võetakse üksnes tulemusi, mis on kalibreeritud selliste instrumentide hindade alusel, mida kajastataks sama tootena (väljundite testimine). Arvesse ei võeta sisendite testimise tulemusi turuandmesisendite puhul, mida testitakse selliste tasemete suhtes, mida on kalibreeritud erinevate toodete alusel.

0120

SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KATVUS (VÄLJUNDITE TESTIMINE)

Selliste mudelis kajastatud ja mudeliriskiga seotud AVAga kaalutud positsioonide osakaal protsentides, mida hõlmavad sõltumatu hinnakontrolli väljundite testimise tulemused veerus 0110.

0130–0140

ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED

Vormi C 32.02 veergudes 0190 ja 0240 määratletud õiglase väärtuse korrigeerimised, mida on kohaldatud mudelis kajastatud positsioonide suhtes (veerg 0010).

0150

ESIMESE PÄEVA KASU JA KAHJU

Vormi C 32.02 veerus 0260 määratletud korrigeerimised, mida on kohaldatud mudelis kajastatud positsioonide suhtes (veerg 0010).

6.4   C 32.04 – USALDUSVÄÄRNE HINDAMINE: KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDEGA SEOTUD AVA (PRUVAL 4)

6.4.1.   Üldised märkused

| 154k. | Seda vormi peavad täitma üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes enda tasandil ületavad usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 4 lõikes 1 osutatud künnist. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kuuluvad konsolideerimisgruppi, mis ületab künnist konsolideeritud tasandil, peavad esitama selle vormi üksnes juhul, kui nad ületavad künnist ka enda tasandil. |
| --- | --- |

154k.

| 154 l. | Selles vormis esitatakse üksikasjalik teave 20 suurima individuaalse kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA kohta, mida võetakse arvesse kategooria tasandi kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA kogusumma arvutamisel vastavalt usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artiklile 14. See teave vastab vormi C 32.02 real 0070 esitatavale teabele. |
| --- | --- |

154 l.

| 154 m. | 20 suurimat individuaalset kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA ja vastav tooteteave esitatakse kahanevas järjekorras, alustades suurimast individuaalsest kontsentreeritud positsioonidega seotud AVAst. |
| --- | --- |

154 m.

| 154n. | Suurimatele individuaalsetele kontsentreeritud positsioonidega seotud AVAdele vastavate toodete esitamiseks kasutatakse usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 19 lõike 3 punktis a ette nähtud toodete loetelu. |
| --- | --- |

154n.

| 154o. | Võimaluse korral koondatakse AVA arvutamise metoodika seisukohast ühesugused positsioonid, et maksimeerida selle vormi katvust. |
| --- | --- |

154o.

6.4.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 0005 | JÄRJENUMBER

  Järjenumber on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses (1, 2, 3 jne), kusjuures 1 määratakse suurimale individuaalsele kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA-le, 2 suuruselt teisele AVA-le jne. |
| 0010 | RISKIKATEGOORIA

  Riskikategooria (intressimäärad, valuuta, krediit, aktsiad, kaubad), mis kõige asjakohasemalt kirjeldab positsiooni.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud märgivad järgmised koodid:
  IR – intressimäärad
  FX – valuuta
  CR – krediit
  EQ – aktsiad
  CO – kaubad |
| 0020 | TOODE

  Toote või tooterühma sisenimi kooskõlas usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 19 lõike 3 punktis a ette nähtud toodete loeteluga. |
| 0030 | ALUSVARA

  Alusvara või alusvarade sisenimi tuletisinstrumentide puhul või instrumendi sisenimi mitte-tuletisinstrumentide puhul. |
| 0040 | KONTSENTREERITUD POSITSIOONI SUURUS

  Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 14 lõike 1 punkti a kohaselt kindlaks tehtud üksiku kontsentreeritud hinnatava positsiooni suurus veerus 0050 kirjeldatud ühikus. |
| 0050 | SUURUSMÕÕT

  Suuruse mõõtühik, mida kasutatakse ettevõttesiseselt kontsentreeritud hinnatava positsiooni identifitseerimise osana, et arvutada veerus 0040 osutatud kontsentreeritud positsiooni suurus.
  Võlakirjades või aktsiates olevate positsioonide puhul palun märkida ühik, mida kasutatakse sisemisel riskijuhtimisel, nt „võlakirjade arv“, „aktsiate arv“ või „turuväärtus“.
  Tuletisinstrumentides olevate positsioonide puhul palun märkida ühik, mida kasutatakse sisemisel riskijuhtimisel, nt „PV01; eurot 1 baaspunkti suuruse paralleelse intressikõvera nihke kohta“. |
| 0060 | TURUVÄÄRTUS

  Positsiooni turuväärtus. |
| 0070 | USALDUSVÄÄRNE VÄLJUMISPERIOOD

  Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 14 lõike 1 punkti b kohaselt leitud usaldusväärne väljumisperiood päevades. |
| 0080 | KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDEGA SEOTUD AVA

  Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 14 lõike 1 kohaselt arvutatud kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA summa asjaomaste individuaalsete kontsentreeritud hinnatavate positsioonide puhul. |
| 0090 | KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDE ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMINE

  Õiglase väärtuse mis tahes sellise korrigeerimise summa, mis on tehtud, et kajastada asjaolu, et krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitav koondpositsioon on suurem kui tavapärane kauplemismaht või suurem kui positsiooni suurus, millel põhinevad vaadeldavad hinnad või tehingud, mida kasutatakse hindamismudeli puhul kasutatavate hindade või sisendite kalibreerimiseks.
  Kajastatav summa vastab summale, mida on kohaldatud asjaomaste individuaalsete kontsentreeritud hinnatavate positsioonide suhtes. |
| 0100 | SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS

  Korrigeerimata erinevuse summade („sõltumatu hinnakontrolli kohane erinevus“) summa, mis on arvutatud aruandekuupäevale kõige lähema kuu lõpu seisuga kapitalinõuete määruse artikli 105 lõike 8 kohaselt teostatud sõltumatu hinnakontrolli raames, võrreldes asjaomaste individuaalsete kontsentreeritud hinnatavate positsioonide parimate kättesaadavate sõltumatute andmetega.
  Korrigeerimata erinevuse summad osutavad kauplemissüsteemi tekitatud väärtuste ja igakuise sõltumatu hinnakontrolli käigus hinnatud väärtuste korrigeerimata erinevustele.
  Sõltumatu hinnakontrolli kohase erinevuse arvutamisel ei võeta arvesse korrigeeritud erinevuse summasid krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisarvestuses asjaomase kuu lõpu kuupäeva seisuga. |

Veerg

0005

JÄRJENUMBER

Järjenumber on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses (1, 2, 3 jne), kusjuures 1 määratakse suurimale individuaalsele kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA-le, 2 suuruselt teisele AVA-le jne.

0010

RISKIKATEGOORIA

Riskikategooria (intressimäärad, valuuta, krediit, aktsiad, kaubad), mis kõige asjakohasemalt kirjeldab positsiooni.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud märgivad järgmised koodid:

IR – intressimäärad

FX – valuuta

CR – krediit

EQ – aktsiad

CO – kaubad

0020

TOODE

Toote või tooterühma sisenimi kooskõlas usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 19 lõike 3 punktis a ette nähtud toodete loeteluga.

0030

ALUSVARA

Alusvara või alusvarade sisenimi tuletisinstrumentide puhul või instrumendi sisenimi mitte-tuletisinstrumentide puhul.

0040

KONTSENTREERITUD POSITSIOONI SUURUS

Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 14 lõike 1 punkti a kohaselt kindlaks tehtud üksiku kontsentreeritud hinnatava positsiooni suurus veerus 0050 kirjeldatud ühikus.

0050

SUURUSMÕÕT

Suuruse mõõtühik, mida kasutatakse ettevõttesiseselt kontsentreeritud hinnatava positsiooni identifitseerimise osana, et arvutada veerus 0040 osutatud kontsentreeritud positsiooni suurus.

Võlakirjades või aktsiates olevate positsioonide puhul palun märkida ühik, mida kasutatakse sisemisel riskijuhtimisel, nt „võlakirjade arv“, „aktsiate arv“ või „turuväärtus“.

Tuletisinstrumentides olevate positsioonide puhul palun märkida ühik, mida kasutatakse sisemisel riskijuhtimisel, nt „PV01; eurot 1 baaspunkti suuruse paralleelse intressikõvera nihke kohta“.

0060

TURUVÄÄRTUS

Positsiooni turuväärtus.

0070

USALDUSVÄÄRNE VÄLJUMISPERIOOD

Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 14 lõike 1 punkti b kohaselt leitud usaldusväärne väljumisperiood päevades.

0080

KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDEGA SEOTUD AVA

Usaldusväärset hindamist käsitleva delegeeritud määruse (EL) 2016/101 artikli 14 lõike 1 kohaselt arvutatud kontsentreeritud positsioonidega seotud AVA summa asjaomaste individuaalsete kontsentreeritud hinnatavate positsioonide puhul.

0090

KONTSENTREERITUD POSITSIOONIDE ÕIGLASE VÄÄRTUSE KORRIGEERIMINE

Õiglase väärtuse mis tahes sellise korrigeerimise summa, mis on tehtud, et kajastada asjaolu, et krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitav koondpositsioon on suurem kui tavapärane kauplemismaht või suurem kui positsiooni suurus, millel põhinevad vaadeldavad hinnad või tehingud, mida kasutatakse hindamismudeli puhul kasutatavate hindade või sisendite kalibreerimiseks.

Kajastatav summa vastab summale, mida on kohaldatud asjaomaste individuaalsete kontsentreeritud hinnatavate positsioonide suhtes.

0100

SÕLTUMATU HINNAKONTROLLI KOHANE ERINEVUS

Korrigeerimata erinevuse summade („sõltumatu hinnakontrolli kohane erinevus“) summa, mis on arvutatud aruandekuupäevale kõige lähema kuu lõpu seisuga kapitalinõuete määruse artikli 105 lõike 8 kohaselt teostatud sõltumatu hinnakontrolli raames, võrreldes asjaomaste individuaalsete kontsentreeritud hinnatavate positsioonide parimate kättesaadavate sõltumatute andmetega.

Korrigeerimata erinevuse summad osutavad kauplemissüsteemi tekitatud väärtuste ja igakuise sõltumatu hinnakontrolli käigus hinnatud väärtuste korrigeerimata erinevustele.

Sõltumatu hinnakontrolli kohase erinevuse arvutamisel ei võeta arvesse korrigeeritud erinevuse summasid krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisarvestuses asjaomase kuu lõpu kuupäeva seisuga.

7.   C 33.00 – RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES (GOV)

7.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

| 155. | Vormis C 33.00 esitatav teave hõlmab kõiki valitsemissektori suhtes olevaid riskipositsioone, nagu on määratletud V lisa punkti 42 alapunktis b. |
| --- | --- |

155.

| 156. | Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes sisalduvad eri riskipositsiooni klassides vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 112 ja 147, nagu on kindlaks määratud vormide C 07.00, C 08.01 ja C 08.02. täitmise juhistes. |
| --- | --- |

156.

| 157. | Vastaspoole sektori „valitsemissektor“ puhul kapitalinõuete määruse kohaste kapitalinõuete arvutamiseks kasutatavate riskipositsiooni klasside määramisel järgitakse 5. lisa 3. osa tabelit 2 (standardmeetod) ja tabelit 3 (sisereitingute meetod). |
| --- | --- |

157.

| 158. | Teave esitatakse koguriskipositsioonide kohta (st summa kõikide riikide puhul, kelle suhtes pangal on riskipositsioon) ja iga riigi kohta, võttes aluseks vastaspoole asukoha vahetu laenuvõtja põhjal. |
| --- | --- |

158.

| 159. | Riskipositsioonide määramisel riskipositsioonide klassidesse või jurisdiktsioonidesse ei võeta arvesse krediidiriski maandamise tehnikaid ega asendusmõju. Riskipositsiooni väärtuste ja riskiga kaalutud vara arvutamisel iga riskipositsiooni klassi või jurisdiktsiooni puhul võetakse siiski arvesse krediidiriski maandamise tehnikaid, sealhulgas asendusmõju. |
| --- | --- |

159.

| 160. | Teabe esitamisel valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide kohta muude vahetu vastaspoole asukoha jurisdiktsioonide lõikes kui aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu asukoha jurisdiktsioon kohaldatakse käesoleva määruse artikli 5 punkti b alapunktis 3 sätestatud künniseid. |
| --- | --- |

160.

7.2.   VORMI „RISKIPOSITSIOONID VALITSEMISSEKTORI SUHTES“ ULATUS

| 161. | Vorm „Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes“ hõlmab bilansilisi, bilansiväliseid ja tuletisinstrumentidest tulenevaid otseseid riskipositsioone (nii kauplemisportfellivälised kui ka kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid). Samuti tuleb esitada memokirje, mis kajastab kaudseid riskipositsioone krediidituletisinstrumentides, mille alusvaraks on valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid. |
| --- | --- |

161.

| 162. | Riskipositsioon on otsene riskipositsioon, kui vahetu vastaspool on üksus, mis kuulub valitsemissektori määratluse alla. |
| --- | --- |

162.

| 163. | Vorm on jagatud kaheks osaks. Esimeses osas esitatakse riskipositsioonide jaotus riskide, regulatiivsete lähenemisviiside ja riskipositsiooni klasside lõikes ning teises osas riskipositsioonide jaotus järelejäänud tähtaja lõikes. |
| --- | --- |

163.

7.3.   JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 010–260 | OTSESED RISKIPOSITSIOONID |
| 010–140 | BILANSILISED RISKIPOSITSIOONID |
| 010 | Selliste finantsvarade bilansiline brutoväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid

  Selliste valitsemissektori suhtes olevate finantsvarade bilansiline brutoväärtus (nagu on kindlaks määratud V lisa 1. osa punkti 34 kohaselt), mis ei ole tuletisinstrumendid, kõigi arvestusportfellide puhul IFRSi või direktiivil 86/635/EMÜ (BAD) põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt, nagu on määratletud V lisa 1. osa punktides 15–22 ja loetletud veergudes 030–120.
  Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine ei vähenda kauplemisportfelli kuuluvate ja kauplemisportfelliväliste õiglases väärtuses mõõdetavate riskipositsioonide bilansilist brutoväärtust. |
| 020 | Selliste finantsvarade bilansiline koguväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid (pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist)

  Selliste valitsemissektori suhtes olevate finantsvarade bilansiline koguväärtus (vastavalt V lisa 1. osa punktile 27), mis ei ole tuletisinstrumendid, kõigi arvestusportfellide puhul IFRSi või BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt, nagu on määratletud V lisa 1. osa punktides 15–22 ja loetletud veergudes 030–120, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist.
  Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on lühike positsioon sama järelejäänud tähtaja ja sama vahetu vastaspoole puhul ning see on nomineeritud samas valuutas, arvatakse lühikese positsiooni bilansiline väärtus maha otsese riskipositsiooni bilansilisest väärtusest. Kui netoväärtus on negatiivne, kajastatakse seda nullina.
  Tuleb märkida veergude 030–120 summa miinus veerg 130. Kui see väärtus on nullist väiksem, märgitakse väärtuseks null. |
| 030–120 | FINANTSVARAD, MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID, ARVESTUSPORTFELLIDE LÕIKES

  Selliste valitsemissektori suhtes olevate finantsvarade bilansiline koguväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid, (nagu määratletud eespool) arvestusportfellide lõikes vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. |
| 030 | Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

  IFRS 7.8(a)(ii); IFRS 9 lisa A |
| 040 | Kauplemisel kasutatavad finantsvarad

  BADi artiklid 32–33; V lisa 1. osa punkt 16; raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a.
  Seda teavet esitavad üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse siseriiklikku üldtunnustatud arvestustava. |
| 050 | Kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel

  IFRS 7.8(a)(ii); IFRS 9.4.1.4 |
| 060 | Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

  IFRS 7.8(a)(i); IFRS 9.4.1.5 ja raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 6. |
| 070 | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

  BADi artikli 36 lõige 2; raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a.
  Seda teavet esitavad üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse siseriiklikku üldtunnustatud arvestustava. |
| 080 | Õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad

  IFRS 7.8(d); IFRS 9.4.1.2A |
| 090 | Omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

  Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 8.
  Seda teavet esitavad üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse siseriiklikku üldtunnustatud arvestustava. |
| 100 | Amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud finantsvarad

  IFRS 7.8(f); IFRS 9.4.1.2; V lisa 1. osa punkt 15 |
| 110 | Soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

  BADi artikkel 35; raamatupidamisdirektiivi artikli 6 lõike 1 punkt i ja artikli 8 lõige 2; V lisa 1. osa punkt 16.
  Seda teavet esitavad üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse siseriiklikku üldtunnustatud arvestustava. |
| 120 | Muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

  BADi artikkel 37; raamatupidamisdirektiivi artikli 12 lõige 7; V lisa 1. osa punkt 16.
  Seda teavet esitavad üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse siseriiklikku üldtunnustatud arvestustava. |
| 130 | Lühikesed positsioonid

  Lühikeste positsioonide bilansiline väärtus, nagu on määratletud IFRS 9 BA.7(b), kui otsene vastaspool on valitsemissektor, nagu on määratletud punktis 1.
  Lühike positsioon tekib juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb väärtpabereid, mis on omandatud pöördrepolaenu raames või mis on laenuks võetud väärtpaberite laenuks andmise tehingu raames, mille otsene vastaspool on valitsemissektor.
  Bilansiline väärtus on lühikeste positsioonide õiglane väärtus.
  Lühikesed positsioonid tuleb kajastada järelejäänud tähtaja klasside (nagu on kindlaks määratud ridades 170–230) ja vahetute vastaspoolte lõikes. Seejärel tasaarvestatakse lühikesed positsioonid positsioonidega, millel on sama järelejäänud tähtaeg ja vahetu vastaspool, et arvutada veergudes 030–120 esitatavad summad. |
| 140 | millest: lühikesed positsioonid, mis tulenevad pöördrepolaenudest, mis on liigitatud kauplemiseks hoitavateks või kauplemisel kasutatavateks finantsvaradeks

  Lühikeste positsioonide bilansiline väärtus, nagu on määratletud IFRS 9 BA.7(b), mis tuleneb juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb väärtpabereid, mis on omandatud pöördrepolaenu raames, mille otsene vastaspool on valitsemissektor, kusjuures kõnealuseid väärtpaberid on liigitatud kauplemiseks hoitavateks või kauplemisel kasutatavate finantsvarade arvestusportfelli (veerg 030 või 040).
  Selles veerus ei kajastata lühikesi positsioone, mis tekivad juhul, kui müüdud väärtpaberid olid laenuks võetud väärtpaberite laenuks andmise tehingu raames. |
| 150 | Varade väärtuse akumuleeritud langus

  Varade väärtuse akumuleeritud kogulangus, mis on seotud finantsvaradega, mis ei ole tuletisinstrumendid ja mida kajastatakse veergudes 080–120. [V lisa 2. osa punktid 70 ja 71] |
| 160 | Varade väärtuse akumuleeritud langus – millest; õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvaradest või omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

  Varade väärtuse akumuleeritud kogulangus, mis on seotud finantsvaradega, mis ei ole tuletisinstrumendid ja mida kajastatakse veergudes 080 ja 090. |
| 170 | Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused

  Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivne kogumuutus seoses veergudes 050, 060, 070, 080 ja 090 kajastatud positsioonidega. [V lisa 2. osa punkt 69] |
| 180 | Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused – millest: kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel, finantsvaradest õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel

  Krediidiriskist tulenev õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivne kogumuutus seoses veergudes 050, 060 ja 070 kajastatud positsioonidega. |
| 190 | Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused – millest: õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvaradest või omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

  Krediidiriskist tulenev õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivne kogumuutus seoses veergudes 080 ja 090 kajastatud positsioonidega. |
| 200–230 | TULETISINSTRUMENDID

  Otseselt tuletisinstrumentidest tulenevad positsioonid kajastatakse veergudes 200–230.
  Selliste tuletisinstrumentide kajastamisel, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski kui ka tururiski kapitalinõudeid, tuleb järgida rea jaotiste puhul esitatud juhiseid. |
| 200–210 | Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid

  Kõik tuletisinstrumendid, mille vastaspool on valitsemissektor ja millel on krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks aruandekuupäeval positiivne õiglane väärtus, sõltumata sellest, kas neid IFRSi või kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kasutatakse kvalifitseeruva riskimaandusena, kauplemiseks hoitavatena või kauplemisportfelli kuuluvatena.
  Majanduslikuks riskimaanduseks kasutatavaid tuletisinstrumente kajastatakse juhul, kui need kuuluvad kauplemisportfelli või kauplemiseks hoitavate instrumentide portfelli (V lisa 2. osa punktid 120, 124, 125 ja 137–140). |
| 200 | Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid: bilansiline väärtus

  Aruandekuupäeval finantsvarana kajastatavate tuletisinstrumentide bilansiline väärtus.
  BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad nendes veergudes kajastatavad tuletisinstrumendid tuletisinstrumente, mida mõõdetakse soetusmaksumuses või soetusmaksumuses või turuväärtuses, olenevalt sellest, kumb on väiksem, ja mis kuuluvad kauplemisportfelli või mida käsitatakse riskimaandamisinstrumentidena. |
| 210 | Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid: tinglik väärtus

  IFRSi või kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kõigi selliste tuletislepingute tinglik väärtus (nagu on määratletud V lisa 2. osa punktides 133–135), mis on sõlmitud ja mida ei ole veel aruandekuupäeval arveldatud ning mille vastaspool on valitsemissektor (nagu on määratletud eespool punktis 1), kui selle õiglane väärtus on krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks aruandekuupäeval positiivne. |
| 220–230 | Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid

  Kõik tuletisinstrumendid, mille vastaspool on valitsemissektor ja millel on krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks aruandekuupäeval negatiivne õiglane väärtus, sõltumata sellest, kas neid IFRSi või kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kasutatakse kvalifitseeruva riskimaandusena, kauplemiseks hoitavatena või kauplemisportfelli kuuluvatena.
  Majanduslikuks riskimaanduseks kasutatavaid tuletisinstrumente kajastatakse juhul, kui need kuuluvad kauplemisportfelli või kauplemiseks hoitavate instrumentide portfelli (V lisa 2. osa punktid 120, 124, 125 ja 137–140). |
| 220 | Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid: bilansiline väärtus

  Aruandekuupäeval finantskohustustena kajastatavate tuletisinstrumentide bilansiline väärtus.
  BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad nendes veergudes kajastatavad tuletisinstrumendid tuletisinstrumente, mida mõõdetakse soetusmaksumuses või soetusmaksumuses või turuväärtuses, olenevalt sellest, kumb on väiksem, ja mis kuuluvad kauplemisportfelli või on määratletud riskimaandamisinstrumentidena. |
| 230 | Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid: tinglik väärtus

  IFRSi või kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kõigi selliste tuletislepingute tinglik väärtus (nagu on määratletud V lisa 2. osa punktides 133–135), mis on sõlmitud ja mida ei ole veel aruandekuupäeval arveldatud ning mille vastaspool on valitsemissektor (nagu on määratletud eespool punktis 1), kui selle õiglane väärtus on krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks negatiivne. |
| 240–260 | BILANSIVÄLISED RISKIPOSITSIOONID |
| 240 | Nimiväärtus

  Kui bilansivälise kirje otsene vastaspool on valitsemissektor, nagu on määratletud eespool punktis 1, selliste kohustuste ja finantsgarantiide nimiväärtus, mida ei käsitleta IFRSi või kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt tuletisinstrumendina (V lisa 2. osa punktid 102–119).
  Vastavalt V lisa 1. osa punktidele 43 ja 44 on valitsemissektor otsene vastaspool: a) antud finantsgarantii puhul, kui ta on garanteeritud võlainstrumendi otsene vastaspool ning b) võetud siduva laenuandmiskohustuse ja muu kohustuse puhul, kui ta on vastaspool, kelle krediidiriski kannab aruandev krediidiasutus või investeerimisühing. |
| 250 | Eraldised

  BADi artikkel 4, passiva punkt 6 (c), bilansivälised kirjed, artikli 27 lõige 11, artikli 28 lõige 8, artikkel 33 IFRS 9.4.2.1(c)(ii), (d)(ii), 9.5.5.20, IAS 37, IFRS 4, V lisa 2. osa punkt 11.
  Kõigi bilansiväliste riskipositsioonide eraldised, sõltumata sellest, kuidas neid mõõdetakse, välja arvatud need, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande vastavalt IFRS 9-le.
  IFRSi kohaselt kajastatakse laenuandmiskohustuse väärtuse langust veerus 150, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei saa eraldi kindlaks määrata võlainstrumendi kasutatud ja kasutamata summaga seotud oodatavat krediidikahju. Kui kõnealuse finantsinstrumendi kogu oodatav krediidikahju ületab instrumendi laenukomponendi bilansilist brutoväärtust, kajastatakse oodatava krediidikahju ülejäänud osa eraldisena veerus 250. |
| 260 | Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused

  Bilansiväliste kirjete puhul, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande vastavalt IFRS 9-le, krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused (V lisa 2. osa punkt 110). |
| 270–280 | Memokirje: krediidituletisinstrumendid, mille alusvaraks on valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid

  Kajastatakse krediidituletisinstrumendid, mis ei vasta finantsgarantii määratlusele ja millega seotud tehingud on aruandev krediidiasutus või investeerimisühing sõlminud muude vastaspooltega kui valitsemissektor ning mille alusvaraks on valitsemissektor.
  Nendes veergudes ei kajastata riskipositsioone, mis on jaotatud riskide, regulatiivsete lähenemisviiside ja riskipositsiooni klasside lõikes (read 020–160).
  Selles jaos kajastatavaid riskipositsioone ei võeta arvesse riskipositsiooni väärtuse ja riskiga kaalutud vara arvutamisel (veerud 290 ja 300), mis põhineb üksnes otsestel riskipositsioonidel. |
| 270 | Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus

  Selliste krediidituletisinstrumentide bilansiline koguväärtus, mille alusvaraks on kajastatud valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid ja millel on krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks aruandekuupäeval positiivne õiglane väärtus, võtmata arvesse usaldusväärse hindamise nõuetest tulenevat väärtuse korrigeerimist.
  Tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse IFRSi, on selles veerus kajastatav väärtus selliste tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on aruandekuupäeva seisuga finantsvarad.
  Tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse BADil põhinevat GAAPi, on selles veerus kajastatav väärtus selliste tuletisinstrumentide õiglane väärtus, millel on aruandekuupäeva seisuga positiivne õiglane väärtus, sõltumata sellest, kuidas neid kajastatakse. |
| 280 | Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus

  Selliste krediidituletisinstrumentide bilansiline koguväärtus, mille alusvaraks on kajastatud valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid ja millel on krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks aruandekuupäeval negatiivne õiglane väärtus, võtmata arvesse usaldusväärse hindamise nõuetest tulenevat väärtuse korrigeerimist.
  Tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse IFRSi, on selles veerus kajastatav väärtus selliste tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on aruandekuupäeva seisuga finantskohustused.
  Tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse BADil põhinevat GAAPi, on selles veerus kajastatav väärtus selliste tuletisinstrumentide õiglane väärtus, millel on aruandekuupäeva seisuga negatiivne õiglane väärtus, sõltumata sellest, kuidas neid kajastatakse. |
| 290 | Riskipositsiooni väärtus

  Selliste riskipositsioonide väärtus, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku.
  Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit: vt kapitalinõuete määruse artikkel 111. Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit: vt kapitalinõuete määruse artikkel 166 ja artikli 230 lõike 1 teine lause.
  Selliste tuletisinstrumentide kajastamisel, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski kui ka tururiski kapitalinõudeid, tuleb järgida rea jaotiste puhul esitatud juhiseid. |
| 300 | Riskiga kaalutud vara

  Riskiga kaalutud vara riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku.
  Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit: vt kapitalinõuete määruse artikli 113 lõiked 1–5. Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit: vt kapitalinõuete määruse artikli 153 lõiked 1 ja 3.
  Kapitalinõuete määruse artikli 271 kohaldamisalasse kuuluvate selliste otseste riskipositsioonide kajastamisel, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuet kui ka tururiski omavahendite nõuet, tuleb järgida rea jaotiste puhul esitatud juhiseid. |

Veerg

Juhised

010–260

OTSESED RISKIPOSITSIOONID

010–140

BILANSILISED RISKIPOSITSIOONID

010

Selliste finantsvarade bilansiline brutoväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid

Selliste valitsemissektori suhtes olevate finantsvarade bilansiline brutoväärtus (nagu on kindlaks määratud V lisa 1. osa punkti 34 kohaselt), mis ei ole tuletisinstrumendid, kõigi arvestusportfellide puhul IFRSi või direktiivil 86/635/EMÜ (BAD) põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt, nagu on määratletud V lisa 1. osa punktides 15–22 ja loetletud veergudes 030–120.

Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine ei vähenda kauplemisportfelli kuuluvate ja kauplemisportfelliväliste õiglases väärtuses mõõdetavate riskipositsioonide bilansilist brutoväärtust.

020

Selliste finantsvarade bilansiline koguväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid (pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist)

Selliste valitsemissektori suhtes olevate finantsvarade bilansiline koguväärtus (vastavalt V lisa 1. osa punktile 27), mis ei ole tuletisinstrumendid, kõigi arvestusportfellide puhul IFRSi või BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt, nagu on määratletud V lisa 1. osa punktides 15–22 ja loetletud veergudes 030–120, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist.

Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on lühike positsioon sama järelejäänud tähtaja ja sama vahetu vastaspoole puhul ning see on nomineeritud samas valuutas, arvatakse lühikese positsiooni bilansiline väärtus maha otsese riskipositsiooni bilansilisest väärtusest. Kui netoväärtus on negatiivne, kajastatakse seda nullina.

Tuleb märkida veergude 030–120 summa miinus veerg 130. Kui see väärtus on nullist väiksem, märgitakse väärtuseks null.

030–120

FINANTSVARAD, MIS EI OLE TULETISINSTRUMENDID, ARVESTUSPORTFELLIDE LÕIKES

Selliste valitsemissektori suhtes olevate finantsvarade bilansiline koguväärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid, (nagu määratletud eespool) arvestusportfellide lõikes vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

030

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

IFRS 7.8(a)(ii); IFRS 9 lisa A

040

Kauplemisel kasutatavad finantsvarad

BADi artiklid 32–33; V lisa 1. osa punkt 16; raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a.

Seda teavet esitavad üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse siseriiklikku üldtunnustatud arvestustava.

050

Kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel

IFRS 7.8(a)(ii); IFRS 9.4.1.4

060

Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

IFRS 7.8(a)(i); IFRS 9.4.1.5 ja raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 6.

070

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

BADi artikli 36 lõige 2; raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a.

Seda teavet esitavad üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse siseriiklikku üldtunnustatud arvestustava.

080

Õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad

IFRS 7.8(d); IFRS 9.4.1.2A

090

Omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Raamatupidamisdirektiivi artikli 8 lõike 1 punkt a ja lõige 8.

Seda teavet esitavad üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse siseriiklikku üldtunnustatud arvestustava.

100

Amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud finantsvarad

IFRS 7.8(f); IFRS 9.4.1.2; V lisa 1. osa punkt 15

110

Soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

BADi artikkel 35; raamatupidamisdirektiivi artikli 6 lõike 1 punkt i ja artikli 8 lõige 2; V lisa 1. osa punkt 16.

Seda teavet esitavad üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse siseriiklikku üldtunnustatud arvestustava.

120

Muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

BADi artikkel 37; raamatupidamisdirektiivi artikli 12 lõige 7; V lisa 1. osa punkt 16.

Seda teavet esitavad üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse siseriiklikku üldtunnustatud arvestustava.

130

Lühikesed positsioonid

Lühikeste positsioonide bilansiline väärtus, nagu on määratletud IFRS 9 BA.7(b), kui otsene vastaspool on valitsemissektor, nagu on määratletud punktis 1.

Lühike positsioon tekib juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb väärtpabereid, mis on omandatud pöördrepolaenu raames või mis on laenuks võetud väärtpaberite laenuks andmise tehingu raames, mille otsene vastaspool on valitsemissektor.

Bilansiline väärtus on lühikeste positsioonide õiglane väärtus.

Lühikesed positsioonid tuleb kajastada järelejäänud tähtaja klasside (nagu on kindlaks määratud ridades 170–230) ja vahetute vastaspoolte lõikes. Seejärel tasaarvestatakse lühikesed positsioonid positsioonidega, millel on sama järelejäänud tähtaeg ja vahetu vastaspool, et arvutada veergudes 030–120 esitatavad summad.

140

millest: lühikesed positsioonid, mis tulenevad pöördrepolaenudest, mis on liigitatud kauplemiseks hoitavateks või kauplemisel kasutatavateks finantsvaradeks

Lühikeste positsioonide bilansiline väärtus, nagu on määratletud IFRS 9 BA.7(b), mis tuleneb juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb väärtpabereid, mis on omandatud pöördrepolaenu raames, mille otsene vastaspool on valitsemissektor, kusjuures kõnealuseid väärtpaberid on liigitatud kauplemiseks hoitavateks või kauplemisel kasutatavate finantsvarade arvestusportfelli (veerg 030 või 040).

Selles veerus ei kajastata lühikesi positsioone, mis tekivad juhul, kui müüdud väärtpaberid olid laenuks võetud väärtpaberite laenuks andmise tehingu raames.

150

Varade väärtuse akumuleeritud langus

Varade väärtuse akumuleeritud kogulangus, mis on seotud finantsvaradega, mis ei ole tuletisinstrumendid ja mida kajastatakse veergudes 080–120. [V lisa 2. osa punktid 70 ja 71]

160

Varade väärtuse akumuleeritud langus – millest; õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvaradest või omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Varade väärtuse akumuleeritud kogulangus, mis on seotud finantsvaradega, mis ei ole tuletisinstrumendid ja mida kajastatakse veergudes 080 ja 090.

170

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivne kogumuutus seoses veergudes 050, 060, 070, 080 ja 090 kajastatud positsioonidega. [V lisa 2. osa punkt 69]

180

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused – millest: kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel, finantsvaradest õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel

Krediidiriskist tulenev õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivne kogumuutus seoses veergudes 050, 060 ja 070 kajastatud positsioonidega.

190

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused – millest: õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvaradest või omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavatest finantsvaradest, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Krediidiriskist tulenev õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivne kogumuutus seoses veergudes 080 ja 090 kajastatud positsioonidega.

200–230

TULETISINSTRUMENDID

Otseselt tuletisinstrumentidest tulenevad positsioonid kajastatakse veergudes 200–230.

Selliste tuletisinstrumentide kajastamisel, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski kui ka tururiski kapitalinõudeid, tuleb järgida rea jaotiste puhul esitatud juhiseid.

200–210

Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid

Kõik tuletisinstrumendid, mille vastaspool on valitsemissektor ja millel on krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks aruandekuupäeval positiivne õiglane väärtus, sõltumata sellest, kas neid IFRSi või kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kasutatakse kvalifitseeruva riskimaandusena, kauplemiseks hoitavatena või kauplemisportfelli kuuluvatena.

Majanduslikuks riskimaanduseks kasutatavaid tuletisinstrumente kajastatakse juhul, kui need kuuluvad kauplemisportfelli või kauplemiseks hoitavate instrumentide portfelli (V lisa 2. osa punktid 120, 124, 125 ja 137–140).

200

Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid: bilansiline väärtus

Aruandekuupäeval finantsvarana kajastatavate tuletisinstrumentide bilansiline väärtus.

BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad nendes veergudes kajastatavad tuletisinstrumendid tuletisinstrumente, mida mõõdetakse soetusmaksumuses või soetusmaksumuses või turuväärtuses, olenevalt sellest, kumb on väiksem, ja mis kuuluvad kauplemisportfelli või mida käsitatakse riskimaandamisinstrumentidena.

210

Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid: tinglik väärtus

IFRSi või kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kõigi selliste tuletislepingute tinglik väärtus (nagu on määratletud V lisa 2. osa punktides 133–135), mis on sõlmitud ja mida ei ole veel aruandekuupäeval arveldatud ning mille vastaspool on valitsemissektor (nagu on määratletud eespool punktis 1), kui selle õiglane väärtus on krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks aruandekuupäeval positiivne.

220–230

Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid

Kõik tuletisinstrumendid, mille vastaspool on valitsemissektor ja millel on krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks aruandekuupäeval negatiivne õiglane väärtus, sõltumata sellest, kas neid IFRSi või kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kasutatakse kvalifitseeruva riskimaandusena, kauplemiseks hoitavatena või kauplemisportfelli kuuluvatena.

Majanduslikuks riskimaanduseks kasutatavaid tuletisinstrumente kajastatakse juhul, kui need kuuluvad kauplemisportfelli või kauplemiseks hoitavate instrumentide portfelli (V lisa 2. osa punktid 120, 124, 125 ja 137–140).

220

Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid: bilansiline väärtus

Aruandekuupäeval finantskohustustena kajastatavate tuletisinstrumentide bilansiline väärtus.

BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad nendes veergudes kajastatavad tuletisinstrumendid tuletisinstrumente, mida mõõdetakse soetusmaksumuses või soetusmaksumuses või turuväärtuses, olenevalt sellest, kumb on väiksem, ja mis kuuluvad kauplemisportfelli või on määratletud riskimaandamisinstrumentidena.

230

Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid: tinglik väärtus

IFRSi või kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kõigi selliste tuletislepingute tinglik väärtus (nagu on määratletud V lisa 2. osa punktides 133–135), mis on sõlmitud ja mida ei ole veel aruandekuupäeval arveldatud ning mille vastaspool on valitsemissektor (nagu on määratletud eespool punktis 1), kui selle õiglane väärtus on krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks negatiivne.

240–260

BILANSIVÄLISED RISKIPOSITSIOONID

240

Nimiväärtus

Kui bilansivälise kirje otsene vastaspool on valitsemissektor, nagu on määratletud eespool punktis 1, selliste kohustuste ja finantsgarantiide nimiväärtus, mida ei käsitleta IFRSi või kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt tuletisinstrumendina (V lisa 2. osa punktid 102–119).

Vastavalt V lisa 1. osa punktidele 43 ja 44 on valitsemissektor otsene vastaspool: a) antud finantsgarantii puhul, kui ta on garanteeritud võlainstrumendi otsene vastaspool ning b) võetud siduva laenuandmiskohustuse ja muu kohustuse puhul, kui ta on vastaspool, kelle krediidiriski kannab aruandev krediidiasutus või investeerimisühing.

250

Eraldised

BADi artikkel 4, passiva punkt 6 (c), bilansivälised kirjed, artikli 27 lõige 11, artikli 28 lõige 8, artikkel 33 IFRS 9.4.2.1(c)(ii), (d)(ii), 9.5.5.20, IAS 37, IFRS 4, V lisa 2. osa punkt 11.

Kõigi bilansiväliste riskipositsioonide eraldised, sõltumata sellest, kuidas neid mõõdetakse, välja arvatud need, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande vastavalt IFRS 9-le.

IFRSi kohaselt kajastatakse laenuandmiskohustuse väärtuse langust veerus 150, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei saa eraldi kindlaks määrata võlainstrumendi kasutatud ja kasutamata summaga seotud oodatavat krediidikahju. Kui kõnealuse finantsinstrumendi kogu oodatav krediidikahju ületab instrumendi laenukomponendi bilansilist brutoväärtust, kajastatakse oodatava krediidikahju ülejäänud osa eraldisena veerus 250.

260

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused

Bilansiväliste kirjete puhul, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande vastavalt IFRS 9-le, krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused (V lisa 2. osa punkt 110).

270–280

Memokirje: krediidituletisinstrumendid, mille alusvaraks on valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid

Kajastatakse krediidituletisinstrumendid, mis ei vasta finantsgarantii määratlusele ja millega seotud tehingud on aruandev krediidiasutus või investeerimisühing sõlminud muude vastaspooltega kui valitsemissektor ning mille alusvaraks on valitsemissektor.

Nendes veergudes ei kajastata riskipositsioone, mis on jaotatud riskide, regulatiivsete lähenemisviiside ja riskipositsiooni klasside lõikes (read 020–160).

Selles jaos kajastatavaid riskipositsioone ei võeta arvesse riskipositsiooni väärtuse ja riskiga kaalutud vara arvutamisel (veerud 290 ja 300), mis põhineb üksnes otsestel riskipositsioonidel.

270

Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus

Selliste krediidituletisinstrumentide bilansiline koguväärtus, mille alusvaraks on kajastatud valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid ja millel on krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks aruandekuupäeval positiivne õiglane väärtus, võtmata arvesse usaldusväärse hindamise nõuetest tulenevat väärtuse korrigeerimist.

Tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse IFRSi, on selles veerus kajastatav väärtus selliste tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on aruandekuupäeva seisuga finantsvarad.

Tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse BADil põhinevat GAAPi, on selles veerus kajastatav väärtus selliste tuletisinstrumentide õiglane väärtus, millel on aruandekuupäeva seisuga positiivne õiglane väärtus, sõltumata sellest, kuidas neid kajastatakse.

280

Negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus

Selliste krediidituletisinstrumentide bilansiline koguväärtus, mille alusvaraks on kajastatud valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid ja millel on krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks aruandekuupäeval negatiivne õiglane väärtus, võtmata arvesse usaldusväärse hindamise nõuetest tulenevat väärtuse korrigeerimist.

Tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse IFRSi, on selles veerus kajastatav väärtus selliste tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on aruandekuupäeva seisuga finantskohustused.

Tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse BADil põhinevat GAAPi, on selles veerus kajastatav väärtus selliste tuletisinstrumentide õiglane väärtus, millel on aruandekuupäeva seisuga negatiivne õiglane väärtus, sõltumata sellest, kuidas neid kajastatakse.

290

Riskipositsiooni väärtus

Selliste riskipositsioonide väärtus, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku.

Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit: vt kapitalinõuete määruse artikkel 111. Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit: vt kapitalinõuete määruse artikkel 166 ja artikli 230 lõike 1 teine lause.

Selliste tuletisinstrumentide kajastamisel, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski kui ka tururiski kapitalinõudeid, tuleb järgida rea jaotiste puhul esitatud juhiseid.

300

Riskiga kaalutud vara

Riskiga kaalutud vara riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku.

Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit: vt kapitalinõuete määruse artikli 113 lõiked 1–5. Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit: vt kapitalinõuete määruse artikli 153 lõiked 1 ja 3.

Kapitalinõuete määruse artikli 271 kohaldamisalasse kuuluvate selliste otseste riskipositsioonide kajastamisel, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuet kui ka tururiski omavahendite nõuet, tuleb järgida rea jaotiste puhul esitatud juhiseid.

| Rida | Juhised |
| --- | --- |
| RISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS REGULATIIVSETE LÄHENEMISVIISIDE LÕIKES |
| 010 | Koguriskipositsioon

  Valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide (nagu määratletud punktis 1) kogusumma. |
| 020–155 | Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku

  Valitsemissektori suhtes olev koguriskipositsioon, mis on riskiga kaalutud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotisele. Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku, hõlmavad nii kauplemisportfelliväliseid kui ka kauplemisportfelli kuuluvaid riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuet.
  Kapitalinõuete määruse artikli 271 kohaldamisalasse kuuluvad otsesed riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuet kui ka tururiski omavahendite nõuet, kajastatakse nii krediidiriski ridadel (020–155) kui ka tururiski real (160): vastaspoole krediidiriskist tulenevad riskipositsioonid kajastatakse krediidiriski ridadel, samas kui tururiskist tulenevad riskipositsioonid kajastatakse tururiski real. |
| 030 | Standardmeetod

  Valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid, mis on riskiga kaalutud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükile, sealhulgas kauplemisportfellivälised riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealusele peatükile riskiga kaalumist vastaspoole krediidiriski puhul. |
| 040 | Nõuded keskvalitsuste vastu

  Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on keskvalitsused. Need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 112 ja 114, nagu on täpsustatud vormi C 07.00 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 050 | Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

  Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused. Need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 112 ja 115, nagu on täpsustatud vormi C 07.00 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 060 | Nõuded avalike sektori asutuste vastu

  Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on avaliku sektori asutused. Need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded avalike sektori asutuste vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 112 ja 116, nagu on täpsustatud vormi C 07.00 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 070 | Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

  Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on rahvusvahelised organisatsioonid. Need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 112 ja 118, nagu on täpsustatud vormi C 07.00 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 075 | Muud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit

  Muud kui eespool ridadel 040–070 kajastatud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mis on omavahendite nõuete arvutamise eesmärgil määratud standardmeetodikohastesse riskipositsiooni klassidesse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 112. |
| 080 | Sisereitingute meetod

  Valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid, mis on riskiga kaalutud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatükile, sealhulgas kauplemisportfellivälised riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealusele peatükile riskiga kaalumist vastaspoole krediidiriski puhul. |
| 090 | Nõuded keskvalitsuste vastu

  Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on keskvalitsused, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 147 lõike 3 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 100 | Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu [nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu]

  Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes, mis on piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 147 lõike 3 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 110 | Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu [nõuded äriühingute vastu]

  Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes, mis on piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded äriühingute vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 147 lõike 4 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 120 | Nõuded avaliku sektori asutuste vastu [nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu]

  Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes, mis on avaliku sektori asutused vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 8, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 147 lõike 3 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 130 | Nõuded avalike sektori asutuste vastu [nõuded äriühingute vastu]

  Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes, mis on avaliku sektori asutused vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 8, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded äriühingute vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 147 lõike 4 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 140 | Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu [nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu]

  Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on rahvusvahelised organisatsioonid, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 147 lõike 3 punktile c, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata. |
| 155 | Muud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit

  Muud kui eespool ridadel 090–140 kajastatud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mis on omavahendite nõuete arvutamise eesmärgil määratud sisereitingute meetodi kohastesse riskipositsiooni klassidesse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 147. |
| 160 | Tururiskiga riskipositsioonid

  Tururiskiga riskipositsioonid hõlmavad positsioone, mille puhul arvutatakse omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotisele.
  Kapitalinõuete määruse artikli 271 kohaldamisalasse kuuluvad otsesed riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuet kui ka tururiski omavahendite nõuet, kajastatakse nii krediidiriski ridadel (020–155) kui ka tururiski real (160): vastaspoole krediidiriskist tulenev riskipositsioon kajastatakse krediidiriski ridadel, samas kui tururiskist tulenev riskipositsioon kajastatakse tururiski real. |
| 170–230 | RISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS JÄRELEJÄÄNUD TÄHTAEGADE LÕIKES

  Järelejäänud tähtaeg arvutatakse kõigi positsioonide puhul päevades, mis jäävad lepingulise tähtaja ja aruandekuupäeva vahele.
  Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes jaotatakse järelejäänud tähtaja järgi ja määratakse klassidesse järgmiselt:






  — | [0–3 kuud [: vähem kui 90 päeva |

Rida

Juhised

RISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS REGULATIIVSETE LÄHENEMISVIISIDE LÕIKES

010

Koguriskipositsioon

Valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide (nagu määratletud punktis 1) kogusumma.

020–155

Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku

Valitsemissektori suhtes olev koguriskipositsioon, mis on riskiga kaalutud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotisele. Riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski raamistikku, hõlmavad nii kauplemisportfelliväliseid kui ka kauplemisportfelli kuuluvaid riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuet.

Kapitalinõuete määruse artikli 271 kohaldamisalasse kuuluvad otsesed riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuet kui ka tururiski omavahendite nõuet, kajastatakse nii krediidiriski ridadel (020–155) kui ka tururiski real (160): vastaspoole krediidiriskist tulenevad riskipositsioonid kajastatakse krediidiriski ridadel, samas kui tururiskist tulenevad riskipositsioonid kajastatakse tururiski real.

030

Standardmeetod

Valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid, mis on riskiga kaalutud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükile, sealhulgas kauplemisportfellivälised riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealusele peatükile riskiga kaalumist vastaspoole krediidiriski puhul.

040

Nõuded keskvalitsuste vastu

Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on keskvalitsused. Need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 112 ja 114, nagu on täpsustatud vormi C 07.00 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

050

Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused. Need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 112 ja 115, nagu on täpsustatud vormi C 07.00 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

060

Nõuded avalike sektori asutuste vastu

Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on avaliku sektori asutused. Need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded avalike sektori asutuste vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 112 ja 116, nagu on täpsustatud vormi C 07.00 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

070

Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on rahvusvahelised organisatsioonid. Need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 112 ja 118, nagu on täpsustatud vormi C 07.00 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

075

Muud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse standardmeetodit

Muud kui eespool ridadel 040–070 kajastatud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mis on omavahendite nõuete arvutamise eesmärgil määratud standardmeetodikohastesse riskipositsiooni klassidesse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 112.

080

Sisereitingute meetod

Valitsemissektori suhtes olevad riskipositsioonid, mis on riskiga kaalutud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatükile, sealhulgas kauplemisportfellivälised riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealusele peatükile riskiga kaalumist vastaspoole krediidiriski puhul.

090

Nõuded keskvalitsuste vastu

Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on keskvalitsused, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 147 lõike 3 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

100

Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu [nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu]

Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes, mis on piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 147 lõike 3 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

110

Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu [nõuded äriühingute vastu]

Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes, mis on piirkondlikud valitsused või kohalikud omavalitsused, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded äriühingute vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 147 lõike 4 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

120

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu [nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu]

Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes, mis on avaliku sektori asutused vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 8, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 147 lõike 3 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

130

Nõuded avalike sektori asutuste vastu [nõuded äriühingute vastu]

Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes, mis on avaliku sektori asutused vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 8, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded äriühingute vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 147 lõike 4 punktile a, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

140

Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu [nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu]

Riskipositsioonid valitsemissektori üksuste suhtes, mis on rahvusvahelised organisatsioonid, kusjuures need riskipositsioonid on määratud riskipositsiooni klassi „nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu“ vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 147 lõike 3 punktile c, nagu on täpsustatud vormide C 08.01 ja C 08.02 juhistes, välja arvatud sätted seoses valitsemissektori suhtes olevate riskipositsioonide ümberjaotamisega teistesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, st neid sätteid ei kohaldata.

155

Muud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse sisereitingute meetodit

Muud kui eespool ridadel 090–140 kajastatud valitsemissektori üksuste suhtes olevad riskipositsioonid, mis on omavahendite nõuete arvutamise eesmärgil määratud sisereitingute meetodi kohastesse riskipositsiooni klassidesse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 147.

160

Tururiskiga riskipositsioonid

Tururiskiga riskipositsioonid hõlmavad positsioone, mille puhul arvutatakse omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotisele.

Kapitalinõuete määruse artikli 271 kohaldamisalasse kuuluvad otsesed riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse nii vastaspoole krediidiriski omavahendite nõuet kui ka tururiski omavahendite nõuet, kajastatakse nii krediidiriski ridadel (020–155) kui ka tururiski real (160): vastaspoole krediidiriskist tulenev riskipositsioon kajastatakse krediidiriski ridadel, samas kui tururiskist tulenev riskipositsioon kajastatakse tururiski real.

170–230

RISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS JÄRELEJÄÄNUD TÄHTAEGADE LÕIKES

Järelejäänud tähtaeg arvutatakse kõigi positsioonide puhul päevades, mis jäävad lepingulise tähtaja ja aruandekuupäeva vahele.

Riskipositsioonid valitsemissektori suhtes jaotatakse järelejäänud tähtaja järgi ja määratakse klassidesse järgmiselt:

—

[0–3 kuud [: vähem kui 90 päeva

| — | [3 kuud – 1 aasta [: 90 päeva või rohkem ning vähem kui 365 päeva |
| --- | --- |

—

[3 kuud – 1 aasta [: 90 päeva või rohkem ning vähem kui 365 päeva

| — | [1 aasta – 2 aastat [: 365 päeva või rohkem ning vähem kui 730 päeva |
| --- | --- |

—

[1 aasta – 2 aastat [: 365 päeva või rohkem ning vähem kui 730 päeva

| — | [2 aastat – 3 aastat [: 730 päeva või rohkem ning vähem kui 1 095 päeva |
| --- | --- |

—

[2 aastat – 3 aastat [: 730 päeva või rohkem ning vähem kui 1 095 päeva

| — | [3 aastat – 5 aastat [: 1 095 päeva või rohkem ning vähem kui 1 825 päeva |
| --- | --- |

—

[3 aastat – 5 aastat [: 1 095 päeva või rohkem ning vähem kui 1 825 päeva

| — | [5 aastat – 10 aastat [: 1 825 päeva või rohkem ning vähem kui 3 650 päeva |
| --- | --- |

—

[5 aastat – 10 aastat [: 1 825 päeva või rohkem ning vähem kui 3 650 päeva

| — | [10 aastat või rohkem [: 3 650 päeva või rohkem“ |
| --- | --- |

—

[10 aastat või rohkem [: 3 650 päeva või rohkem“

---

(1)  Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad selles vormis kajastama andmeid kumulatiivsel alusel aruande kalendriaasta kohta (st alates jooksva aasta 1. jaanuarist).

1

(2)  Eraldiseisev krediidiasutus või investeerimisühing ei kuulu konsolideerimisgruppi ning teda ei konsolideerita samas riigis, kus tema suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid.

2

---

III LISA

„V LISA

FINANTSTEABE ARUANDLUS

Sisukord

| ÜLDISED JUHISED | 337 |
| --- | --- |

| 1. | Viited | 337 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Põhimõtted | 338 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Konsolideerimine | 340 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Finantsinstrumentide arvestusportfellid | 340 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Finantsvarad | 340 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Finantskohustused | 341 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 5. | Finantsinstrumendid | 342 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Finantsvarad | 342 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Bilansiline brutoväärtus | 342 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Finantskohustused | 343 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | Vastaspoolte liigitus | 343 |
| --- | --- | --- |

6.

| VORMIDE TÄITMISE JUHISED | 345 |
| --- | --- |

| 1. | Bilanss | 345 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Varad (1.1) | 345 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kohustused (1.2) | 345 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Omakapital (1.3) | 346 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | Kasumiaruanne (2) | 347 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Koondkasumiaruanne (3) | 350 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa (4) | 351 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Selliste laenude ja ettemaksete jaotus toodete kaupa, mida ei kasutata kauplemisel (5) | 353 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Finantssektorivälistele äriühingutele antud selliste laenude ja ettemaksete jaotus NACE koodide alusel, mida ei kasutata kauplemisel (6) | 354 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Tähtajaks tasumata finantsvarad, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust (7) | 354 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Finantskohustuste jaotus (8) | 355 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Siduvad laenuandmiskohustused, finantsgarantiid ja muud siduvad kohustused (9) | 355 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Tuletisinstrumendid ja riskimaandamise arvestus (10 ja 11) | 358 |
| --- | --- | --- |

10.

| 10.1. | Tuletisinstrumentide liigitus riski liigi alusel | 358 |
| --- | --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Tuletisinstrumentide puhul kajastatavad summad | 359 |
| --- | --- | --- |

10.2.

| 10.3. | „Majanduslikuks riskimaanduseks“ liigitatud tuletisinstrumendid | 360 |
| --- | --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Tuletisinstrumentide jaotus vastaspoole sektorite kaupa | 361 |
| --- | --- | --- |

10.4.

| 10.5. | Riskimaandamise arvestus siseriikliku GAAPi kohaselt (11.2) | 361 |
| --- | --- | --- |

10.5.

| 10.6. | Kajastatav väärtus riskimaandamisinstrumentide puhul, mis ei ole tuletisinstrumendid (11.3 ja 11.3.1) | 361 |
| --- | --- | --- |

10.6.

| 10.7. | Õiglase väärtuse riskimaanduse maandatavad instrumendid (11.4) | 361 |
| --- | --- | --- |

10.7.

| 11. | Muutused krediidikahju allahindlustes ja eraldistes (12) | 362 |
| --- | --- | --- |

11.

| 11.1. | Muutused krediidikahju ja omakapitaliinstrumentide väärtuse langusega seotud allahindlustes BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt (12.0) | 362 |
| --- | --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Muutused krediidikahju allahindlustes ja eraldistes IFRSi kohaselt (12.1) | 362 |
| --- | --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Ülekandmised väärtuse languse etappide vahel (esitatakse brutosummas) (12.2) | 364 |
| --- | --- | --- |

11.3.

| 12. | Saadud tagatised ja garantiid (13) | 365 |
| --- | --- | --- |

12.

| 12.1. | Tagatiste ja garantiide jaotus laenude ja ettemaksete kaupa (muud kui kauplemiseks hoitavad) (13.1) | 365 |
| --- | --- | --- |

12.1.

| 12.2. | Tagatised, mis on omandatud perioodi jooksul, võttes need enda valdusse [aruande kuupäeva seisuga valduses olevad] (13.2) | 365 |
| --- | --- | --- |

12.2.

| 12.3. | Akumuleeritud tagatised, mis on omandatud, võttes need enda valdusse [materiaalne vara] (13.3) | 365 |
| --- | --- | --- |

12.3.

| 13. | Õiglase väärtuse hierarhia: õiglases väärtuses finantsinstrumendid (14) | 365 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Kajastamise lõpetamine ja ülekantud finantsvaradega seotud finantskohustused (15) | 366 |
| --- | --- | --- |

14.

| 15. | Kasumiaruande teatavate kirjete jaotus (16) | 366 |
| --- | --- | --- |

15.

| 15.1. | Intressitulu ja -kulu instrumentide ja vastaspoole sektorite lõikes (16.1) | 366 |
| --- | --- | --- |

15.1.

| 15.2. | Instrumentide lõikes kasumid või kahjumid, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (16.2) | 367 |
| --- | --- | --- |

15.2.

| 15.3. | Kahjumid või kasumid, mis tulenevad kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest ning kauplemisel kasutatavatest finantsvaradest ja -kohustustest, instrumentide kaupa (16.3) | 367 |
| --- | --- | --- |

15.3.

| 15.4. | Kahjumid või kasumid, mis tulenevad kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest ning kauplemisel kasutatavatest finantsvaradest ja -kohustustest, riskide kaupa (16.4) | 368 |
| --- | --- | --- |

15.4.

| 15.5. | Kauplemisel mittekasutatavatest kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest tulenev kasum või kahjum instrumentide kaupa (16.4.1) | 368 |
| --- | --- | --- |

15.5.

| 15.6. | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev kasum ja kahjum instrumentide kaupa (16.5) | 368 |
| --- | --- | --- |

15.6.

| 15.7. | Riskimaandamise arvestusest tulenevad kasumid ja kahjumid (16.6) | 369 |
| --- | --- | --- |

15.7.

| 15.8. | Mittefinantsvarade väärtuse langus (16.7) | 369 |
| --- | --- | --- |

15.8.

| 16. | Raamatupidamisarvestusekohase ja kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kooskõlastav võrdlemine (17) | 369 |
| --- | --- | --- |

16.

| 17. | Viivisnõuded (18) | 369 |
| --- | --- | --- |

17.

| 18. | Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded (19) | 373 |
| --- | --- | --- |

18.

| 19. | Geograafiline jaotus (20) | 376 |
| --- | --- | --- |

19.

| 19.1. | Geograafiline jaotus tegevuse asukoha alusel (20.1–20.3) | 376 |
| --- | --- | --- |

19.1.

| 19.2. | Geograafiline jaotus vastaspoole residentsuse alusel (20.4–20.7) | 376 |
| --- | --- | --- |

19.2.

| 20. | Materiaalne ja immateriaalne vara: kasutusrendil olevad varad (21) | 377 |
| --- | --- | --- |

20.

| 21. | Varade valitsemine, hoidmine ja muud teenuste osutamise funktsioonid (22) | 377 |
| --- | --- | --- |

21.

| 21.1. | Teenus- ja vahendustasude tulud ja kulud tegevuste kaupa (22.1) | 377 |
| --- | --- | --- |

21.1.

| 21.2. | Osutatud teenustega seotud varad (22.2) | 378 |
| --- | --- | --- |

21.2.

| 22. | Osalused konsolideerimata struktureeritud üksustes (30) 69 | 379 |
| --- | --- | --- |

22.

| 23. | Seotud osapooled (31) | 379 |
| --- | --- | --- |

23.

| 23.1. | Seotud osapooled: neile tasumisele kuuluvad ja neilt saadaolevad summad (31.1) | 379 |
| --- | --- | --- |

23.1.

| 23.2. | Seotud osapooled: kulud ja tulud, mis tulenevad tehingutest seotud osapooltega (31.2) | 380 |
| --- | --- | --- |

23.2.

| 24. | Konsolideerimisgrupi struktuur (40) | 380 |
| --- | --- | --- |

24.

| 24.1. | Konsolideerimisgrupi struktuur: üksuste kaupa (40.1) | 380 |
| --- | --- | --- |

24.1.

| 24.2. | Konsolideerimisgrupi struktuur: instrumentide kaupa (40.2) | 381 |
| --- | --- | --- |

24.2.

| 25. | Õiglane väärtus (41) | 382 |
| --- | --- | --- |

25.

| 25.1. | Õiglase väärtuse hierarhia: amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud finantsinstrumendid (41.1) | 382 |
| --- | --- | --- |

25.1.

| 25.2. | Õiglase väärtuse võimaluse kasutamine (41.2) | 382 |
| --- | --- | --- |

25.2.

| 26. | Materiaalne ja immateriaalne vara: bilansiline väärtus mõõtmismeetodi alusel (42) | 382 |
| --- | --- | --- |

26.

| 27. | Eraldised (43) | 382 |
| --- | --- | --- |

27.

| 28. | Kindlaksmääratud hüvitisega skeemid ja hüvitised töötajatele (44) | 382 |
| --- | --- | --- |

28.

| 28.1. | Kindlaksmääratud hüvitistega skeemide netovarade ja -kohustuste komponendid (44.1) | 382 |
| --- | --- | --- |

28.1.

| 28.2. | Muutused kindlaksmääratud hüvitiste kohustustes (44.2) | 383 |
| --- | --- | --- |

28.2.

| 28.3. | Memokirjed [personalikuludega seoses] (44.3) | 383 |
| --- | --- | --- |

28.3.

| 29. | Kasumiaruande teatavate kirjete jaotus (45) | 383 |
| --- | --- | --- |

29.

| 29.1. | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev kasum või kahjum arvestusportfellide kaupa (45.1) | 383 |
| --- | --- | --- |

29.1.

| 29.2. | Kasum või kahjum, mis tuleneb mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest (45.2) | 383 |
| --- | --- | --- |

29.2.

| 29.3. | Muud tegevustulud ja -kulud (45.3) | 383 |
| --- | --- | --- |

29.3.

| 30. | Omakapitali muutuste aruanne (46) | 383 |
| --- | --- | --- |

30.

| RISKIPOSITSIOONI KLASSIDE JA VASTASPOOLE SEKTORITE MÄÄRAMINE | 384 |
| --- | --- |

I OSA

ÜLDISED JUHISED

1.   VIITED

| 1. | Käesolevas lisas on esitatud täiendavad juhised käesoleva määruse III ja IV lisas sisalduvate finantsteabe vormide (edaspidi „FINREP“) täitmiseks. Käesolev lisa täiendab III ja IV lisa vormides viidetena esitatud juhiseid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad IFRSiga ühilduvaid siseriiklikke raamatupidamisstandardeid (edaspidi „ühilduv siseriiklik GAAP“), järgivad käesolevas lisas esitatud üldisi ja IFRSi juhiseid, kui ei ole ette nähtud teisiti. See ei tohi mõjutada ühilduva siseriikliku GAAPi nõuete vastavust BADi nõuetele. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad siseriiklikke raamatupidamisstandardeid, mis ei ühildu IFRSiga või mida ei ole veel viidud kooskõlla IFRS 9 nõuetega, järgivad käesolevas lisas esitatud üldisi ja BADi juhiseid, kui ei ole ette nähtud teisiti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vormides märgitud andmepunktid täidetakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 77 määratletud kohaldatava raamatupidamistava kajastamis-, tasaarvestus- ja hindamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad ainult vormide need osad, mis on seotud järgmisega:






  a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kajastatavad varad, kohustused, omakapital, tulud ja kulud; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kajastatavad varad, kohustused, omakapital, tulud ja kulud;

| b) | bilansivälised riskipositsioonid ja tegevused, milles krediidiasutus või investeerimisühing osaleb; |
| --- | --- |

b)

bilansivälised riskipositsioonid ja tegevused, milles krediidiasutus või investeerimisühing osaleb;

| c) | krediidiasutuse või investeerimisühingu teostatavad tehingud; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuse või investeerimisühingu teostatavad tehingud;

| d) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kohaldatavad hindamiseeskirjad, sealhulgas krediidiriski puhul tehtavate allahindluste hindamise meetodid. |
| --- | --- |

d)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kohaldatavad hindamiseeskirjad, sealhulgas krediidiriski puhul tehtavate allahindluste hindamise meetodid.

| 5. | III ja IV lisa ning käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmisi lühendeid:






  a) | „kapitalinõuete määrus“ – määrus (EL) nr 575/2013; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

„kapitalinõuete määrus“ – määrus (EL) nr 575/2013;

| b) | „IAS“ või „IFRS“ – määruse nr 1606/2002 (1) artiklis 2 määratletud „rahvusvahelised raamatupidamisstandardid“, mille on komisjon vastu võtnud; |
| --- | --- |

b)

„IAS“ või „IFRS“ – määruse nr 1606/2002 (1) artiklis 2 määratletud „rahvusvahelised raamatupidamisstandardid“, mille on komisjon vastu võtnud;

| c) | „EKP bilansikirjete määrus“ või „EKP/2013/33“ – Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1071/2013 (2); |
| --- | --- |

c)

„EKP bilansikirjete määrus“ või „EKP/2013/33“ – Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1071/2013 (2);

| d) | „NACE määrus“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006 (3); |
| --- | --- |

d)

„NACE määrus“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006 (3);

| e) | „NACE koodid“ – NACE määruses sätestatud koodid; |
| --- | --- |

e)

„NACE koodid“ – NACE määruses sätestatud koodid;

| f) | „BAD“ – nõukogu direktiiv 86/635/EMÜ (4); |
| --- | --- |

f)

„BAD“ – nõukogu direktiiv 86/635/EMÜ (4);

| g) | „raamatupidamisdirektiiv“ – direktiiv 2013/34/EL (5); |
| --- | --- |

g)

„raamatupidamisdirektiiv“ – direktiiv 2013/34/EL (5);

| h) | „siseriiklik GAAP“ – BADi kohaselt väljatöötatud siseriiklik üldtunnustatud arvestustava; |
| --- | --- |

h)

„siseriiklik GAAP“ – BADi kohaselt väljatöötatud siseriiklik üldtunnustatud arvestustava;

| i) | „VKE“ – komisjoni soovituses K(2003)1422 (6) määratletud mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad; |
| --- | --- |

i)

„VKE“ – komisjoni soovituses K(2003)1422 (6) määratletud mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad;

| j) | „ISIN kood“ – 12 tähtnumbrilisest märgist koosnev rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber, mis antakse väärtpaberitele ja mis on väärtpaberiemissiooni kordumatu tunnus; |
| --- | --- |

j)

„ISIN kood“ – 12 tähtnumbrilisest märgist koosnev rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber, mis antakse väärtpaberitele ja mis on väärtpaberiemissiooni kordumatu tunnus;

| k) | „LEI kood“ – üksustele antud ülemaailmne juriidilise isiku tunnus, mis on finantstehingu osapoole kordumatu tunnus; |
| --- | --- |

k)

„LEI kood“ – üksustele antud ülemaailmne juriidilise isiku tunnus, mis on finantstehingu osapoole kordumatu tunnus;

| l) | „väärtuse languse etapid“: IFRS 9.5.5 määratletud väärtuse languse kategooriad. „1. etapp“ osutab IFRS 9.5.5.5 kohaselt mõõdetud väärtuse langusele. „2. etapp“ osutab IFRS 9.5.5.3 kohaselt mõõdetud väärtuse langusele. „3. etapp“ osutab IFRS 9 lisas A määratletud krediidiriski tõttu langenud vara väärtuse langusele. |
| --- | --- |

l)

„väärtuse languse etapid“: IFRS 9.5.5 määratletud väärtuse languse kategooriad. „1. etapp“ osutab IFRS 9.5.5.5 kohaselt mõõdetud väärtuse langusele. „2. etapp“ osutab IFRS 9.5.5.3 kohaselt mõõdetud väärtuse langusele. „3. etapp“ osutab IFRS 9 lisas A määratletud krediidiriski tõttu langenud vara väärtuse langusele.

2.   PÕHIMÕTTED

| 6. | III ja IV lisa puhul tähendab halli varjundiga andmepunkt, et asjaomane andmepunkt ei ole nõutud või selle kohta ei ole võimalik andmeid esitada. IV lisas tähendab viidete must varjund teataval real või teatavas veerus, et krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes järgivad neid viiteid kõnealusel real või kõnealuses veerus, ei pea seotud andmepunkte täitma. |
| --- | --- |

6.

| 7. | III ja IV lisas esitatud vormid sisaldavad otseselt väljendamata valideerimiseeskirju, mis tulenevad vormide endi põhimõtetest. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sulgude kasutamine vormi mis tahes kirje pealkirjas tähendab, et see kirje tuleb lõppsumma saamiseks lahutada, kuid ei tähenda, et see kirje tuleb esitada negatiivsena. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Negatiivsena esitatavad kirjed on kindlaks määratud koondvormides ning nende pealkirja algusesse on lisatud miinusmärk „(–)“, näiteks pealkirjas „(–) Omaaktsiad“. |
| --- | --- |

9.

| 10. | III ja IV lisas esitatud finantsteabe aruandlusvormidega seotud „andmepunkti mudelis“ (Data Point Model, „DPM“) on igal andmepunktil (lahter) „aluskirje“ (base item), millele lisatakse „kreedit/deebet“ täiend. Sellega tagatakse, et kõik andmepunkte esitavad üksused järgivad „märgi põhimõtteid“ ning see võimaldab teada igale andmepunktile vastavat „kreedit/deebet“ täiendit. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nende põhimõtete skeem on esitatud tabelis 1.

  Tabel 1


  Kreedit/deebet põhimõtted, positiivsed ja negatiivsed märgid









  Element | Kreedit/Deebet | Saldo/Muutus | Esitatud arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Varad | Deebet | Varade saldo | Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja) |
| Varade kasv | Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja) |
| Varade negatiivne saldo | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“) |
| Varade vähenemine | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“) |
| Kulud | Kulude saldo | Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja) |
| Kulude kasv | Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja) |
| Kulude negatiivne saldo (sealhulgas tühistamised) | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“) |
| Kulude vähenemine | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“) |
| Kohustused | Kreedit | Kohustuste saldo | Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja) |
| Kohustuste kasv | Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja) |
| Kohustuste negatiivne saldo | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“) |
| Kohustuste vähenemine | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“) |
| Omakapitali investeeringud | Omakapitali saldo | Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja) |
| Omakapitali kasv | Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja) |
| Omakapitali negatiivne saldo | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“) |
| Omakapitali vähenemine | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“) |
| Tulud | Tulude saldo | Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja) |
| Tulude kasv | Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja) |
| Tulude negatiivne saldo (sealhulgas tühistamised) | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“) |
| Tulude vähenemine | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“) |

11.

Tabel 1

Kreedit/deebet põhimõtted, positiivsed ja negatiivsed märgid

Element

Kreedit/Deebet

Saldo/Muutus

Esitatud arv

Varad

Deebet

Varade saldo

Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja)

Varade kasv

Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja)

Varade negatiivne saldo

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“)

Varade vähenemine

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“)

Kulud

Kulude saldo

Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja)

Kulude kasv

Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja)

Kulude negatiivne saldo (sealhulgas tühistamised)

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“)

Kulude vähenemine

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“)

Kohustused

Kreedit

Kohustuste saldo

Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja)

Kohustuste kasv

Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja)

Kohustuste negatiivne saldo

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“)

Kohustuste vähenemine

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“)

Omakapitali investeeringud

Omakapitali saldo

Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja)

Omakapitali kasv

Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja)

Omakapitali negatiivne saldo

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“)

Omakapitali vähenemine

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“)

Tulud

Tulude saldo

Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja)

Tulude kasv

Positiivne („normaalne“, märki ei ole vaja)

Tulude negatiivne saldo (sealhulgas tühistamised)

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“)

Tulude vähenemine

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–“)

3.   KONSOLIDEERIMINE

| 12. | Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse FINREPi vormide täitmisel usaldatavusnõuetekohast konsolideerimist vastavalt kapitalinõuete määruse I osa II jaotise 2. peatüki 2. jaole. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad oma tütarettevõtjate, ühisettevõtjate (IFRSi kohaselt „ühisettevõtmised“) ja sidusettevõtjate kohta andmete esitamisel samu meetodeid kui usaldatavusnõuetekohase konsolideerimise puhul:






  a) | krediidiasutustel ja investeerimisühingutel võib olla lubatud rakendada või nad võivad olla kohustatud rakendama kapitaliosaluse meetodit kindlustusvaldkonna ja muu kui finantsvaldkonna tütarettevõtjatesse tehtud investeeringute suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 18 lõikele 5; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

krediidiasutustel ja investeerimisühingutel võib olla lubatud rakendada või nad võivad olla kohustatud rakendama kapitaliosaluse meetodit kindlustusvaldkonna ja muu kui finantsvaldkonna tütarettevõtjatesse tehtud investeeringute suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 18 lõikele 5;

| b) | krediidiasutustel ja investeerimisühingutel võib olla lubatud kasutada finantsvaldkonna tütarettevõtjate puhul proportsionaalset konsolideerimist vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 18 lõikele 2; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutustel ja investeerimisühingutel võib olla lubatud kasutada finantsvaldkonna tütarettevõtjate puhul proportsionaalset konsolideerimist vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 18 lõikele 2;

| c) | krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad olla kohustatud kasutama proportsionaalset konsolideerimist ühisettevõtjatesse tehtud investeeringute puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 18 lõikele 4. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad olla kohustatud kasutama proportsionaalset konsolideerimist ühisettevõtjatesse tehtud investeeringute puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 18 lõikele 4.

4.   FINANTSINSTRUMENTIDE ARVESTUSPORTFELLID

| 13. | III, IV ja käesoleva lisa kohaldamisel tähendab „arvestusportfellid“ hindamiseeskirjade alusel rühmitatud finantsinstrumente. Nendel rühmitamistel ei võeta arvesse tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringuid, kirjele „raha, nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused“ liigitatud nõudeid ega „müügiks hoitavaks“ liigitatud finantsinstrumente, mis on kajastatud kirjetel „müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid“ ja „kohustused, mis kuuluvad müügiks hoitavaks liigitatud müügigruppidesse“. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Siseriikliku GAAPi kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel on lubatud kohaldada või kes on kohustatud kohaldama finantsinstrumentide suhtes teatavaid hindamiseeskirju vastavalt IFRSile, esitama asjaomased IFRSi arvestusportfellid, kohaldades kõnealuseid eeskirju. Kui finantsinstrumentide hindamise eeskirjad, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kohaldada või peavad kohaldama, on vastavuses IAS 39 hindamiseeskirjadega, esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvestusportfellid BADi kohaselt kõigi finantsinstrumentide puhul seni, kuni nende kohaldatavad hindamiseeskirjad on vastavuses IFRS 9 hindamiseeskirjadega. |
| --- | --- |

14.

4.1.   Finantsvarad

| 15. | Finantsvarade puhul kasutatakse järgmisi IFRSil põhinevaid arvestusportfelle:






  a) | „kauplemiseks hoitavad finantsvarad“; |
| --- | --- | --- |

15.

a)

„kauplemiseks hoitavad finantsvarad“;

| b) | „kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel“; |
| --- | --- |

b)

„kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel“;

| c) | „finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“; |
| --- | --- |

c)

„finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“;

| d) | „õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad“; |
| --- | --- |

d)

„õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad“;

| e) | „amortiseeritud soetusväärtuses kajastatud finantsvarad“. |
| --- | --- |

e)

„amortiseeritud soetusväärtuses kajastatud finantsvarad“.

| 16. | Finantsvarade puhul kasutatakse järgmisi siseriiklikul GAAPil põhinevaid arvestusportfelle:






  a) | „kauplemisel kasutatavad finantsvarad“; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

„kauplemisel kasutatavad finantsvarad“;

| b) | „õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“; |
| --- | --- |

b)

„õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“;

| c) | „omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“; |
| --- | --- |

c)

„omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“;

| d) | „soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“; ja |
| --- | --- |

d)

„soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“; ja

| e) | „muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“. |
| --- | --- |

e)

„muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“.

| 17. | Kirje „kauplemisel kasutatavad finantsvarad“ hõlmab kõiki finantsvarasid, mis liigitatakse kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kauplemisel kasutatavate finantsvarade alla. Olenemata sellest, millist mõõtmismeetodit kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi alusel kasutatakse, kajastatakse kõik tuletisinstrumendid, mille puhul on aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul positiivne saldo ja mis ei ole liigitatud vastavalt käesoleva osa punktile 22 riskimaandamise arvestuse eesmärgil hoitavateks, kauplemisel kasutatavate finantsvaradena. Seda liigitust kohaldatakse ka selliste tuletisinstrumentide suhtes, mida BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt bilansis ei kajastata või mille puhul kajastatakse bilansis ainult nende õiglase väärtuse muutused või mida kasutatakse majandusliku riskimaandusena käesoleva lisa 2. osa punkti 137 tähenduses. |
| --- | --- |

17.

| 18. | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad finantsvarade puhul „soetusmaksumusepõhised meetodid“ neid hindamiseeskirju, mille alusel võlainstrumentide väärtust mõõdetakse soetusmaksumuses, millele on liidetud kogunenud intress ja millest on lahutatud väärtuse langus. |
| --- | --- |

18.

| 19. | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad „soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“ finantsinstrumente, mida mõõdetakse soetusmaksumusepõhisel meetodil, samuti instrumente, mida mõõdetakse kas soetusmaksumuses või turuväärtuses, olenevalt sellest, kumb on väiksem („LOCOM“), mittepidevalt („mõõdukas LOCOM“), olenemata nende tegelikust mõõtmisest aruandekuupäeva seisuga. Mõõduka LOCOMi kohaselt mõõdetud varad on varad, mille puhul LOCOMit kohaldatakse üksnes teatavate asjaolude korral. Kohaldatava raamatupidamistavaga on selliste asjaolude (nt väärtuse langus) puhul ette nähtud õiglase väärtuse pikaajaline langus võrreldes soetusmaksumusega või varahalduskavatsuse muutus. |
| --- | --- |

19.

| 20. | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt sisaldab kirje „muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“ finantsvarasid, mida ei saa liigitada muudesse arvestusportfellidesse. See arvestusportfell hõlmab muu hulgas finantsvarasid, mida mõõdetakse LOCOMi kohaselt pidevalt („range LOCOM“). Range LOCOMi kohaselt mõõdetud varad on varad, mille puhul on kohaldatavas raamatupidamistavas ette nähtud esmane ja järgnev mõõtmine LOCOMi kohaselt või esmane mõõtmine soetusmaksumuses ja järgnev mõõtmine LOCOMi kohaselt. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Olenemata mõõtmismeetodist kajastatakse investeeringud tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse, kes ei ole täielikult või proportsionaalselt konsolideeritud regulatiivse konsolideerimise alusel, kirje „investeeringud tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse“ all, välja arvatud juhul, kui need on liigitatud IFRS 5 kohaselt müügiks hoitavaks. |
| --- | --- |

21.

| 22. | „Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus“ hõlmab tuletisinstrumente, mille puhul on aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul positiivne saldo ja mida hoitakse IFRSi kohaselt riskimaandamise arvestuse eesmärgil. BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt liigitatakse kauplemisportfellivälised tuletisinstrumendid riskimaandamise arvestuse eesmärgil hoitavateks tuletisinstrumentideks ainult juhul, kui kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt on kauplemisportfelliväliste tuletisinstrumentide jaoks olemas erilised raamatupidamiseeskirjad ning tuletisinstrumendid vähendavad muu kauplemisportfelli mittekuuluva positsiooni riski. |
| --- | --- |

22.

4.2.   Finantskohustused

| 23. | Finantskohustuste puhul kasutatakse järgmisi IFRSil põhinevaid arvestusportfelle:






  a) | „kauplemiseks hoitavad finantskohustused“; |
| --- | --- | --- |

23.

a)

„kauplemiseks hoitavad finantskohustused“;

| b) | „finantskohustused õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“; |
| --- | --- |

b)

„finantskohustused õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“;

| c) | „amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud finantskohustused“. |
| --- | --- |

c)

„amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud finantskohustused“.

| 24. | Finantskohustuste puhul kasutatakse järgmisi siseriiklikul GAAPil põhinevaid arvestusportfelle:






  a) | „kauplemisel kasutatavad finantskohustused“; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

„kauplemisel kasutatavad finantskohustused“;

| b) | „soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantskohustused, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“. |
| --- | --- |

b)

„soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantskohustused, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“.

| 25. | Kirje „kauplemisel kasutatavad finantskohustused“ hõlmab kõiki finantskohustusi, mis liigitatakse kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kauplemisel kasutatavate finantskohustuste alla. Olenemata sellest, millist mõõtmismeetodit kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi alusel kasutatakse, kajastatakse kõik tuletisinstrumendid, mille puhul on aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul negatiivne saldo ja mis ei ole liigitatud vastavalt käesoleva osa punktile 26 riskimaandamise arvestuse eesmärgil hoitavateks, kauplemisel kasutatavate finantskohustustena. Seda liigitust kohaldatakse ka selliste tuletisinstrumentide suhtes, mida BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt bilansis ei kajastata või mille puhul kajastatakse bilansis ainult nende õiglase väärtuse muutused või mida kasutatakse majandusliku riskimaandusena käesoleva lisa 2. osa punkti 137 tähenduses. |
| --- | --- |

25.

| 26. | „Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus“ hõlmab tuletisinstrumente, mille puhul on aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul negatiivne saldo ja mida hoitakse IFRSi kohaselt riskimaandamise arvestuse eesmärgil. BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt liigitatakse kauplemisportfellivälised tuletisinstrumendid riskimaandamise arvestuse eesmärgil hoitavateks tuletisinstrumentideks ainult juhul, kui kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt on kauplemisportfelliväliste tuletisinstrumentide jaoks olemas erilised raamatupidamiseeskirjad ning tuletisinstrumendid vähendavad muu kauplemisportfelli mittekuuluva positsiooni riski. |
| --- | --- |

26.

5.   FINANTSINSTRUMENDID

| 27. | III, IV ja käesoleva lisa kohaldamisel tähendab „bilansiline väärtus“ (IFRSi kohaselt „bilansiline (jääk)maksumus“) summat, mis kajastatakse bilansis. Finantsinstrumentide bilansiline väärtus sisaldab kogunenud intressi. Kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt on tuletisinstrumentide bilansiline väärtus kas siseriikliku GAAPi kohane bilansiline väärtus, mis sisaldab laekumisi, preemiat ja eraldisi, kui see on asjakohane, või null, kui tuletisinstrumente ei kajastata bilansis. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kajastamise korral kajastatakse finantsinstrumentidega seotud laekumised ja edasi lükkunud maksed, sealhulgas kogunenud intress, preemiad ja allahindlused või tehingukulud, koos instrumentidega ja mitte muude varadena või muude kohustustena. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kui see on kohaldatav BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt, esitatakse „õiglases väärtuses kajastatud kauplemispositsioonide väärtuskärped“. Väärtuskärped vähendavad kauplemisel kasutatavate varade väärtust ja suurendavad kauplemisel kasutatavate kohustuste väärtust. |
| --- | --- |

29.

5.1.   Finantsvarad

| 30. | Finantsvarad jaotatakse instrumentide järgmiste liikide vahel: „sularaha“, „tuletisinstrumendid“, „omakapitaliinstrumendid“, „võlaväärtpaberid“ ning „laenud ja ettemaksed“. |
| --- | --- |

30.

| 31. | „Võlaväärtpaberid“ on krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad võlainstrumendid, mis on emiteeritud väärtpaberitena ning ei ole EKP bilansikirjete määruse kohaselt laenud. |
| --- | --- |

31.

| 32. | „Laenud ja ettemaksed“ on krediidiasutuste ja investeerimisühingute hoitavad võlainstrumendid, mis ei ole väärtpaberid; see kirje hõlmab nii EKP bilansikirjete määruse kohaseid „laene“ kui ka ettemakseid, mida ei saa EKP bilansikirjete määruse kohaselt liigitada „laenudeks“. Kirjet „ettemaksed, mis ei ole laenud“ kirjeldatakse täpsemalt käesoleva lisa 2. osa punkti 85 alapunktis g. |
| --- | --- |

32.

| 33. | FINREPi puhul hõlmavad „võlainstrumendid“„laene ja ettemakseid“ ning „võlaväärtpabereid“. |
| --- | --- |

33.

5.2.   Bilansiline brutoväärtus

| 34. | Võlainstrumentide bilansiline brutoväärtus tähendab järgmist:






  a) | IFRSi ja BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt sõltub õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetud selliste võlainstrumentide bilansiline brutoväärtus, mis ei kuulu kauplemiseks hoitavate instrumentide portfelli ega kauplemisportfelli, sellest, kas need on liigitatud nõuetekohaselt teenindatavateks või viivises olevateks. Nõuetekohaselt teenindatavate võlainstrumentide bilansiline brutoväärtus on õiglane väärtus. Viivises võlainstrumentide bilansiline brutoväärtus on õiglane väärtus pärast krediidiriskist tuleneva õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivse korrigeerimise (nagu määratletud käesoleva lisa 2. osa punktis 69) tagasi liitmist. Bilansilise brutoväärtuse mõõtmiseks hinnatakse võlainstrumentide väärtust konkreetse finantsinstrumendi tasandil; |
| --- | --- | --- |

34.

a)

IFRSi ja BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt sõltub õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetud selliste võlainstrumentide bilansiline brutoväärtus, mis ei kuulu kauplemiseks hoitavate instrumentide portfelli ega kauplemisportfelli, sellest, kas need on liigitatud nõuetekohaselt teenindatavateks või viivises olevateks. Nõuetekohaselt teenindatavate võlainstrumentide bilansiline brutoväärtus on õiglane väärtus. Viivises võlainstrumentide bilansiline brutoväärtus on õiglane väärtus pärast krediidiriskist tuleneva õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivse korrigeerimise (nagu määratletud käesoleva lisa 2. osa punktis 69) tagasi liitmist. Bilansilise brutoväärtuse mõõtmiseks hinnatakse võlainstrumentide väärtust konkreetse finantsinstrumendi tasandil;

| b) | IFRSi kohaselt tähendab bilansiline brutoväärtus võlainstrumentide puhul, mis on kirjendatud kas amortiseeritud soetusmaksumuses või õiglases väärtuses muu koondkasumi kaudu, bilansilist väärtust enne mis tahes kahju allahindlusega korrigeerimist; |
| --- | --- |

b)

IFRSi kohaselt tähendab bilansiline brutoväärtus võlainstrumentide puhul, mis on kirjendatud kas amortiseeritud soetusmaksumuses või õiglases väärtuses muu koondkasumi kaudu, bilansilist väärtust enne mis tahes kahju allahindlusega korrigeerimist;

| c) | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt on kirje „soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“ alla liigitatud võlainstrumentide puhul langenud väärtusega vara bilansiline brutoväärtus bilansiline väärtus enne krediidiriskiga seotud spetsiifilise allahindlusega korrigeerimist. Langemata väärtusega vara bilansiline brutoväärtus on bilansiline väärtus enne krediidiriskiga seotud üldise allahindlusega korrigeerimist ja pangandusriskiga seotud üldise allahindlusega korrigeerimist, kui see mõjutab bilansilist väärtust; |
| --- | --- |

c)

BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt on kirje „soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“ alla liigitatud võlainstrumentide puhul langenud väärtusega vara bilansiline brutoväärtus bilansiline väärtus enne krediidiriskiga seotud spetsiifilise allahindlusega korrigeerimist. Langemata väärtusega vara bilansiline brutoväärtus on bilansiline väärtus enne krediidiriskiga seotud üldise allahindlusega korrigeerimist ja pangandusriskiga seotud üldise allahindlusega korrigeerimist, kui see mõjutab bilansilist väärtust;

| d) | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt sõltub selliste võlainstrumentide bilansiline brutoväärtus, mis on liigitatud kirje „omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“ alla, sellest, kas nende finantsvarade suhtes kohaldatakse väärtuse languse nõudeid. Kui nende suhtes kohaldatakse väärtuse languse nõudeid, on bilansiline brutoväärtus bilansiline brutoväärtus enne mis tahes väärtuse akumuleeritud langusega korrigeerimist, järgides eespool punktis c esitatud nõudeid langenud väärtusega ja langemata väärtusega varade puhul, või õiglase väärtuse korrigeerimise akumuleeritud summa, mida käsitatakse väärtuse langusest tuleneva kahjumina. Kui nende finantsvarade suhtes ei kohaldata väärtuse languse nõudeid, on nende finantsvarade bilansiline brutoväärtus nõuetekohaselt teenindatavate nõuete puhul õiglane väärtus ja viivisnõuete puhul õiglane väärtus pärast krediidiriskist tuleneva õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivse korrigeerimise tagasi liitmist; |
| --- | --- |

d)

BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt sõltub selliste võlainstrumentide bilansiline brutoväärtus, mis on liigitatud kirje „omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“ alla, sellest, kas nende finantsvarade suhtes kohaldatakse väärtuse languse nõudeid. Kui nende suhtes kohaldatakse väärtuse languse nõudeid, on bilansiline brutoväärtus bilansiline brutoväärtus enne mis tahes väärtuse akumuleeritud langusega korrigeerimist, järgides eespool punktis c esitatud nõudeid langenud väärtusega ja langemata väärtusega varade puhul, või õiglase väärtuse korrigeerimise akumuleeritud summa, mida käsitatakse väärtuse langusest tuleneva kahjumina. Kui nende finantsvarade suhtes ei kohaldata väärtuse languse nõudeid, on nende finantsvarade bilansiline brutoväärtus nõuetekohaselt teenindatavate nõuete puhul õiglane väärtus ja viivisnõuete puhul õiglane väärtus pärast krediidiriskist tuleneva õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivse korrigeerimise tagasi liitmist;

| e) | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt on range või mõõduka LOCOMi kohaselt mõõdetud võlainstrumentide bilansiline brutoväärtus soetusmaksumus, kui neid on aruandeperioodi jooksul mõõdetud soetusmaksumuses. Kui neid võlainstrumente on mõõdetud turuväärtuses, on bilansiline brutoväärtus turuväärtus enne väärtuse korrigeerimist krediidiriski tõttu; |
| --- | --- |

e)

BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt on range või mõõduka LOCOMi kohaselt mõõdetud võlainstrumentide bilansiline brutoväärtus soetusmaksumus, kui neid on aruandeperioodi jooksul mõõdetud soetusmaksumuses. Kui neid võlainstrumente on mõõdetud turuväärtuses, on bilansiline brutoväärtus turuväärtus enne väärtuse korrigeerimist krediidiriski tõttu;

| f) | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt on selliste võlainstrumentide bilansiline brutoväärtus, mida kajastatakse kirje „muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“ all muu mõõtmismeetodi kui LOCOM kohaselt, bilansiline väärtus enne mis tahes sellise väärtuse korrigeerimise arvesse võtmist, mida käsitatakse vääruse langusena; |
| --- | --- |

f)

BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt on selliste võlainstrumentide bilansiline brutoväärtus, mida kajastatakse kirje „muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“ all muu mõõtmismeetodi kui LOCOM kohaselt, bilansiline väärtus enne mis tahes sellise väärtuse korrigeerimise arvesse võtmist, mida käsitatakse vääruse langusena;

| g) | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaste kauplemisel kasutatavate finantsvarade või IFRSi kohaste kauplemiseks hoitavate finantsvarade bilansiline brutoväärtus on õiglane väärtus. Kui BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt on ette nähtud kauplemisel kasutatavate ja õiglases väärtuses mõõdetavate instrumentide väärtuskärped, on finantsinstrumentide bilansiline väärtus õiglane väärtus enne neid väärtuskärpeid. |
| --- | --- |

g)

BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaste kauplemisel kasutatavate finantsvarade või IFRSi kohaste kauplemiseks hoitavate finantsvarade bilansiline brutoväärtus on õiglane väärtus. Kui BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt on ette nähtud kauplemisel kasutatavate ja õiglases väärtuses mõõdetavate instrumentide väärtuskärped, on finantsinstrumentide bilansiline väärtus õiglane väärtus enne neid väärtuskärpeid.

5.3.   Finantskohustused

| 35. | Finantskohustused jaotatakse instrumentide järgmiste liikide vahel: „tuletisinstrumendid“, „lühikesed positsioonid“, „hoiused“, „emiteeritud võlaväärtpaberid“ ja „muud finantskohustused“. |
| --- | --- |

35.

| 36. | III, IV ja käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse EKP bilansikirjete määruse 2. osa II lisas esitatud „hoiuste“ määratlust. |
| --- | --- |

36.

| 37. | „Emiteeritud võlaväärtpaberid“ on võlainstrumendid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on emiteerinud väärtpaberitena ning mis ei ole EKP bilansikirjete määruse kohaselt hoiused. |
| --- | --- |

37.

| 38. | „Muud finantskohustused“ hõlmavad kõiki finantskohustusi, mis ei ole tuletisinstrumendid, lühikesed positsioonid, hoiused ega emiteeritud võlaväärtpaberid. |
| --- | --- |

38.

| 39. | IFRSi kohaselt hõlmavad „muud finantskohustused“ antud finantsgarantiisid, kui need on mõõdetud kas õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastamisega [IFRS 9 paragrahvi 4.2.1 punkt a] või esmaselt arvele võetud summas, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon [IFRS 9 paragrahvi 4.2.1 punkti c alapunkt ii]. Siduvad laenuandmiskohustused kajastatakse kirje „muud finantskohustused“ all juhul, kui need on määratletud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate finantskohustustena [IFRS 9 paragrahvi 4.2.1 punkt a] või kui need on siduvad kohustused anda laenu turu intressimäärast madalama intressimääraga [IFRS 9 paragrahvi 2.3 punkt c, IFRS 9 paragrahvi 4.2.1 punkt d]. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kui siduvaid laenuandmiskohustusi, antud finantsgarantiisid ja muid võetud siduvaid kohustusi mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, kajastatakse õiglase väärtuse muutust, sealhulgas krediidiriskist tingitud muutus, kirje „muud finantskohustused“ all ja mitte eraldisena kirje „võetud siduvad kohustused ja antud garantiid“ all. |
| --- | --- |

40.

| 41. | „Muud finantskohustused“ hõlmavad ka maksmisele kuuluvaid dividende, vahekirjetega ja siirdekirjetega seoses maksmisele kuuluvaid summasid ning väärtpaberitehingute või valuutavahetustehingute tulevaste arveldustega seoses maksmisele kuuluvaid summasid, kui tehingutega seoses maksmisele kuuluvad summad kajastatakse enne makse kuupäeva. |
| --- | --- |

41.

6.   VASTASPOOLTE LIIGITUS

| 42. | Kui on nõutud vastaspoolte liigitamine, kasutatakse järgmisi vastaspoole sektoreid:






  a) | keskpangad; |
| --- | --- | --- |

42.

a)

keskpangad;

| b) | valitsemissektor: keskvalitsus, osariikide/liidumaade või piirkondlik valitsus, kohalik omavalitsus, sealhulgas haldusorganid ja mittetulunduslikud ettevõtted, kuid välja arvatud nende valitsemisasutuste hallatavad avalikud ja mitteavalikud äriühingud, mis tegelevad äritegevusega (need kajastatakse sõltuvalt nende tegevusest kirjete „krediidiasutused“, „muud finantssektori äriühingud“ või „finantssektorivälised äriühingud“ all); sotsiaalkindlustusfondid: ja rahvusvahelised organisatsioonid nagu Euroopa Liidu institutsioonid, Rahvusvaheline Valuutafond ja Rahvusvaheliste Arvelduste Pank; |
| --- | --- |

b)

valitsemissektor: keskvalitsus, osariikide/liidumaade või piirkondlik valitsus, kohalik omavalitsus, sealhulgas haldusorganid ja mittetulunduslikud ettevõtted, kuid välja arvatud nende valitsemisasutuste hallatavad avalikud ja mitteavalikud äriühingud, mis tegelevad äritegevusega (need kajastatakse sõltuvalt nende tegevusest kirjete „krediidiasutused“, „muud finantssektori äriühingud“ või „finantssektorivälised äriühingud“ all); sotsiaalkindlustusfondid: ja rahvusvahelised organisatsioonid nagu Euroopa Liidu institutsioonid, Rahvusvaheline Valuutafond ja Rahvusvaheliste Arvelduste Pank;

| c) | krediidiasutused: mis tahes krediidiasutused, mis on hõlmatud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 1 esitatud määratlusega („ettevõtja, kelle majandustegevuseks on hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite võtmine avalikkuselt ning oma arvel ja nimel laenu andmine“) ja mitmepoolsed arengupangad; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutused: mis tahes krediidiasutused, mis on hõlmatud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 1 esitatud määratlusega („ettevõtja, kelle majandustegevuseks on hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite võtmine avalikkuselt ning oma arvel ja nimel laenu andmine“) ja mitmepoolsed arengupangad;

| d) | muud finantssektori äriühingud: kõik finantssektori äriühingud ja kvaasiäriühingud, kes ei ole krediidiasutused, näiteks investeerimisühingud, investeerimisfondid, kindlustusandjad, pensionifondid, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad ja kliiringukojad, ning ülejäänud finantsvahendajad, finantsvahenduse abiettevõtjad, varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad; |
| --- | --- |

d)

muud finantssektori äriühingud: kõik finantssektori äriühingud ja kvaasiäriühingud, kes ei ole krediidiasutused, näiteks investeerimisühingud, investeerimisfondid, kindlustusandjad, pensionifondid, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad ja kliiringukojad, ning ülejäänud finantsvahendajad, finantsvahenduse abiettevõtjad, varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad;

| e) | finantssektorivälised äriühingud: äriühingud ja kvaasiäriühingud, kes ei tegele finantsvahendusega, vaid peamiselt turustatava kauba tootmise ja mittefinantsteenuste osutamisega vastavalt EKP bilansikirjete määrusele; |
| --- | --- |

e)

finantssektorivälised äriühingud: äriühingud ja kvaasiäriühingud, kes ei tegele finantsvahendusega, vaid peamiselt turustatava kauba tootmise ja mittefinantsteenuste osutamisega vastavalt EKP bilansikirjete määrusele;

| f) | kodumajapidamised: üksikisikud või üksikisikute rühmad kui tarbijad ja kui tootjad, kes toodavad kaupu ja osutavad mittefinantsteenuseid üksnes oma lõpptarbimiseks, ning kui turustatavate kaupade tootjad ja finants- ja mittefinantsteenuste osutajad, tingimusel et nende tegevusvaldkond ei vasta kvaasiäriühingute tegevusvaldkonnale. Sellesse sektorisse kuuluvad ka kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid, kes peamiselt tegelevad turuväliste kaupade tootmise ja teenuste osutamisega teatavatele kodumajapidamiste rühmadele. |
| --- | --- |

f)

kodumajapidamised: üksikisikud või üksikisikute rühmad kui tarbijad ja kui tootjad, kes toodavad kaupu ja osutavad mittefinantsteenuseid üksnes oma lõpptarbimiseks, ning kui turustatavate kaupade tootjad ja finants- ja mittefinantsteenuste osutajad, tingimusel et nende tegevusvaldkond ei vasta kvaasiäriühingute tegevusvaldkonnale. Sellesse sektorisse kuuluvad ka kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid, kes peamiselt tegelevad turuväliste kaupade tootmise ja teenuste osutamisega teatavatele kodumajapidamiste rühmadele.

| 43. | Vastaspoole sektori jaotuse aluseks on üksnes vahetu vastaspoole olemus. Rohkem kui ühel vastaspoolel ühiselt tekkinud nõuete liigitamine toimub vastaspoole selliste tunnuste alusel, mis olid krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks asjakohasemad või määravamad riskipositsiooni võimaldamisel. Ka muude liigituste puhul peab ühiselt tekkinud nõuete jaotus vastaspoole sektori, asukohariigi ja NACE koodide alusel toimuma olulisema või määravama vastaspoole tunnuste põhjal. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Järgmiste tehingute vahetud vastaspooled on:






  a) | laenude ja ettemaksete puhul vahetu laenuvõtja. Klientide vastu olevate nõuete puhul on vahetu laenuvõtja vastaspool, kes peab nõude täitma, välja arvatud regressiõigusega tehingute puhul, kui vahetu laenuvõtja on nõuete ülekandja, kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ei omanda oluliselt kõiki ülekantud nõuete omamisega seotud riske ja kasu; |
| --- | --- | --- |

44.

a)

laenude ja ettemaksete puhul vahetu laenuvõtja. Klientide vastu olevate nõuete puhul on vahetu laenuvõtja vastaspool, kes peab nõude täitma, välja arvatud regressiõigusega tehingute puhul, kui vahetu laenuvõtja on nõuete ülekandja, kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ei omanda oluliselt kõiki ülekantud nõuete omamisega seotud riske ja kasu;

| b) | võlaväärtpaberite ja omakapitaliinstrumentide puhul väärtpaberite emiteerija; |
| --- | --- |

b)

võlaväärtpaberite ja omakapitaliinstrumentide puhul väärtpaberite emiteerija;

| c) | hoiuste puhul hoiustaja; |
| --- | --- |

c)

hoiuste puhul hoiustaja;

| d) | lühikeste positsioonide puhul väärtpaberite laenuks võtmise tehingu või pöördrepolepingu vastaspool; |
| --- | --- |

d)

lühikeste positsioonide puhul väärtpaberite laenuks võtmise tehingu või pöördrepolepingu vastaspool;

| e) | tuletisinstrumentide puhul tuletislepingute otsene vastaspool. Keskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide puhul on otsene vastaspool keskse vastaspoolena tegutsev kliiringukoda. Krediidiriski tuletisinstrumentide vastaspoolte jaotuses on lähtutud sektorist, kuhu lepingu vastaspool (krediidiriski kaitse ostja või müüja) kuulub; |
| --- | --- |

e)

tuletisinstrumentide puhul tuletislepingute otsene vastaspool. Keskselt kliiritavate börsiväliste tuletisinstrumentide puhul on otsene vastaspool keskse vastaspoolena tegutsev kliiringukoda. Krediidiriski tuletisinstrumentide vastaspoolte jaotuses on lähtutud sektorist, kuhu lepingu vastaspool (krediidiriski kaitse ostja või müüja) kuulub;

| f) | antud finantsgarantiide puhul on vastaspool garanteeritud võlainstrumendi otsene vastaspool; |
| --- | --- |

f)

antud finantsgarantiide puhul on vastaspool garanteeritud võlainstrumendi otsene vastaspool;

| g) | võetud siduvate laenuandmiskohustuste ja muude võetud siduvate kohustuste puhul vastaspool, kelle krediidiriski aruandev krediidiasutus või investeerimisühing kannab; |
| --- | --- |

g)

võetud siduvate laenuandmiskohustuste ja muude võetud siduvate kohustuste puhul vastaspool, kelle krediidiriski aruandev krediidiasutus või investeerimisühing kannab;

| h) | saadud siduvate laenuandmiskohuste, saadud finantsgarantiide ja muude saadud siduvate kohustuste puhul garantiiandja või vastaspool, kes aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes siduva kohustuse võttis. |
| --- | --- |

h)

saadud siduvate laenuandmiskohuste, saadud finantsgarantiide ja muude saadud siduvate kohustuste puhul garantiiandja või vastaspool, kes aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes siduva kohustuse võttis.

II OSA

VORMIDE TÄITMISE JUHISED

1.   BILANSS

1.1.   Varad (1.1)

| 1. | „Sularaha“ hõlmab hoitavaid siseriiklikke ja välismaised ringluses olevaid pangatähti ja münte, mida üldiselt kasutatakse maksete tegemiseks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | „Nõuded keskpankadele“ hõlmavad keskpankade vastu olevaid nõudmiseni hoitavaid rahalisi nõudeid. |
| --- | --- |

2.

| 3. | „Muud nõudmiseni hoiused“ hõlmavad krediidiasutustes olevaid nõudehoiuseid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | „Investeeringud tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse“ hõlmavad investeeringuid sellistesse sidusettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja tütarettevõtjatesse, kes ei ole täielikult või proportsionaalselt konsolideeritud regulatiivse konsolideerimise alusel, välja arvatud juhul, kui need on liigitatud IFRS 5 kohaselt müügiks hoitavaks, olenemata sellest, kuidas neid mõõdetakse, sealhulgas juhul, kui raamatupidamisstandardite kohaselt võib neid kaasata erinevatesse finantsinstrumentide puhul kasutatavatesse arvestusportfellidesse. Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute bilansiline väärtus sisaldab asjaomast firmaväärtust. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Varad, mis ei ole finantsvara ja mida nende olemuse tõttu ei saaks liigitada teatavatele bilansikirjetele, tuleb kajastada kirjel „muud varad“. Muud varad hõlmavad muu hulgas kulda, hõbedat ja muid kaupu, isegi kui neid hoitakse kauplemise eesmärgil. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kajastatakse tagasi ostetud omaaktsiate bilansilist väärtust kirje „muud varad“ all, kui kohaldatava siseriikliku GAAPi kohaselt on varana kajastamine lubatud. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kirjel „müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid“ on sama tähendus kui IFRS 5 kohaselt. |
| --- | --- |

7.

1.2.   Kohustused (1.2)

| 8. | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kajastatakse eraldised portfelli riskimaanduse ebaefektiivsest osast tuleneva võimaliku kahjumi jaoks real „Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus“, kui kahjum tuleneb riskimaanduse tuletisinstrumendi hindamisest, või real „Maandatavate instrumentide õiglase väärtuse muutused portfelli intressiriski maandamisel“, kui kahjum tuleneb maandatud positsiooni hindamisest. Kui riskimaanduse tuletisinstrumendi hindamisest tulenevat kahjumit ja maandatud positsiooni hindamisest tulenevat kahjumit ei ole võimalik eristada, kajastatakse kõik eraldised portfelli riskimaanduse ebaefektiivsest osast tuleneva võimaliku kahjumi jaoks real „Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus“. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Eraldised „pensionide ja muude töösuhtejärgsete kindlaksmääratud hüvitistega seotud kohustuste“ jaoks hõlmavad kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste netosummat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | IFRSi kohaselt hõlmavad eraldised „muud pikaajalised hüvitised töötajatele“ IAS 19 paragrahvis 153 loetletud töötajate pikaajaliste hüvitiste skeemide puudujääke. Töötajate lühiajaliste hüvitiste [IAS 19 paragrahvi 11 punkt a], kindlaksmääratud sissemaksetega skeemide [IAS 19 paragrahvi 51 punkt a] ja töösuhte lõpetamise hüvitiste viitvõlad [IAS 19 paragrahvi 169 punkt a] kajastatakse kirjel „muud kohustused“. |
| --- | --- |

10.

| 11. | IFRSi kohaselt hõlmavad „võetud siduvate kohustuste ja antud garantiide“ eraldised kõigi siduvate kohustuste ja garantiidega seotud eraldisi, sõltumata sellest, kas nende väärtuse langus määratakse kindlaks IFRS 9 kohaselt või kas eraldiste tegemine toimub IAS 37 kohaselt või kas neid käsitatakse kindlustuslepingutena IFRS 4 kohaselt. Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetud siduvatest kohustustest ja finantsgarantiidest tulenevaid kohustusi ei kajastata eraldistena, kuigi need tulenevad krediidiriskist, vaid „muude finantskohustustena“ vastavalt käesoleva lisa 1. osa punktile 40. BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad „võetud siduvate kohustuste ja antud garantiide“ eraldised kõigi siduvate kohustuste ja garantiidega seotud eraldisi. |
| --- | --- |

11.

| 12. | „Nõudmisel tagasimakstav aktsia- või osakapital“ hõlmab krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud kapitaliinstrumente, mis ei vasta omakapitaliks liigitamise kriteeriumidele. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad sellel kirjel ühistuosakuid, mis ei vasta omakapitaliks liigitamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kohustused, mis ei ole finantskohustused ja mida nende olemuse tõttu ei saaks liigitada teatavatele bilansikirjetele, tuleb kajastada kirjel „muud kohustused“. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kirjel „kohustused, mis kuuluvad müügiks hoitavaks liigitatud müügigruppidesse“ on sama tähendus kui IFRS 5 kohaselt. |
| --- | --- |

14.

| 15. | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt on „Üldine pangandusreserv“ (BADi kohaselt „üldise pangandusriski fond“) summad, mis on määratud BADi artikli 38 kohaselt. Nende kajastamisel esitatakse need eraldi kas kohustustena kirjel „eraldised“ või omakapitalina kirjel „muud reservid“ vastavalt kohaldatavale siseriiklikule GAAPile. |
| --- | --- |

15.

1.3.   Omakapital (1.3)

| 16. | IFRSi kohaselt hõlmavad omakapitaliinstrumendid, mis on finantsinstrumendid, IAS 32 rakendamisalasse kuuluvaid lepinguid. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmab kirje „sissemaksmisele kuuluv, kuid sissemaksmata kapital“ krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud sellise kapitali bilansilist väärtust, mis on märkijatelt sissenõutud, kuid mida ei ole aruandekuupäevaks makstud. Kui kapitali suurenemist, millele vastavat summat ei ole veel sisse makstud, kajastatakse aktsia- või osakapitali suurenemisena, kajastatakse sissemaksmisele kuuluv, kuid sissemaksmata kapital vormis 1.3 real „Sissemaksmisele kuuluv, kuid sissemaksmata kapital“ ja vormis 1.1 real „Muud varad“. Kui kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt saab kapitali suurenemist kajastada ainult aktsionäridelt makse laekumise järel, sissemaksmata kapitali vormis 1.3 ei kajastata. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kirje „liitfinantsinstrumentide omakapitali komponent“ hõlmab krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud liitfinantsinstrumentide (st finantsinstrumendid, mis sisaldavad nii kohustuse kui ka omakapitali komponenti) omakapitali komponenti, kui need komponendid on eraldatud vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale (sealhulgas sellised liitfinantsinstrumendid, mis sisaldavad mitut tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberit, mille väärtused on vastastikku sõltuvad). |
| --- | --- |

18.

| 19. | „Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid“ hõlmavad omakapitaliinstrumente, mis on finantsinstrumendid, kuid mida ei kajastata kirjetel „kapital“ ega „liitfinantsinstrumentide omakapitali komponent“. |
| --- | --- |

19.

| 20. | „Muu omakapital“ sisaldab kõiki omakapitaliinstrumente, mis ei ole finantsinstrumendid, sealhulgas omakapitaliga arveldatavaid aktsiapõhiseid maksetehinguid [IFRS 2 paragrahv 10]. |
| --- | --- |

20.

| 21. | „Õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud omakapitaliinstrumentide õiglase väärtuse muutused“ hõlmab sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglase väärtuse muutustest tulenevat akumuleeritud kasumit ja kahjumit, mille puhul aruandev üksus on teinud tühistamatu valiku esitada muutused õiglases väärtuses muus koondkasumis. |
| --- | --- |

21.

| 22. | „Õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud omakapitaliinstrumentide puhul õiglase väärtuse riskimaanduste ebaefektiivsus“ hõlmab sellisel õiglase väärtuse riskimaandusel tulenevat riskimaanduse akumuleeritud ebaefektiivsust, mille puhul maandatav instrument on õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud omakapitaliinstrument. Sellel real kajastatav riskimaanduse ebaefektiivsus on kirje „õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud omakapitaliinstrumentide õiglase väärtuse muutused [maandatav instrument]“ all kajastatud omakapitaliinstrumendi õiglase väärtuse akumuleeritud variatsiooni ja kirje „õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud omakapitaliinstrumentide õiglase väärtuse muutused [riskimaandamisinstrument]“ all kajastatud riskimaandamisinstrumendi õiglase väärtuse akumuleeritud variatsiooni vahe [IFRS 9 paragrahv 6.5.3 ja IFRS 9 paragrahv 6.5.8]. |
| --- | --- |

22.

| 23. | „Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantskohustuste õiglase väärtuse muutused, mis tulenevad krediidiriski muutustest“ hõlmab akumuleeritud kasumit ja kahjumit, mida kajastatakse läbi muu koondkasumi ja mis on seotud enda krediidiriskiga õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud kohustuste puhul, sõltumata sellest, kas kajastamine toimub esmasel kajastamisel või hiljem. |
| --- | --- |

23.

| 24. | „Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandus [efektiivne osa]“ hõlmab nii välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute kehtivate riskimaanduste kui ka välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute selliste riskimaanduste efektiivse osa välisvaluuta ümberarvestamise reservi, mida enam ei kohaldata, samas kui välismaiseid äriüksuseid kajastatakse jätkuvalt bilansis. |
| --- | --- |

24.

| 25. | „Riskimaanduse tuletisinstrumendid. Rahavoogude riskimaanduse reserv [efektiivne osa]“ hõlmab riskimaanduse tuletisinstrumentide õiglase väärtuse variatsiooni efektiivse osa rahavoogude riskimaanduse reservi rahavoogude riskimaanduse puhul, sealhulgas nii kehtivate kui ka lõpetatud rahavoogude riskimaanduste puhul. |
| --- | --- |

25.

| 26. | „Õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud võlainstrumentide õiglase väärtuse muutused“ hõlmab õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud võlainstrumentide akumuleeritud kasumit või kahjumit ilma kahju allahindluseta, mida mõõdetakse aruandekuupäeval vastavalt IFRS 9 paragrahvile 5.5. |
| --- | --- |

26.

| 27. | „Riskimaandamisinstrumendid [kajastamata elemendid]“ hõlmab kõigi järgmiste õiglase väärtuse akumuleeritud muutusi:






  a) | optsiooni ajaväärtus, kui kõnealuse optsiooni ajaväärtuse ja sisemise väärtuse muutused on eraldatud ja riskimaandamisinstrumendina kajastatakse üksnes sisemise väärtuse muutust [IFRS 9 paragrahv 6.5.15]; |
| --- | --- | --- |

27.

a)

optsiooni ajaväärtus, kui kõnealuse optsiooni ajaväärtuse ja sisemise väärtuse muutused on eraldatud ja riskimaandamisinstrumendina kajastatakse üksnes sisemise väärtuse muutust [IFRS 9 paragrahv 6.5.15];

| b) | forvardlepingu forvardelement, kui kõnealuse forvardlepingu forvardelement ja hetkehinna element on eraldatud ja riskimaandamisinstrumendina kajastatakse üksnes forvardlepingu hetkehinna elemendi muutust; |
| --- | --- |

b)

forvardlepingu forvardelement, kui kõnealuse forvardlepingu forvardelement ja hetkehinna element on eraldatud ja riskimaandamisinstrumendina kajastatakse üksnes forvardlepingu hetkehinna elemendi muutust;

| c) | finantsinstrumendi valuuta baashinnavahe, kui seda hinnavahet ei võeta kõnealuse instrumendi kajastamisel riskimaandamisinstrumendina arvesse [IFRS 9 paragrahv 6.5.15, IFRS 9 paragrahv 6.5.16]. |
| --- | --- |

c)

finantsinstrumendi valuuta baashinnavahe, kui seda hinnavahet ei võeta kõnealuse instrumendi kajastamisel riskimaandamisinstrumendina arvesse [IFRS 9 paragrahv 6.5.15, IFRS 9 paragrahv 6.5.16].

| 28. | IFRSi kohaselt hõlmab „ümberhindluse reservid“ reserve, mis tulenevad IASi esmakordsest kasutuselevõtust ja mida ei ole vabastatud muud liiki reservidesse. |
| --- | --- |

28.

| 29. | „Muud reservid“ jagunevad kirjeteks „reservid või akumuleeritud kahjum, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest, mida arvestatakse kapitaliosaluse meetodi kohaselt“ ja „muu“. „Reservid või akumuleeritud kahjum, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest, mida arvestatakse kapitaliosaluse meetodi kohaselt“ hõlmab neid akumuleeritud tulusid ja kulusid, mida eespool osutatud investeeringud on eelnevate aastate jooksul kasumi või kahjumi kaudu teeninud, kui neid investeeringuid arvestatakse kapitaliosaluse meetodi kohaselt. „Muu“ hõlmab reserve, mida ei ole eraldi avalikustatud muudel kirjetel ning see võib hõlmata kohustuslikku reservi ja põhikirjaga kehtestatud reservi. |
| --- | --- |

29.

| 30. | „Omaaktsiad“ hõlmavad kõiki finantsinstrumente, mille krediidiasutus või investeerimisühing on tagasi ostnud ja millel on omakapitaliinstrumendi tunnused ning mida ei ole müüdud ega amortiseeritud, välja arvatud juhul, kui kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kajastatakse neid kirje „muud varad“ all. |
| --- | --- |

30.

2.   KASUMIARUANNE (2)

| 31. | Intressitulu ja intressikulu, mis saadakse finantsinstrumentidest, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, ja kategooriasse „riskimaandamise arvestus“ liigitatud riskimaanduse tuletisinstrumentidest, kajastatakse kas eraldi muust kasumist ja kahjumist kirjetel „intressitulu“ ja „intressikulu“ (nn puhashind (clean price)) või nende instrumendikategooriate kasumi või kahjumina (nn turuhind (dirty price)). Puhas- või turuhinna meetodit kohaldatakse järjepidevalt kõigi finantsinstrumentide suhtes, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, ja kategooriasse „riskimaandamise arvestus“ liigitatud riskimaanduse tuletisinstrumentide suhtes. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad arvestusportfellide lõikes järgmised kirjed, mis hõlmavad tulu ja kulu seoses seotud osapooltega, kes ei ole täielikult või proportsionaalselt konsolideeritud regulatiivse konsolideerimise alusel:






  a) | „intressitulu“; |
| --- | --- | --- |

32.

a)

„intressitulu“;

| b) | „intressikulu“; |
| --- | --- |

b)

„intressikulu“;

| c) | „dividenditulu“; |
| --- | --- |

c)

„dividenditulu“;

| d) | „netokasum või -kahjum, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“; |
| --- | --- |

d)

„netokasum või -kahjum, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“;

| e) | „netokasumi või -kahjumi muudatus“; |
| --- | --- |

e)

„netokasumi või -kahjumi muudatus“;

| f) | „selliste finantsvarade väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“. |
| --- | --- |

f)

„selliste finantsvarade väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“.

| 33. | „Intressitulu. Kauplemiseks hoitavad finantsvarad“ ja „Intressikulu. Kauplemiseks hoitavad finantskohustused“ hõlmavad puhashinna kasutamise korral summasid, mis on seotud kategooriasse „kauplemiseks hoitavad“ liigitatud tuletisinstrumentidega, mis on riskimaandamisinstrumendid majanduslikust, kuid mitte arvestuse seisukohast, et esitada maandatavatest finantsinstrumentidest tulenev tegelik intressitulu ja -kulu. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Puhashinna kasutamise korral hõlmavad kirjed „Intressitulu. Kauplemiseks hoitavad finantsvarad“ ja „Intressikulu. Kauplemiseks hoitavad finantskohustused“ ka ajaliselt jaotatud tasusid ja tasakaalustavaid makseid seoses õiglases väärtuses mõõdetud krediidituletisinstrumentidega, mida kasutatakse sellel juhul õiglases väärtuses muutustega kajastatud kogu finantsinstrumendi või selle osa krediidiriski juhtimiseks [IFRS 9 paragrahv 6.7]. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kirjed „Intressitulu. Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus, intressirisk“ ja „Intressikulu. Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus, intressirisk“ hõlmavad puhashinna kasutamise korral summasid, mis on seotud kategooriasse „riskimaandamise arvestus“ liigitatud tuletisinstrumentidega, mis katavad intressiriski, sealhulgas tasaarvestatavate riskipositsioonidega selliste kirjerühmade riskimaandus (netopositsioonide riskimaandus), mille maandatud risk mõjutab kasumiaruande erinevaid kirjeid. Puhashinna kasutamise korral tuleb need esitada brutosummas intressitulu ja -kuluna, nii et need kajastavad maandatavate instrumentidega seotud tegelikku intressitulu ja -kulu. Kui puhashinna kasutamise korral annab maandatav instrument intressitulu (-kulu), kajastatakse neid summasid intressituluna (-kuluna) isegi juhul, kui see on negatiivne (positiivne) summa. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kirje „Intressitulu – muud varad“ hõlmab intressitulu, mida ei kajastata muude kirjete all, nt raha, nõuetega keskpankadele ja muude nõudmiseni hoiustega ning müügiks hoitavateks liigitatud põhivarade ja müügigruppidega seotud intressitulu ning netointressitulu, mis on saadud kindlaksmääratud hüvitiste netovarast. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kui siseriikliku GAAPi kohaselt ei ole nähtud ette teisiti, kajastatakse IFRSi kohaselt negatiivse efektiivse intressimääraga finantskohustuste intressid intressitulu all real „Kohustustelt kogunenud intressitulu“. Need kohustused ja nende intressid tähendavad krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks positiivset tootlust. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kirje „Intressikulu – muud kohustused“ hõlmab intressikulu, mida ei kajastata muude kirjete all, nt intressikulu, mis on seotud müügiks hoitavaks liigitatud müügigruppidesse kuuluvate kohustustega, kulu, mis tuleneb eraldise bilansilise väärtuse suurenemisest aja möödudes, või netointressikulu, mis on tekkinud kindlaksmääratud hüvitiste netokohustustest. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kui siseriikliku GAAPi kohaselt ei ole nähtud ette teisiti, kajastatakse IFRSi kohaselt negatiivse efektiivse intressimääraga finantsvarade intressid intressitulu all real „Varadega seotud intressikulu“. Need varad ja nende intressid tähendavad krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks negatiivset tootlust. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavate omakapitaliinstrumentide dividenditulu kajastatakse kas „dividendituluna“ eraldi kõnealuste instrumendiliikide muust kasumist ja kahjumist, kui kasutatakse puhashinda, või osana kõnealuste instrumendiliikide kasumist või kahjumist, kui kasutatakse turuhinda. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Õiglases väärtuses muutustega läbi muu koondkasumi kajastatavate omakapitaliinstrumentide dividenditulu hõlmab selliste instrumentidega seotud dividende, mille kajastamine perioodi jooksul lõpetati, ja selliste instrumentidega seotud dividende, mida hoiti aruandeperioodi lõpu seisuga. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute dividenditulu hõlmab kõnealuste investeeringute dividende, kui neid investeeringuid arvestatakse muu meetodi kui kapitaliosaluse meetod kohaselt. |
| --- | --- |

42.

| 43. | „Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või (–) netokahjum“ hõlmab kauplemiseks hoitavateks liigitatud finantsinstrumentide uuesti mõõtmisest ja nende kajastamise lõpetamisest tulenevat kasumit ja kahjumit. See kirje hõlmab ka kasumit ja kahjumit, mida saadakse seoses krediidituletisinstrumentidega, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ja kasutatakse kogu sellise finantsinstrumendi või selle osa krediidiriski juhtimiseks, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, samuti kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevat dividendi- ja intressitulu ja -kulu, kui kasutatakse turuhinda. |
| --- | --- |

43.

| 44. | „Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev kasum või kahjum“ hõlmab ka õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud kohustuste enda krediidiriskist tulenevat summat, kui enda krediidiriski muutuste kajastamine läbi muu koondkasumi tekitaks arvestuse mittevastavuse või suurendaks seda [IFRS 9 paragrahv 5.7.8]. See kirje hõlmab ka kasumit ja kahjumit, mida saadakse seoses maandatavate instrumentidega, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, kui kajastamist kasutatakse krediidiriski juhtimiseks, samuti õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenevat intressitulu ja -kulu, kui kasutatakse turuhinda. |
| --- | --- |

44.

| 45. | „Kasum või (–) kahjum, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“ ei hõlma sellistest omakapitaliinstrumentidest tulenevat kasumit, mida aruandev üksus otsustas mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi muu koondkasumi [IFRS 9 paragrahvi 5.7.1 punkt b]. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Kui ärimudeli muutmise tõttu liigitatakse finantsvara ümber muusse arvestusportfelli, kajastatakse ümberliigitamisest tulenevat kasumit või kahjumit sellise arvestusportfelli asjakohasel real, kuhu finantsvara ümber liigitati, vastavalt järgmisele:






  a) | kui finantsvara liigitatakse ümber amortiseeritud soetusväärtuses mõõtmise kategooriast õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõtmise arvestusportfelli [IFRS 9 paragrahv 5.6.2], kajastatakse ümberliigitamisest tulenevat kasumit või kahjumit kirje „kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või (–) netokahjum“ või kirje „kauplemisel mittekasutatavatest kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest tulenev netokasum või (–) netokahjum“ all, nagu see on asjakohane; |
| --- | --- | --- |

46.

a)

kui finantsvara liigitatakse ümber amortiseeritud soetusväärtuses mõõtmise kategooriast õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõtmise arvestusportfelli [IFRS 9 paragrahv 5.6.2], kajastatakse ümberliigitamisest tulenevat kasumit või kahjumit kirje „kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või (–) netokahjum“ või kirje „kauplemisel mittekasutatavatest kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest tulenev netokasum või (–) netokahjum“ all, nagu see on asjakohane;

| b) | kui finantsvara liigitatakse ümber õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõtmise kategooriast õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõtmise kategooriasse [IFRS 9 paragrahv 5.6.7], kajastatakse läbi muu koondkasumi mõõtmise kategooriast läbi kasumiaruande mõõtmise kategooriasse ümber liigitatud akumuleeritud kasumit või kahjumit kirje „kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või (–) netokahjum“ või kirje „kauplemisel mittekasutatavatest kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest tulenev netokasum või (–) netokahjum“ all, nagu see on asjakohane. |
| --- | --- |

b)

kui finantsvara liigitatakse ümber õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõtmise kategooriast õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõtmise kategooriasse [IFRS 9 paragrahv 5.6.7], kajastatakse läbi muu koondkasumi mõõtmise kategooriast läbi kasumiaruande mõõtmise kategooriasse ümber liigitatud akumuleeritud kasumit või kahjumit kirje „kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või (–) netokahjum“ või kirje „kauplemisel mittekasutatavatest kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest tulenev netokasum või (–) netokahjum“ all, nagu see on asjakohane.

| 47. | „Riskimaandamise arvestuse netokasum või (–) netokahjum“ hõlmab kasumit ja kahjumit, mis tuleneb riskimaandamisinstrumentidest ja maandatavatest instrumentidest, sealhulgas õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud muudest maandatavatest instrumentidest kui omakapitaliinstrumendid, õiglase väärtuse riskimaanduse puhul vastavalt IFRS 9 paragrahvile 6.5.8. See hõlmab ka riskimaandamisinstrumentide õiglase väärtuse variatsiooni ebaefektiivsest osa rahavoogude riskimaanduse puhul. Rahavoogude riskimaanduse reservi või välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringu riskimaanduse reservi ümberliigitamist kajastatakse kasumiaruande ridadel, mida mõjutavad maandatavate instrumentide rahavood. „Riskimaandamise arvestuse netokasum või (–) netokahjum“ hõlmab ka välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringu riskimaanduse kasumit ja kahjumit. See kirje hõlmab ka netopositsioonide riskimaanduse kasumit. |
| --- | --- |

47.

| 48. | „Kasum või kahjum, mis tuleneb mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest“ hõlmab mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest tulenevat kasumit ja kahjumit, välja arvatud juhul, kui mittefinantsvara on liigitatud müügiks hoitavaks või tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringuks. |
| --- | --- |

48.

| 49. | „Korrigeerimisest tulenev netokasum või (–) netokahjum“ hõlmab summasid, mis tulenevad finantsvarade bilansilise brutoväärtuse korrigeerimisest, mida tehakse, et kajastada uuesti läbiräägitud või muudetud lepingulisi rahavoogusid [IFRS 9 paragrahv 5.4.3 ja lisa A]. Korrigeerimisest tulenev kasum või kahjum ei hõlma eeldatava krediidikahju korrigeerimise mõju, mis kajastatakse kirje „selliste finantsvarade väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“ all. |
| --- | --- |

49.

| 50. | „Eraldised või (–) eraldiste tühistamine. Võetud siduvad kohustused ja antud garantiid“ hõlmab kasumiaruande netomuutusi kõigi IFRS 9, IAS 37 või IFRS 4 kohaldamisalasse kuuluvate siduvate kohustuste ja garantiide eraldiste puhul vastavalt käesoleva osa punktile 11 või BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt. IFRSi kohaselt kajastatakse õiglases väärtuses mõõdetud siduvate kohustuste ja finantsgarantiide õiglase väärtuse muutus kirje „õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või (–) -netokahjum“ all. Seepärast hõlmavad eraldised selliste siduvate kohustuste ja garantiide väärtuse languse summat, mille puhul määratakse väärtuse langus kindlaks IFRS 9 kohaselt või eraldiste tegemine IAS 37 kohaselt või neid käsitatakse kindlustuslepingutena IFRS 4 kohaselt. |
| --- | --- |

50.

| 51. | IFRSi kohaselt hõlmab „selliste finantsvarade väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“ kõiki võlainstrumentide väärtuse langusest tingitud kasumeid ja kahjumeid, mis tulenevad IFRS 9 paragrahvi 5.5 kohaste väärtuse languse eeskirjade kohaldamisest, sõltumata sellest, kas IFRS 9 paragrahvi 5.5 kohast eeldatavat krediidikahju hinnatakse 12 kuu või kehtivusaja alusel, ja sealhulgas klientide vastu olevate nõuete, lepinguliste varade ja rendinõuete väärtuse langusest tingitud kasumit või kahjumit [IFRS 9 paragrahv 5.5.15]. |
| --- | --- |

51.

| 52. | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmab „selliste finantsvarade väärtuse langus või väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“ kõiki soetusmaksumusepõhistel meetoditel mõõdetud finantsinstrumentide allahindlusi ja allahindluste tühistamisi, mis on tingitud võlgniku või emitendi krediidikvaliteedi muutusest, samuti sõltuvalt siseriikliku GAAPi sätetest selliste finantsinstrumentide allahindlusi, mida mõõdetakse õiglases väärtuses omakapitalis ja muudel mõõtmismeetoditel, sealhulgas LOCOMi kohaselt. |
| --- | --- |

52.

| 53. | „Selliste finantsvarade väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“ hõlmab ka käesoleva lisa käesoleva osa punktides 72 ja 74 ning punkti 165 alapunktis b määratletud mahakantud summasid, mis mahakandmise kuupäeval ületavad kahju allahindluse summat ja mida seepärast kajastatakse kahjumina otse kasumiaruandes, samuti selliste varem maha kantud summade tagasisaamist, mida kajastati otse kasumiaruandes. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Sellistest tütarettevõtjatest, sidusettevõtjatest ja ühisettevõtjatest tuleneva kasumi või kahjumi osa, keda arvestatakse kapitaliosaluse meetodil regulatiivse konsolideerimise alusel, kajastatakse kirje „osa kasumist või (–) kahjumist, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest, mida arvestatakse kapitaliosaluse meetodi kohaselt“ all. Vastavalt IAS 28 paragrahvile 10 vähendatakse investeeringu bilansilist väärtust kõnealuste üksuste makstud dividendide summa võrra. Kõnealuste investeeringute väärtuse langust kajastatakse kirje „tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine“ all. Kõnealuste investeeringute kajastamise lõpetamisest tulenev kasum või kahjum kajastatakse vastavalt käesoleva osa punktidele 55 ja 56. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kirje „kasum või kahjum müügiks hoitavatest põhivaradest ja müügigruppidest, mis ei vasta lõpetatud tegevuste kriteeriumidele“ hõlmab kasumit või kahjumit, mis on saadud müügiks hoitavatest põhivaradest ja müügigruppidest, mis ei vasta lõpetatud tegevuste kriteeriumidele. |
| --- | --- |

55.

| 56. | IFRSi kohaselt kajastatakse tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute kajastamise lõpetamisest tulenev kasum või kahjum kirje „lõpetatud tegevuste kasum või (–) kahjum enne tulumaksu“ all, kui neid käsitatakse IFRS 5 kohaselt lõpetatud tegevustena. BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kajastatakse tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute kajastamise lõpetamisest tulenev kasum või kahjum kirje „netokasum või (–) kahjum, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute kajastamise lõpetamisest“ all. |
| --- | --- |

56.

3.   KOONDKASUMIARUANNE (3)

| 57. | „Õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud omakapitaliinstrumentide riskimaandamise arvestuse netokasum või (–) netokahjum“ hõlmab sellisel õiglase väärtuse riskimaandusel tulenevat riskimaanduse akumuleeritud ebaefektiivsuse muutust, mille puhul maandatav instrument on õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud omakapitaliinstrument. Sellel real kajastatav riskimaanduse ebaefektiivsuse muutus on kirje „õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud omakapitaliinstrumentide õiglase väärtuse muutused [maandatav instrument]“ all kajastatud omakapitaliinstrumendi õiglase väärtuse variatsiooni muutuse ja kirje „õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud omakapitaliinstrumentide õiglase väärtuse muutused [riskimaandamisinstrument]“ all kajastatud riskimaandamisinstrumendi õiglase väärtuse variatsiooni muutuse vahe. |
| --- | --- |

57.

| 58. | „Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandus [efektiivne osa]“ hõlmab nii välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute kehtivate kui ka lõpetatud riskimaanduste efektiivse osa välisvaluuta ümberarvestamise akumuleeritud reservi muutust. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringu riskimaanduse ja rahavoogude riskimaanduse puhul hõlmavad kirje „kasumisse või kahjumisse üle kantud“ all kajastatud vastavad summad summasid, mis kanti üle, sest maandatud rahavood tekkisid ja tulevikus enam ei teki. |
| --- | --- |

59.

| 60. | „Riskimaandamisinstrumendid [kajastamata elemendid]“ hõlmab kõigi järgmiste õiglase väärtuse akumuleeritud muutuste muutust, kui neid ei kajastata riskimaanduse komponendina:






  a) | optsioonide ajaväärtus; |
| --- | --- | --- |

60.

a)

optsioonide ajaväärtus;

| b) | forvardlepingute forvardelemendid; |
| --- | --- |

b)

forvardlepingute forvardelemendid;

| c) | finantsinstrumentide valuuta baashinnavahe. |
| --- | --- |

c)

finantsinstrumentide valuuta baashinnavahe.

| 61. | Optsioonide puhul hõlmavad summad, mis on ümber liigitatud kasumisse või kahjumisse ja mida kajastatakse kirje „kasumisse või kahjumisse üle kantud“ all, ümberliigitamist, mis tuleneb optsioonidest, millega maandatakse tehinguga seotud maandatavat instrumenti, ja optsioonidest, millega maandatakse ajaperioodiga seotud maandatavat instrumenti. |
| --- | --- |

61.

| 62. | „Õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud võlainstrumendid“ hõlmab õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud võlainstrumentide kasumit või kahjumit, välja arvatud väärtuse langusest tulenev kasum või kahjum ja vahetuskursikasum või -kahjum, mida kajastatakse vormis 2 vastavalt kirje „selliste finantsvarade väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“ või kirje „vahetuskursi erinevused [kasum või (–) kahjum], neto“ all. „Kasumisse või kahjumisse üle kantud“ hõlmab eelkõige kasumisse või kahjumisse ülekandmist, mis tuleneb kajastamise lõpetamisest või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõtmise kategooriasse ümberliigitamisest. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Kui finantsvara liigitatakse amortiseeritud soetusväärtuses mõõtmise kategooriast ümber õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõtmise kategooriasse [IFRS 9 paragrahv 5.6.4], kajastatakse ümberliigitamisest tulenevat kasumit või kahjumit kirje „õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud võlainstrumendid“ all. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Kui finantsvara liigitatakse õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõtmise kategooriast ümber õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõtmise kategooriasse [IFRS 9 paragrahv 5.6.7] või amortiseeritud soetusväärtuses mõõtmise kategooriasse [IFRS 9 paragrahv 5.6.5], kajastatakse läbi muu koondkasumi mõõtmise kategooriast ümber liigitatud akumuleeritud kasumit või kahjumit vastavalt kirje „kasumisse või kahjumisse üle kantud“ või kirje „muud ümberliigitamised“ all, korrigeerides viimasel juhul finantsvara bilansilist väärtust. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Muu koondkasumi kõigi muude komponentide puhul hõlmab „muud ümberliigitamised“ muid ülekandmisi kui ümberliigitamised muust koondkasumist kasumisse või kahjumisse või maandatavate instrumentide algsesse bilansilisse väärtusse rahavoogude riskimaanduse puhul. |
| --- | --- |

65.

| 66. | IFRSi kohaselt esitatakse „tulumaks, mis on seotud kirjetega, mida ei liigitata ümber“ ja „tulumaks, mis on seotud kirjetega, mida võib ümber liigitada kasumisse või (–) kahjumisse“ [IAS 1 paragrahvi 91 punkt b, IG6] eraldi kirjetena. |
| --- | --- |

66.

4.   FINANTSVARA JAOTUS INSTRUMENTIDE JA VASTASPOOLE SEKTORITE KAUPA (4)

| 67. | Finantsvarad esitatakse arvestusportfellide ja instrumentide kaupa, ja kui nõutud, vastaspoolte kaupa. Õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi ja amortiseeritud soetusväärtuses mõõdetud võlainstrumentide puhul esitatakse varade ja väärtuse akumuleeritud languse bilansiline brutoväärtus väärtuse languse etappide kaupa. |
| --- | --- |

67.

| 68. | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad kauplemisel kasutatava finantsvarana kajastavad tuletisinstrumendid õiglases väärtuses mõõdetud instrumente ning soetusmaksumusepõhisel meetodil või LOCOMi kohaselt mõõdetud instrumente. |
| --- | --- |

68.

| 69. | III, IV ja käesoleva lisa kohaldamisel tähendab „krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused“ viivisnõuete puhul krediidiriskist tulenevaid õiglase väärtuse akumuleeritud muutusi, kui akumuleeritud netomuutus on negatiivne. Krediidiriskist tuleneva õiglase väärtuse akumuleeritud netomuutuse arvutamiseks liidetakse kõik krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse negatiivsed ja positiivsed muutused, mis on toimunud alates võlainstrumendi kajastamisest. Seda summat kajastatakse üksnes juhul, kui krediidiriskist tulenevate õiglase väärtuse negatiivsete ja positiivsete muutuse summa on negatiivne. Võlainstrumentide väärtust hinnatakse konkreetse finantsinstrumendi tasandil. Krediidiriskist tulenevaid õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivseid muutusi kajastatakse iga võlainstrumendi puhul kuni instrumendi kajastamise lõpetamiseni. |
| --- | --- |

69.

| 70. | III ja IV lisa ning käesoleva lisa kohaldamisel tähendab „väärtuse akumuleeritud langus“ järgmist:






  a) | amortiseeritud soetusväärtuses või soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud võlainstrumentide puhul on väärtuse akumuleeritud langus väärtuse langusest tuleneva kahjumi kogusumma ilma kajastatud kasutamiseta ja väärtuse languse tühistamiseta, kui see on asjakohane, iga väärtuse languse etapi puhul. Väärtuse akumuleeritud langus vähendab võlainstrumendi bilansilist väärtust allahindluse kasutamise kaudu IFRSi või BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt või otsese vähendamise kaudu, mis ei kujuta endast kajastamise lõpetamist BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt; |
| --- | --- | --- |

70.

a)

amortiseeritud soetusväärtuses või soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud võlainstrumentide puhul on väärtuse akumuleeritud langus väärtuse langusest tuleneva kahjumi kogusumma ilma kajastatud kasutamiseta ja väärtuse languse tühistamiseta, kui see on asjakohane, iga väärtuse languse etapi puhul. Väärtuse akumuleeritud langus vähendab võlainstrumendi bilansilist väärtust allahindluse kasutamise kaudu IFRSi või BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt või otsese vähendamise kaudu, mis ei kujuta endast kajastamise lõpetamist BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt;

| b) | IFRSi kohaselt õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud võlainstrumentide puhul on väärtuse akumuleeritud langus asjaomase instrumendi õiglase väärtuse vähenemisena alates esmasest kajastamisest kajastatud eeldatavate krediidikahjude ja nende variatsioonide summa; |
| --- | --- |

b)

IFRSi kohaselt õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud võlainstrumentide puhul on väärtuse akumuleeritud langus asjaomase instrumendi õiglase väärtuse vähenemisena alates esmasest kajastamisest kajastatud eeldatavate krediidikahjude ja nende variatsioonide summa;

| c) | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt omakapitalis kajastatavate õiglases väärtuses mõõdetavate võlainstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust, on väärtuse akumuleeritud langus väärtuse langusest tuleneva kahjumi kogusumma ilma kajastatud kasutamiseta ja väärtuse languse tühistamiseta. Bilansilist väärtust vähendatakse kas allahindluse konto kasutamise kaudu või otsese vähendamise kaudu, mis ei kujuta endast kajastamise lõpetamist. |
| --- | --- |

c)

BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt omakapitalis kajastatavate õiglases väärtuses mõõdetavate võlainstrumentide puhul, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust, on väärtuse akumuleeritud langus väärtuse langusest tuleneva kahjumi kogusumma ilma kajastatud kasutamiseta ja väärtuse languse tühistamiseta. Bilansilist väärtust vähendatakse kas allahindluse konto kasutamise kaudu või otsese vähendamise kaudu, mis ei kujuta endast kajastamise lõpetamist.

| 71. | IFRSi kohaselt hõlmab väärtuse akumuleeritud langus igasse IFRS 9 kohasesse väärtuse languse etappi kuuluvate finantsvarade eeldatava krediidikahju allahindlust. BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmab see krediidiriskiga seotud üldist või spetsiifilist allahindlust, samuti pangandusriskidega seotud üldist allahindlust, kui see vähendab võlainstrumentide bilansilist väärtust. Samuti hõlmab väärtuse akumuleeritud langus finantsvarade väärtuse korrigeerimist krediidiriski tõttu LOCOMi kohaldamisel. |
| --- | --- |

71.

| 72. | „Akumuleeritud osalised mahakandmised“ ja „akumuleeritud täielikud mahakandmised“ hõlmavad vastavalt iga sellise võlainstrumendi põhiosa ja tasumata intressi ja tasude akumuleeritud osalist ja täielikku summat aruandekuupäeva seisuga, mille kajastamise on krediidiasutus või investeerimisühing asjaomaseks kuupäevaks lõpetanud, kasutades ühte punktis 74 kirjeldatud meetoditest, sest krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole mõistlikku ootust lepingulisi rahavoogusid tagasi saada. Kõnealuseid summasid kajastatakse kuni aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi õiguste täieliku lõppemiseni seoses hagiõiguse aegumisega, kustutamisega või muul põhjusel või kuni summade tagasisaamiseni. Maha kantud summasid, mida ei ole tagasi saadud, kajastatakse seega siis, kui nende suhtes kohaldatakse täitemenetlust. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Kui võlainstrument on lõpuks mitmete osaliste mahakandmiste tagajärjel täielikult maha kantud, liigitatakse mahakandmise kogusumma veerust „akumuleeritud osalised mahakandmised“ veergu „akumuleeritud täielikud mahakandmised“. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Mahakandmine on kajastamise lõpetamine ja on seotud kogu finantsvara või selle osaga, sealhulgas juhul, kui vara muutmise tulemusel kaotab krediidiasutus või investeerimisühing õiguse saada kogu varalt või selle osalt rahavoogusid, nagu on põhjalikult selgitatud punktis 72. Mahakandmised hõlmavad summasid, mis tulenevad nii otse kasumis või kahjumis kajastatava finantsvara bilansilise väärtuse vähendamisest kui ka finantsvarade bilansilise väärtuse allahindluse kontole seoses krediidikahjudega kantud summade vähendamisest. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Veerg „millest: väikese krediidiriskiga instrumendid“ hõlmab instrumente, millel on aruandekuupäeva seisuga väike krediidirisk ja mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing vastavalt IFRS 9 paragrahvile 5.5.10 eeldab, et krediidirisk ei ole alates esmasest kajastamisest oluliselt suurenenud. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Nõuded klientide vastu IAS 1 paragrahvi 54 punkti h tähenduses, lepingulised varad ja rendinõuded, mille puhul kohaldatakse kahju allahindluse hindamisel IFRS 9 paragrahvi 5.5.15 kohast lihtsustatud meetodit, kajastatakse vormis 4.4.1 laenude ja ettemaksete all. Kõigi kõnealuste varade puhul kajastatakse vastavat kahju allahindlust varade väärtuse akumuleeritud languse lahtris kirje „varad, mille krediidirisk on alates esmase kajastamise kuupäevast oluliselt kasvanud, kuid mille väärtus ei ole krediidiriski tõttu langenud (2. etapp)“ või kirje „varad, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud (3. etapp)“ all, sõltuvalt sellest, kas nõudeid klientide vastu, lepingulisi varasid ja rendinõudeid käsitatakse lihtsustatud meetodi puhul krediidiriski tõttu langenud väärtusega varadena. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Ostetud või tekitatud finantsvara, mille väärtus on esmasel kajastamisel krediidiriski tõttu langenud, kajastatakse eraldi vormides 4.3.1 ja 4.4.1. Nende laenude puhul hõlmab väärtuse akumuleeritud langus üksnes kehtivusajal eeldatava krediidikahju kumulatiivseid muutusi alates esmasest kajastamisest [IFRS 9 paragrahv 5.5.13]. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Vormis 4.5 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud käesoleva osa punktis 100 esitatud „allutatud võla“ määratlusega hõlmatud „laenude ja ettemaksete“ ja „võlaväärtpaberite“ bilansilist väärtust. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Vormis 4.8 sõltub esitatav teave sellest, kas omakapitalis kajastatavate õiglases väärtuses mõõdetavate finantsvarade suhtes, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid, saab BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kohaldada väärtuse languse nõudeid. Kui nende finantsvarade suhtes kohaldatakse väärtuse langust, kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selles vormis bilansilist väärtust, langemata väärtusega varade ja langenud väärtusega varade bilansilist brutoväärtust, väärtuse akumuleeritud langust ja akumuleeritud mahakandmisi. Kui nende finantsvarade suhtes ei kohaldata väärtuse langust, kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud krediidiriskist tulenevaid õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivseid muutusi viivisnõuete puhul. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Vormis 4.9 kajastatakse mõõduka LOCOMi kohaselt mõõdetud varad ning nendega seotud väärtuse korrigeerimised eraldi muudest soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud varadest ja nendega seotud väärtuse langusest. Soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, sealhulgas mõõduka LOCOMi kohaselt mõõdetud finantsvarad, kajastatakse langemata väärtusega varadena, kui nende väärtust ei ole korrigeeritud või nende väärtus ei ole sellega seoses langenud, ja langenud väärtusega varadena, kui nende väärtust on korrigeeritud ja korrigeerimist käsitatakse väärtuse langusena või sellega seotud väärtuse langusena. Väärtuse langusena käsitatavad väärtuse korrigeerimised on krediidiriskist tingitud väärtuse korrigeerimised, mis kajastavad vastaspoole krediidikvaliteedi halvenemist. Mõõduka LOCOMi kohaselt mõõdetud finantsvarasid, mille väärtust on tururiski tõttu korrigeeritud, et kajastada turutingimuste muutuse mõju vara väärtusele, ei käsitata langenud väärtusega varadena. Krediidiriskist tingitud ja tururiskist tingitud akumuleeritud väärtuse korrigeerimised kajastatakse eraldi. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Vormis 4.10 kajastatakse range LOCOMi kohaselt mõõdetud varad ning nendega seotud väärtuse korrigeerimised eraldi muude meetodite kohaselt mõõdetud varadest. Range LOCOMi kohaselt mõõdetud finantsvarad ja muu meetodi kohaselt mõõdetud finantsvarad kajastatakse langenud väärtusega varadena, kui nende väärtust on punkti 80 kohaselt krediidiriski tõttu korrigeeritud või nende väärtus on sellega seoses langenud. Range LOCOMi kohaselt mõõdetud finantsvarad, mille väärtust on punkti 80 kohaselt tururiski tõttu korrigeeritud, ei käsitata langenud väärtusega varana. Krediidiriskist tingitud ja tururiskist tingitud akumuleeritud väärtuse korrigeerimised kajastatakse eraldi. |
| --- | --- |

81.

| 82. | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaldamisel kajastatakse asjaomastes vormides pangandusriskiga seotud üldise allahindluse puhul ainult seda osa, mis mõjutab võlainstrumentide bilansilist väärtust [BADi artikkel 37.2]. |
| --- | --- |

82.

5.   SELLISTE LAENUDE JA ETTEMAKSETE JAOTUS TOODETE KAUPA, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL (5)

| 83. | Laenud ja ettemaksed, mida ei hoita kauplemise eesmärgil või mis ei ole kauplemiseks hoitavad varad, jaotatakse toote liigi ja vastaspoole sektori kaupa bilansilise väärtuse puhul ning üksnes toote liigi kaupa bilansilise brutoväärtuse puhul. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Sellel vormil esitatakse ka nõuded, mis on liigitatud kui „raha, nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused“, sõltumata sellest, kuidas neid mõõdetakse. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Laenud ja ettemaksed jaotatakse järgmisteks toodeteks:






  a) | kirje „nõudmisel väljamakstavad (nõudmiseni) ja lühikese etteteatamisega väljamakstavad (arvelduskonto)“ hõlmab nõudmiseni hoiuseid, lühikese etteteatamisega (nõudmise esitamise päevale järgneva tööpäeva lõpuks) väljamakstavaid hoiuseid, arvelduskontosid ja muid sarnaseid hoiuseid, sealhulgas laenud, mis on laenuvõtja jaoks üleööhoiused (laenud, mis tuleb tagasi maksta nende andmise päevale järgneva tööpäeva lõpuks), sõltumata nende õiguslikust vormist. See hõlmab ka arvelduskrediiti, mis on arvelduskonto deebetjääk, ja keskpangas hoitavaid kohustuslikke reserve; |
| --- | --- | --- |

85.

a)

kirje „nõudmisel väljamakstavad (nõudmiseni) ja lühikese etteteatamisega väljamakstavad (arvelduskonto)“ hõlmab nõudmiseni hoiuseid, lühikese etteteatamisega (nõudmise esitamise päevale järgneva tööpäeva lõpuks) väljamakstavaid hoiuseid, arvelduskontosid ja muid sarnaseid hoiuseid, sealhulgas laenud, mis on laenuvõtja jaoks üleööhoiused (laenud, mis tuleb tagasi maksta nende andmise päevale järgneva tööpäeva lõpuks), sõltumata nende õiguslikust vormist. See hõlmab ka arvelduskrediiti, mis on arvelduskonto deebetjääk, ja keskpangas hoitavaid kohustuslikke reserve;

| b) | „krediitkaardivõlg“ hõlmab määratud tagasimaksega deebetkaardi või krediitkaardi kaudu antud laenu [EKP bilansikirjete määrus]; |
| --- | --- |

b)

„krediitkaardivõlg“ hõlmab määratud tagasimaksega deebetkaardi või krediitkaardi kaudu antud laenu [EKP bilansikirjete määrus];

| c) | „nõuded klientide vastu“ hõlmab laene, mis on antud muudele võlgnikele vekslite või muude selliste dokumentide alusel, mis annavad õiguse saada kaupade müügi või teenuste osutamise tehingutest tulusid. Need kirjed hõlmavad kõiki faktooring- ja sarnaseid tehinguid, nt käskvekslite aktseptid, klientide vastu olevate nõuete lõppost, forfaiting, arve diskonteerimine, käskvekslid, kommertsväärtpaberid ja muud nõuded, mille puhul aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ostab klientide vastu olevaid nõudeid (nii regressiõigusega kui ka ilma selleta); |
| --- | --- |

c)

„nõuded klientide vastu“ hõlmab laene, mis on antud muudele võlgnikele vekslite või muude selliste dokumentide alusel, mis annavad õiguse saada kaupade müügi või teenuste osutamise tehingutest tulusid. Need kirjed hõlmavad kõiki faktooring- ja sarnaseid tehinguid, nt käskvekslite aktseptid, klientide vastu olevate nõuete lõppost, forfaiting, arve diskonteerimine, käskvekslid, kommertsväärtpaberid ja muud nõuded, mille puhul aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ostab klientide vastu olevaid nõudeid (nii regressiõigusega kui ka ilma selleta);

| d) | „kapitalirent“ hõlmab kapitalirendi nõuete bilansilist väärtust. IFRSi kohaselt on kapitalirendi nõuded määratletud IAS 17-s; |
| --- | --- |

d)

„kapitalirent“ hõlmab kapitalirendi nõuete bilansilist väärtust. IFRSi kohaselt on kapitalirendi nõuded määratletud IAS 17-s;

| e) | „pöördrepolaenud“ hõlmavad rahastamist, mis on antud repolepingute alusel ostetud väärtpaberite või kulla vastu või võetud laenuks väärtpaberite laenuks andmise lepingute alusel, nagu on määratletud käesoleva osa paragrahvides 183 ja 184; |
| --- | --- |

e)

„pöördrepolaenud“ hõlmavad rahastamist, mis on antud repolepingute alusel ostetud väärtpaberite või kulla vastu või võetud laenuks väärtpaberite laenuks andmise lepingute alusel, nagu on määratletud käesoleva osa paragrahvides 183 ja 184;

| f) | „muud tähtajalised laenud“ hõlmab võlgasid, millel on lepingus kindlaksmääratud lõpptähtaeg või tingimused ning mis ei sisaldu muudes kirjetes; |
| --- | --- |

f)

„muud tähtajalised laenud“ hõlmab võlgasid, millel on lepingus kindlaksmääratud lõpptähtaeg või tingimused ning mis ei sisaldu muudes kirjetes;

| g) | „ettemaksed, mis ei ole laenud“ hõlmab ettemakseid, mida ei saa EKP bilansikirjete määruse kohaselt liigitada laenudeks. See kirje hõlmab muu hulgas vahekirjetega (nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad) ja siirdekirjetega (nt tšekid ja muud maksevahendid, mis on saadetud tagasivõtmiseks) seoses saadaolevaid brutosummasid. |
| --- | --- |

g)

„ettemaksed, mis ei ole laenud“ hõlmab ettemakseid, mida ei saa EKP bilansikirjete määruse kohaselt liigitada laenudeks. See kirje hõlmab muu hulgas vahekirjetega (nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad) ja siirdekirjetega (nt tšekid ja muud maksevahendid, mis on saadetud tagasivõtmiseks) seoses saadaolevaid brutosummasid.

| 86. | Laenud ja ettemaksed liigitatakse saadud tagatise alusel järgmiselt:






  a) | „kinnisvaraga tagatud laenud“ hõlmavad laene ja ettemakseid, mis on ametlikult tagatud elamu- või ärikinnisvaraga, sõltumata nende laenu/tagatise suhtest (millele tavapäraselt osutatakse kui laenusumma ja tagatise väärtuse suhtele (loan-to-value)) ja tagatise õiguslikust vormist; |
| --- | --- | --- |

86.

a)

„kinnisvaraga tagatud laenud“ hõlmavad laene ja ettemakseid, mis on ametlikult tagatud elamu- või ärikinnisvaraga, sõltumata nende laenu/tagatise suhtest (millele tavapäraselt osutatakse kui laenusumma ja tagatise väärtuse suhtele (loan-to-value)) ja tagatise õiguslikust vormist;

| b) | „muud tagatisega laenud“ hõlmavad laene ja ettemakseid, mis on ametlikult tagatud, sõltumata nende laenu/tagatise suhtest (millele tavapäraselt osutatakse kui laenusumma ja tagatise väärtuse suhtele (loan-to-value)) ja tagatise õiguslikust vormist, välja arvatud „kinnisvaraga tagatud laenud“. Need tagatised hõlmavad panditud väärtpabereid, sularaha ja muid tagatisi, sõltumata tagatise õiguslikust vormist. |
| --- | --- |

b)

„muud tagatisega laenud“ hõlmavad laene ja ettemakseid, mis on ametlikult tagatud, sõltumata nende laenu/tagatise suhtest (millele tavapäraselt osutatakse kui laenusumma ja tagatise väärtuse suhtele (loan-to-value)) ja tagatise õiguslikust vormist, välja arvatud „kinnisvaraga tagatud laenud“. Need tagatised hõlmavad panditud väärtpabereid, sularaha ja muid tagatisi, sõltumata tagatise õiguslikust vormist.

| 87. | Laenud ja ettemaksed liigitatakse tagatise alusel, sõltumata laenu otstarbest. Mitut liiki tagatisega tagatud laenude ja ettemaksete bilansiline väärtus liigitatakse ja kajastatakse kinnisvaraga tagatuna, kui need laenud ja ettemaksed on tagatud kinnisvaraga, olenemata sellest, kas nad on tagatud ka muud liiki tagatisega. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Laenud ja ettemaksed liigitatakse otstarbe alusel järgmiselt:






  a) | „tarbimislaen“ hõlmab laenusid, mis on peamiselt antud isikliku tarbimise otstarbel kaupade ja teenuste ostuks [EKP bilansikirjete määrus]; |
| --- | --- | --- |

88.

a)

„tarbimislaen“ hõlmab laenusid, mis on peamiselt antud isikliku tarbimise otstarbel kaupade ja teenuste ostuks [EKP bilansikirjete määrus];

| b) | „eluasemelaen“ hõlmab kodumajapidamistele antud laenu, mille eesmärk on investeerida isiklikus kasutuses või renditud eluasemetesse, sh ehituseks ja renoveerimiseks [EKP bilansikirjete määrus]. |
| --- | --- |

b)

„eluasemelaen“ hõlmab kodumajapidamistele antud laenu, mille eesmärk on investeerida isiklikus kasutuses või renditud eluasemetesse, sh ehituseks ja renoveerimiseks [EKP bilansikirjete määrus].

| 89. | Laenud ja ettemaksed liigitatakse selle alusel, kuidas need saab tagasi maksta. „Projekti rahastamise laenud“ hõlmavad laene, mis vastavad kapitalinõuete määruse artikli 147 lõikes 8 määratletud eriotstarbeliste nõuete omadustele. |
| --- | --- |

89.

6.   FINANTSSEKTORIVÄLISTELE ÄRIÜHINGUTELE ANTUD SELLISTE LAENUDE JA ETTEMAKSETE JAOTUS NACE KOODIDE ALUSEL, MIDA EI KASUTATA KAUPLEMISEL (6)

| 90. | Finantssektorivälistele äriühingutele antud laenude ja ettemaksete (välja arvatud laenud ja ettemaksed, mida ei hoita kauplemise eesmärgil või mis ei ole kauplemiseks hoitavate varade portfellis) bilansiline brutoväärtus liigitatakse majandustegevusala sektorite alusel, kasutades NACE koode, vastaspoole peamise tegevusala põhjal. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Nende nõuete liigitamine, mis tekivad ühiselt rohkem kui ühe vastaspoole vastu, toimub kooskõlas käesoleva lisa 1. osa punktiga 43. |
| --- | --- |

91.

| 92. | NACE koodide esitamine toimub esimese eristustaseme (st jagude tase) alusel. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad finants- või kindlustustegevusega tegelevatele finantssektorivälistele äriühingutele antud laene ja ettemakseid kirje „K – Finants- ja kindlustustegevus“ all. |
| --- | --- |

92.

| 93. | IFRSi kohaselt hõlmavad finantsvarad, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust, i) amortiseeritud soetusväärtuses kajastatud finantsvarasid ja ii) õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarasid. BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad finantsvarad, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust, soetusmaksumusepõhisel meetodil (sealhulgas LOCOMi kohaselt) mõõdetud finantsvarasid. Sõltuvalt siseriikliku GAAPi sätetest võivad need hõlmata i) omakapitalis kajastatavaid õiglases väärtuses mõõdetavaid finantsvarasid ja ii) muu meetodi kohaselt mõõdetud finantsvarasid. |
| --- | --- |

93.

7.   TÄHTAJAKS TASUMATA FINANTSVARAD, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE VÄÄRTUSE LANGUST (7)

| 94. | Selliste võlainstrumentide bilansiline väärtus, mis kuuluvad arvestusportfellidesse, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust, kajastatakse vormis 7.1 üksnes juhul, kui need on tähtajaks tasumata. Tähtajaks tasumata instrumendid jaotatakse vastavatesse tähtajaks tasumata klassidesse nende konkreetse olukorra alusel. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Arvestusportfellid, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust, on määratletud käesoleva osa punktis 93. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Finantsvarasid loetakse tähtajaks tasumata, kui mis tahes põhisumma tagasimakset, intressi või teenustasu ei ole tähtajaks tasutud. Tähtajaks tasumata nõudeid kajastatakse nende bilansilises koguväärtuses. Selliste finantsvarade bilansiline väärtus esitatakse väärtuse languse etappide või väärtuse languse seisundi kaupa vastavalt kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele ja selle lõikes, mitu päeva on vanim tähtajaks tasumata summa ületanud tähtaega aruandekuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

96.

8.   FINANTSKOHUSTUSTE JAOTUS (8)

| 97. | „Hoiused“ ja toodete jaotus on määratletud nii nagu EKP bilansikirjete määruses ning seepärast liigitatakse reguleeritavad säästuhoiused vastavalt EKP bilansikirjete määrusele ning jaotatakse vastaspoole alusel. Eelkõige liigitatakse mitteülekantavad arveldushoiused, mis on seaduslikult küll nõudmisel väljavõetavad, kuid mille väljavõtmise korral kohaldatakse olulisi karistusi ja piiranguid ning millel on üleööhoiustega väga sarnased tunnused, etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks. |
| --- | --- |

97.

| 98. | „Emiteeritud võlaväärtpaberid“ liigendatakse järgmist liiki toodeteks:






  a) | „hoiusesertifikaadid“ on väärtpaberid, mis võimaldavad nende omanikel arvelt välja võtta rahalisi vahendeid; |
| --- | --- | --- |

98.

a)

„hoiusesertifikaadid“ on väärtpaberid, mis võimaldavad nende omanikel arvelt välja võtta rahalisi vahendeid;

| b) | „varaga tagatud väärtpaberid“ vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 61; |
| --- | --- |

b)

„varaga tagatud väärtpaberid“ vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 61;

| c) | „pandikirjad“ vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 129 lõikele 1; |
| --- | --- |

c)

„pandikirjad“ vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 129 lõikele 1;

| d) | „hübriidlepingud“ hõlmavad lepinguid tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberitega; |
| --- | --- |

d)

„hübriidlepingud“ hõlmavad lepinguid tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberitega;

| e) | „muud emiteeritud võlaväärtpaberid“ hõlmavad võlaväärtpabereid, mis ei ole kajastatud eelnevatel kirjetel, ning eristatakse vahetatavaid liitfinantsinstrumente ja mittevahetatavaid instrumente. |
| --- | --- |

e)

„muud emiteeritud võlaväärtpaberid“ hõlmavad võlaväärtpabereid, mis ei ole kajastatud eelnevatel kirjetel, ning eristatakse vahetatavaid liitfinantsinstrumente ja mittevahetatavaid instrumente.

| 99. | Emiteeritud „allutatud finantskohustusi“ käsitletakse samal viisil nagu muid tekkinud finantskohustusi. Väärtpaberite kujul emiteeritud allutatud kohustused liigitatakse „emiteeritud võlaväärtpaberiteks“ ning hoiuste kujul allutatud kohustused liigitatakse „hoiusteks“. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Vorm 8.2 sisaldab arvestusportfellide alusel liigitatud bilansilist väärtust „hoiuste“ ja „emiteeritud võlaväärtpaberite“ puhul, mis vastavad allutatud võla määratlusele. „Allutatud võla“ instrumendid annavad emiteeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu vastu kõrvalnõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded on rahuldatud [EKP bilansikirjete määrus]. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Kirje „Enda krediidiriski muutusest tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused“ hõlmab kõiki kõnealuseid õiglase väärtuse akumuleeritud muutusi, olenemata sellest, kas neid kajastatakse kasumiaruandes või läbi muu koondkasumi. |
| --- | --- |

101.

9.   SIDUVAD LAENUANDMISKOHUSTUSED, FINANTSGARANTIID JA MUUD SIDUVAD KOHUSTUSED (9)

| 102. | Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse I lisas loetletud bilansiväliseid kirjeid. Vormides 9.1, 9.1.1 ja 9.2 jaotatakse kõik kapitalinõuete määruse I lisas loetletud bilansivälised riskipositsioonid siduvateks laenuandmiskohustusteks, finantsgarantiideks ja muudeks siduvateks kohustusteks. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Siduvaid laenuandmiskohustusi, finantsgarantiisid (antud ja saadud) ning muid siduvaid kohustusi (nii aruande esitaja võetud kui ka tema ees võetud) käsitlev teave sisaldab nii tühistatavaid kui ka tühistamatuid siduvaid kohustusi. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Kapitalinõuete määruse I lisas loetletud siduvad laenuandmiskohustused, finantsgarantiid ja muud võetud siduvad kohustused võivad olla IFRS 9 kohaldamisalasse kuuluvad instrumendid, kui neid mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande või kui nende suhtes kohaldatakse IFRS 9 kohaseid väärtuse languse nõudeid, samuti IAS 37 või IFRS 4 kohaldamisalasse kuuluvad instrumendid. |
| --- | --- |

104.

| 105. | IFRSi kohaselt kajastatakse siduvad laenuandmiskohustused, finantsgarantiid ja muud võetud siduvad kohustused vormis 9.1.1, kui täidetud on mõni järgmistest tingimustest:






  a) | nende suhtes kohaldatakse IFRS 9 kohaseid väärtuse languse nõudeid; |
| --- | --- | --- |

105.

a)

nende suhtes kohaldatakse IFRS 9 kohaseid väärtuse languse nõudeid;

| b) | neid kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande IFRS 9 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

neid kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande IFRS 9 kohaselt;

| c) | nad kuuluvad IAS 37 või IFRS 4 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

c)

nad kuuluvad IAS 37 või IFRS 4 kohaldamisalasse.

| 106. | Kohustused, mida kajastatakse käesoleva lisa käesoleva osa punkti 105 alapunktides a ja c osutatud finantsgarantiide ja võetud siduvate kohustuste krediidikahjuna, kajastatakse sõltumata kohaldatud mõõtmiskriteeriumidest eraldistena. |
| --- | --- |

106.

| 107. | IFRSi kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad väärtuse languse etappide kaupa selliste instrumentide nimiväärtust ja eraldisi, mille suhtes kohaldatakse IFRS 9 kohaseid väärtuse languse nõudeid, sealhulgas instrumendid, mida mõõdetakse soetusmaksumuses, millest on maha arvatud kajastatud akumuleeritud tulu. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Vormis 9.1.1 kajastatakse üksnes siduva kohustuse nimiväärtus, kui võlainstrument hõlmab nii bilansilist instrumenti kui ka bilansivälist komponenti. Kui aruandev üksus ei suuda eraldi kindlaks teha bilansiliste ja bilansiväliste komponentide eeldatavat krediidikahju, kajastatakse siduva kohustuse eeldatav krediidikahju koos bilansilise komponendi väärtuse akumuleeritud langusega. Kui eeldatav krediidikahju ületab võlainstrumendi bilansilist brutoväärtust, kajastatakse ülejäänud eeldatav krediidikahju eraldisena vormi 9.1.1 asjakohases väärtuse languse etapis [IFRS 9 paragrahv 5.5.20 ja IFRS 7 paragrahv B8E]. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Kui finantsgarantiid või siduvat kohustust anda laenu turu intressimäärast madalama intressimääraga mõõdetakse vastavalt IFRS 9 paragrahvi 4.2.1 punktile d ja selle kahju allahindlus määratakse kindlaks vastavalt IFRS 9 paragrahvile 5.5, kajastatakse seda asjakohases väärtuse languse etapis. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Kui siduvaid laenuandmiskohustusi, finantsgarantiisid ja muid võetud siduvaid kohustusi mõõdetakse õiglases väärtuses IFRS 9 kohaselt, kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vormi 9.1.1 vastavates veergudes kõnealuste finantsgarantiide ja siduvate kohustuste nimiväärtuse ja nende krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused. Kirje „krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused“ kajastamisel kohaldatakse käesoleva osa punkti 69 kriteeriume. |
| --- | --- |

110.

| 111. | IAS 37 või IFRS 4 kohaldamisalasse kuuluvate muude siduvate kohustuste või garantiide nimiväärtust ja eraldisi kajastatakse asjakohastes veergudes. |
| --- | --- |

111.

| 112. | BADil põhinevat siseriiklikku GAAPi kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormis 9.1 punktides 102 ja 103 osutatud siduvate kohustuste ja finantsgarantiide nimiväärtuse, samuti eraldiste summa, mida peab kõnealuste bilansiväliste riskipositsioonide puhul hoidma. |
| --- | --- |

112.

| 113. | „Siduvad laenuandmiskohustused“ on kindlad kohustused anda laenu eelnevalt kokkulepitud tingimustel. Siia ei kuulu tuletisinstrumendid, kuna neid saab tasaarveldada sularahas või andes üle või emiteerides muu finantsinstrumendi. „Siduvateks laenuandmiskohustusteks“ liigitatakse järgmised kapitalinõuete määruse I lisas esitatud kirjed:






  a) | „kohustus hoiustada finantsvara kindlaksmääratud ajal tulevikus“; |
| --- | --- | --- |

113.

a)

„kohustus hoiustada finantsvara kindlaksmääratud ajal tulevikus“;

| b) | „kasutamata krediidilimiidid“, mis hõlmavad lepinguid „anda laenu“ või pakkuda „aktseptimisvõimalusi“ eelnevalt kindlaksmääratud tingimuste alusel. |
| --- | --- |

b)

„kasutamata krediidilimiidid“, mis hõlmavad lepinguid „anda laenu“ või pakkuda „aktseptimisvõimalusi“ eelnevalt kindlaksmääratud tingimuste alusel.

| 114. | „Finantsgarantiid“ on lepingud, mis nõuavad garantiiandjalt kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada garantii saajale tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi algsetele või muudetud tingimustele, sealhulgas teistele finantsgarantiidele antud garantiid. IFRSi kohaselt vastavad need lepingud IFRS 9 paragrahvi 2.1 punkti e ning IFRS 4 lisas A esitatud finantsgarantiilepingu määratlusele. „Finantsgarantiideks“ liigitatakse järgmised kapitalinõuete määruse I lisas esitatud kirjed:






  a) | „finantsgarantiid“; |
| --- | --- | --- |

114.

a)

„finantsgarantiid“;

| b) | „krediidituletisinstrumendid“, mis vastavad finantsgarantii määratlusele; |
| --- | --- |

b)

„krediidituletisinstrumendid“, mis vastavad finantsgarantii määratlusele;

| c) | „finantsiseloomuga tagasivõtmatud valmisolekuakreditiivid“. |
| --- | --- |

c)

„finantsiseloomuga tagasivõtmatud valmisolekuakreditiivid“.

| 115. | „Muud siduvad kohustused“ hõlmab järgmisi kapitalinõuete direktiivi I lisas esitatud kirjeid:






  a) | „osaliselt tasutud aktsiate ja osade ning väärtpaberite tasumata osa“; |
| --- | --- | --- |

115.

a)

„osaliselt tasutud aktsiate ja osade ning väärtpaberite tasumata osa“;

| b) | „väljastatud ja kinnitatud dokumentaalmaksed“; |
| --- | --- |

b)

„väljastatud ja kinnitatud dokumentaalmaksed“;

| c) | „kaubanduse rahastamise bilansivälised kirjed“; |
| --- | --- |

c)

„kaubanduse rahastamise bilansivälised kirjed“;

| d) | „dokumentaalmaksed, mille puhul kaubasaadetis on tagatiseks, ja muud automaatselt likvideeruvad tehingud“; |
| --- | --- |

d)

„dokumentaalmaksed, mille puhul kaubasaadetis on tagatiseks, ja muud automaatselt likvideeruvad tehingud“;

| e) | „tagatised ja kahjuhüvitised“ (sh pakkumus- ja täitmisgarantiid) ning „mittefinantsgarantiid“; |
| --- | --- |

e)

„tagatised ja kahjuhüvitised“ (sh pakkumus- ja täitmisgarantiid) ning „mittefinantsgarantiid“;

| f) | „saatelehe tagatised (shipping guarantees), tolli- ja maksugarantiid“; |
| --- | --- |

f)

„saatelehe tagatised (shipping guarantees), tolli- ja maksugarantiid“;

| g) | „võlakirjade emissiooniteenused“ (NIF) ja „uueneva käenduse süsteemid“ (RUF); |
| --- | --- |

g)

„võlakirjade emissiooniteenused“ (NIF) ja „uueneva käenduse süsteemid“ (RUF);

| h) | „kasutamata krediidilimiidid“, mis hõlmavad lepinguid „anda laenu“ või pakkuda „aktseptimisvõimalusi“ juhul, kui tingimused ei ole eelnevalt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

h)

„kasutamata krediidilimiidid“, mis hõlmavad lepinguid „anda laenu“ või pakkuda „aktseptimisvõimalusi“ juhul, kui tingimused ei ole eelnevalt kindlaks määratud;

| i) | „kasutamata krediidilimiidid“, mis hõlmavad „väärtpaberite ostu“ või „garantiide andmist“ käsitlevaid lepinguid; |
| --- | --- |

i)

„kasutamata krediidilimiidid“, mis hõlmavad „väärtpaberite ostu“ või „garantiide andmist“ käsitlevaid lepinguid;

| j) | „pakkumus- ja täitmisgarantiide kasutamata krediidilimiidid“; |
| --- | --- |

j)

„pakkumus- ja täitmisgarantiide kasutamata krediidilimiidid“;

| k) | „muud bilansivälised kirjed“ kapitalinõuete direktiivi I lisas. |
| --- | --- |

k)

„muud bilansivälised kirjed“ kapitalinõuete direktiivi I lisas.

| 116. | IFRSi kohaselt kajastatakse järgmised kirjed bilansis ning sellest tulenevalt ei tohiks neid kajastada bilansiväliste riskipositsioonidena:






  a) | „krediidituletisinstrumendid“, mis ei vasta finantsgarantii määratlusele, on IFRS 9 kohaselt „tuletisinstrumendid“; |
| --- | --- | --- |

116.

a)

„krediidituletisinstrumendid“, mis ei vasta finantsgarantii määratlusele, on IFRS 9 kohaselt „tuletisinstrumendid“;

| b) | „käskvekslite aktseptid“ on krediidiasutuse või investeerimisühingu kohustused maksta lõpptähtajal tavaliselt kaupade müüki katva käskveksli nimiväärtus. Seepärast liigitatakse need bilansis kui „nõuded klientide vastu“; |
| --- | --- |

b)

„käskvekslite aktseptid“ on krediidiasutuse või investeerimisühingu kohustused maksta lõpptähtajal tavaliselt kaupade müüki katva käskveksli nimiväärtus. Seepärast liigitatakse need bilansis kui „nõuded klientide vastu“;

| c) | „vekslite käendus“, mis ei vasta IFRS 9 kohastele kajastamise lõpetamise kriteeriumidele; |
| --- | --- |

c)

„vekslite käendus“, mis ei vasta IFRS 9 kohastele kajastamise lõpetamise kriteeriumidele;

| d) | „regressiõigusega tehingud“, mis ei vasta IFRS 9 kohastele kajastamise lõpetamise kriteeriumidele; |
| --- | --- |

d)

„regressiõigusega tehingud“, mis ei vasta IFRS 9 kohastele kajastamise lõpetamise kriteeriumidele;

| e) | „lihtforvardipõhised vara ostmise kohustused“ on IFRS 9 kohaselt „tuletisinstrumendid“; |
| --- | --- |

e)

„lihtforvardipõhised vara ostmise kohustused“ on IFRS 9 kohaselt „tuletisinstrumendid“;

| f) | „direktiivi 86/635/EMÜ artikli 12 lõigetes 3 ja 5 määratletud vara müügi- ja tagasiostulepingud“. Nendes lepingutes on vastuvõtjal võimalus, kuid mitte kohustus, tagastada vara eelnevalt kokkulepitud hinnaga kindlaksmääratud või kindlaksmäärataval kuupäeval. Seega vastavad need lepingud IFRS 9 A lisa kohasele tuletisinstrumentide määratlusele. |
| --- | --- |

f)

„direktiivi 86/635/EMÜ artikli 12 lõigetes 3 ja 5 määratletud vara müügi- ja tagasiostulepingud“. Nendes lepingutes on vastuvõtjal võimalus, kuid mitte kohustus, tagastada vara eelnevalt kokkulepitud hinnaga kindlaksmääratud või kindlaksmäärataval kuupäeval. Seega vastavad need lepingud IFRS 9 A lisa kohasele tuletisinstrumentide määratlusele.

| 117. | Kirje „millest: viivises“ hõlmab selliste võetud siduvate laenuandmiskohustuste, antud finantsgarantiide ja muude võetud siduvate kohustuste nimiväärtust, mida loetakse käesoleva osa punktide 213–239 kohaselt viivises olevaks. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Võetud siduvate laenuandmiskohustuste, antud finantsgarantiide ja muude võetud siduvate kohustuste puhul on „nimiväärtus“ summa, mis kõige paremini kajastab krediidiasutuse või investeerimisühingu maksimaalset krediidiriski positsiooni, ilma et võetaks arvesse ühtki hoitavat tagatist või muud krediidikvaliteedi parandamist. Eelkõige antud finantsgarantiide puhul on nimiväärtus maksimaalne summa, mida üksus peaks maksma garantii sissenõudmise korral. Siduvate laenuandmiskohustuste puhul on nimiväärtus see kasutamata summa, mille krediidiasutus või investeerimisühing on lubanud laenuks anda. Nimiväärtused on riskipositsiooni väärtused enne ümberhindlustegurite ja krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamist. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Vormis 9.2 on aruande esitaja ees võetud siduvate laenuandmiskohustuste puhul nimiväärtuseks kogu kasutamata summa, mida vastaspool on lubanud krediidiasutusele või investeerimisühingule laenata. Muude siduvate kohustuste puhul aruande esitaja ees on nimiväärtuseks see kogusumma, mille tehingu teine osapool on lubanud. Saadud finantsgarantiide puhul on „garantii maksimaalne väärtus, mida saab arvesse võtta“ maksimaalne summa, mille vastaspool peaks maksma garantii sissenõudmise korral. Kui saadud finantsgarantii on andnud rohkem kui üks garantiiandja, kajastatakse tagatud summa vormis ainult ühe korra; tagatud summa eraldatakse garantiiandjale, kes on krediidiriski maandamise seisukohalt olulisem. |
| --- | --- |

119.

10.   TULETISINSTRUMENDID JA RISKIMAANDAMISE ARVESTUS (10 JA 11)

| 120. | Vormide 10 ja 11 puhul käsitatakse tuletisinstrumente kas riskimaanduse tuletisinstrumentidena, kui neid kasutatakse kvalifitseeruva riskimaandusena IFRSi või kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt, või kauplemiseks hoitavatena, kui tegemist on muude juhtudega. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide (sealhulgas majanduslik riskimaandus) ja riskimaandamisarvestuse eesmärgil hoitavate tuletisinstrumentide bilansiline väärtus ja tinglik väärtus kajastatakse vormides 10 ja 11 alusriski liikide, turu liikide ja tooteliikide kaupa. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskimaandamise arvestuse eesmärgil hoitavad tuletisinstrumendid ka riskimaanduse liikide kaupa. Teave riskimaandamisinstrumentide kohta, mis ei ole tuletisinstrumendid, esitatakse eraldi ja riskimaanduse liikide kaupa. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt esitatakse nendes vormides kõik tuletisinstrumendid, olenemata sellest, kas neid siseriikliku GAAPi kohaselt bilansis kajastatakse või mitte. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Kauplemisel kasutatavate ja riskimaanduse tuletisinstrumentide bilansilise väärtuse, õiglase väärtuse ja tingliku väärtuse esitamisel arvestusportfellide ja riskimaanduse liikide kaupa võetakse arvesse IFRSI või BADil põhineva siseriikliku GAAPi (olenevalt sellest, millist raamistikku aruandva üksuse suhtes kohaldatakse) kohaseid arvestusportfelle ja riskimaanduse liike. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Kauplemisel kasutatavad ja riskimaanduse tuletisinstrumendid, mida BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt mõõdetakse soetusmaksumuses või LOCOMi alusel, esitatakse eraldi. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Vorm 11 hõlmab riskimaandamisinstrumente ja maandatavaid instrumente, sõltumata kvalifitseeruva riskimaanduse kajastamiseks kasutatavast raamatupidamisstandardist, sealhulgas juhul, kui kvalifitseeruv riskimaandus on netopositsiooni suhtes. Kui krediidiasutus või investeerimisühing on otsustanud jätkata IAS 39 kohaldamist riskimaandamise arvestuse puhul [IFRS 9 paragrahv 7.2.21], käsitatakse viiteid riskimaanduse liikidele ja arvestusportfellidele ning nende nimesid asjakohaste viidetena ja nimedena IAS 39 paragrahvis 9. „Õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad“ osutab kirjetele „müügivalmis varad“, ja „amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud varad“ hõlmab kirjeid „lõpptähtajani hoitavad“ ja „laenud ja nõuded“. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Hübriidinstrumentides sisalduvad tuletisinstrumendid, mis on eraldatud põhilepingust, kajastatakse vormides 10 ja 11 vastavalt tuletisinstrumendi laadile. Põhilepingu summa ei sisaldu neis vormides. Kui hübriidinstrumenti mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, kajastatakse leping tervikuna ja tuletisinstrumendi tunnustega väärtpabereid ei kajastata vormides 10 ja 11. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Siduvaid kohustusi, mida käsitatakse tuletisinstrumentidena [IFRS 9 paragrahvi 2.3 punkt b] ja krediidituletisinstrumentidena ning mis ei vasta käesoleva lisa käesoleva osa punktis 114 esitatud finantsgarantii määratlusele, kajastatakse vormides 10 ja 11 vastavalt samale jaotusele nagu muude tuletisinstrumentide puhul, kuid neid ei kajastata vormis 9. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Selliste finantsvarade ja selliste finantskohustuste bilansiline väärtus, mis ei ole tuletisinstrumendid ja mida kajastatakse riskimaandamisinstrumendina IFRSi või BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt, kajastatakse eraldi vormis 11.3. |
| --- | --- |

128.

10.1.   Tuletisinstrumentide liigitus riski liigi alusel

| 129. | Kõik tuletisinstrumendid liigitatakse ühte järgmistest riskikategooriatest:






  a) | intressimäär: intressimäära tuletisinstrumendid on intressi kandva finantsinstrumendiga seotud lepingud, mille rahavood on kindlaks määratud viiteintressimääradega või muu intressimäära lepinguga, näiteks futuurioptsiooni leping riigivõlakirjade ostmiseks. Sellesse kategooriasse kuuluvad üksnes need tehingud, mille kõigi poolte riskipositsioon tuleneb vaid ühe valuutaga seotud intressimäärast. Sellest kategooriast jäävad välja lepingud, millega kaasneb ühe või enama välisvaluuta vahetus, näiteks eri valuutade intressimäära vahetuslepingud ja valuutaoptsioonid, ning muud lepingud, mille peamine riskitunnus on valuutarisk; need kajastatakse valuutakursside lepingutena. Ainus erand on see, kui portfelli intressiriski maandamise osana kasutatakse eri valuutade intressimäära vahetuslepinguid, kui need kajastatakse seda liiki riskimaanduste jaoks ette nähtud ridadel. Intressimäärade lepingud hõlmavad intressiforvardeid, ühe valuuta intressimäära vahetuslepinguid, intressimäärafutuure, intressimääraoptsioone (sealhulgas ülempiirid, alampiirid, intressivahemikud (collars), intressikoridorid), intressimäära vahetusoptsioone ning intressimäära ostutähti; |
| --- | --- | --- |

129.

a)

intressimäär: intressimäära tuletisinstrumendid on intressi kandva finantsinstrumendiga seotud lepingud, mille rahavood on kindlaks määratud viiteintressimääradega või muu intressimäära lepinguga, näiteks futuurioptsiooni leping riigivõlakirjade ostmiseks. Sellesse kategooriasse kuuluvad üksnes need tehingud, mille kõigi poolte riskipositsioon tuleneb vaid ühe valuutaga seotud intressimäärast. Sellest kategooriast jäävad välja lepingud, millega kaasneb ühe või enama välisvaluuta vahetus, näiteks eri valuutade intressimäära vahetuslepingud ja valuutaoptsioonid, ning muud lepingud, mille peamine riskitunnus on valuutarisk; need kajastatakse valuutakursside lepingutena. Ainus erand on see, kui portfelli intressiriski maandamise osana kasutatakse eri valuutade intressimäära vahetuslepinguid, kui need kajastatakse seda liiki riskimaanduste jaoks ette nähtud ridadel. Intressimäärade lepingud hõlmavad intressiforvardeid, ühe valuuta intressimäära vahetuslepinguid, intressimäärafutuure, intressimääraoptsioone (sealhulgas ülempiirid, alampiirid, intressivahemikud (collars), intressikoridorid), intressimäära vahetusoptsioone ning intressimäära ostutähti;

| b) | aktsiad: aktsiatel põhinevad tuletisinstrumendid on lepingud, mille tulu või tulu osa on seotud konkreetse aktsia hinna või aktsiaindeksiga; |
| --- | --- |

b)

aktsiad: aktsiatel põhinevad tuletisinstrumendid on lepingud, mille tulu või tulu osa on seotud konkreetse aktsia hinna või aktsiaindeksiga;

| c) | välisvaluutad ja kuld: nende tuletisinstrumentide hulka kuuluvad lepingud, mis on seotud valuutade vahetusega forvardite turul ja kulla väärtusega. Seega hõlmavad need lihtforvardeid, välisvaluuta vahetustehinguid, valuuta vahetustehinguid (sh eri valuutade intressimäära vahetuslepingud), valuutafutuure, valuutaoptsioone, valuuta vahetusoptsioone ja valuuta ostutähti. Välisvaluuta tuletisinstrumendid hõlmavad kõiki kokkuleppeid, millega kaasneb riskipositsioon rohkem kui ühes valuutas, kas seoses vahetuskursside või intressimääradega, välja arvatud juhul, kui portfelli intressiriski maandamise osana kasutatakse eri valuutade intressimäära vahetuslepinguid. Kullalepingud hõlmavad kõiki lepinguid, millega kaasneb riskipositsioon selle kauba suhtes; |
| --- | --- |

c)

välisvaluutad ja kuld: nende tuletisinstrumentide hulka kuuluvad lepingud, mis on seotud valuutade vahetusega forvardite turul ja kulla väärtusega. Seega hõlmavad need lihtforvardeid, välisvaluuta vahetustehinguid, valuuta vahetustehinguid (sh eri valuutade intressimäära vahetuslepingud), valuutafutuure, valuutaoptsioone, valuuta vahetusoptsioone ja valuuta ostutähti. Välisvaluuta tuletisinstrumendid hõlmavad kõiki kokkuleppeid, millega kaasneb riskipositsioon rohkem kui ühes valuutas, kas seoses vahetuskursside või intressimääradega, välja arvatud juhul, kui portfelli intressiriski maandamise osana kasutatakse eri valuutade intressimäära vahetuslepinguid. Kullalepingud hõlmavad kõiki lepinguid, millega kaasneb riskipositsioon selle kauba suhtes;

| d) | kreedit: krediidituletisinstrumendid on lepingud, mille väljamaksed on seotud eelkõige konkreetse aluseks oleva krediidi krediidikvaliteedi mõne mõõdikuga ja mis ei vasta finantsgarantiide määratlusele [IFRS 9]. Lepingutes määratakse kindlaks maksete vahetamine, mille puhul kahest poolest vähemalt üks määratakse kindlaks aluseks oleva krediidi tulemusnäitajate alusel. Väljamaksete tegemise võivad käivitada mitu sündmust, sealhulgas makseviivitus, reitingu langetamine või alusvara krediidiriski marginaali kindlaksmääratud muutus. Krediidituletisinstrumendid, mis vastavad käesoleva lisa käesoleva osa punktis 114 esitatud finantsgarantii määratlusele, esitatakse üksnes vormis 9; |
| --- | --- |

d)

kreedit: krediidituletisinstrumendid on lepingud, mille väljamaksed on seotud eelkõige konkreetse aluseks oleva krediidi krediidikvaliteedi mõne mõõdikuga ja mis ei vasta finantsgarantiide määratlusele [IFRS 9]. Lepingutes määratakse kindlaks maksete vahetamine, mille puhul kahest poolest vähemalt üks määratakse kindlaks aluseks oleva krediidi tulemusnäitajate alusel. Väljamaksete tegemise võivad käivitada mitu sündmust, sealhulgas makseviivitus, reitingu langetamine või alusvara krediidiriski marginaali kindlaksmääratud muutus. Krediidituletisinstrumendid, mis vastavad käesoleva lisa käesoleva osa punktis 114 esitatud finantsgarantii määratlusele, esitatakse üksnes vormis 9;

| e) | kaup: need tuletisinstrumendid on lepingud, mille tulu või tulu osa on seotud sellise kauba nagu väärismetalli (muu kui kuld), nafta, puidu või põllumajandustoodete hinna või hinnaindeksiga; |
| --- | --- |

e)

kaup: need tuletisinstrumendid on lepingud, mille tulu või tulu osa on seotud sellise kauba nagu väärismetalli (muu kui kuld), nafta, puidu või põllumajandustoodete hinna või hinnaindeksiga;

| f) | muu: need tuletisinstrumendid on mis tahes muud tuletislepingud, millega ei kaasne riskipositsiooni välisvaluutas, intressimääras, aktsiates, kaubas ega krediidiriskis, sealhulgas klimaatiliste muutujatega seotud tuletisinstrumendid või kindlustuse tuletisinstrumendid. |
| --- | --- |

f)

muu: need tuletisinstrumendid on mis tahes muud tuletislepingud, millega ei kaasne riskipositsiooni välisvaluutas, intressimääras, aktsiates, kaubas ega krediidiriskis, sealhulgas klimaatiliste muutujatega seotud tuletisinstrumendid või kindlustuse tuletisinstrumendid.

| 130. | Kui tuletisinstrumendiga on seotud rohkem kui ühte liiki risk, liigitatakse instrument kõige tundlikumat liiki riski alusel. Kui mitme riskipositsiooniga tuletisinstrumentide liigitamisel tekib ebakindlus, liigitatakse lepingud järgmises tähtsuse järjekorras:






  a) | kaubad: kõik tuletisinstrumentide tehingud, mis on seotud kaubast või kauba indeksist tuleneva riskipositsiooniga, kajastatakse selles kategoorias sõltumata sellest, kas need on seotud või mitte ühise riskipositsiooni võtmisega kaupades ja muus riskikategoorias, mis võib hõlmata välisvaluutat, intressimäära või aktsiaid; |
| --- | --- | --- |

130.

a)

kaubad: kõik tuletisinstrumentide tehingud, mis on seotud kaubast või kauba indeksist tuleneva riskipositsiooniga, kajastatakse selles kategoorias sõltumata sellest, kas need on seotud või mitte ühise riskipositsiooni võtmisega kaupades ja muus riskikategoorias, mis võib hõlmata välisvaluutat, intressimäära või aktsiaid;

| b) | aktsiad: võtmata arvesse selliseid tuletislepinguid, millega kaasneb ühine riskipositsioon kaupades ja aktsiates ning mida kajastatakse kaupadena, kajastatakse aktsiate kategoorias kõiki tuletisinstrumentidega tehinguid, mis on seotud aktsiate või aktsiaindeksite tulemusnäitajatega. Aktsiatehingud, millega kaasneb riskipositsioon välisvaluutas või intressimäärades, tuleb kajastada selles kategoorias; |
| --- | --- |

b)

aktsiad: võtmata arvesse selliseid tuletislepinguid, millega kaasneb ühine riskipositsioon kaupades ja aktsiates ning mida kajastatakse kaupadena, kajastatakse aktsiate kategoorias kõiki tuletisinstrumentidega tehinguid, mis on seotud aktsiate või aktsiaindeksite tulemusnäitajatega. Aktsiatehingud, millega kaasneb riskipositsioon välisvaluutas või intressimäärades, tuleb kajastada selles kategoorias;

| c) | välisvaluutad ja kuld: see kategooria hõlmab kõiki tuletisinstrumentidega tehinguid (välja arvatud need, mis on kajastatud juba kauba või aktsiate kategoorias), millega kaasneb riskipositsioon rohkemas kui ühes valuutas, olgu see siis seotud kas intressi kandvate finantsinstrumentidega või vahetuskurssidega, välja arvatud juhul, kui portfelli intressiriski maandamise osana kasutatakse eri valuutade intressimäära vahetuslepinguid. |
| --- | --- |

c)

välisvaluutad ja kuld: see kategooria hõlmab kõiki tuletisinstrumentidega tehinguid (välja arvatud need, mis on kajastatud juba kauba või aktsiate kategoorias), millega kaasneb riskipositsioon rohkemas kui ühes valuutas, olgu see siis seotud kas intressi kandvate finantsinstrumentidega või vahetuskurssidega, välja arvatud juhul, kui portfelli intressiriski maandamise osana kasutatakse eri valuutade intressimäära vahetuslepinguid.

10.2.   Tuletisinstrumentide puhul kajastatavad summad

| 131. | IFRSi kohaselt on kõigi tuletisinstrumentide (riskimaandamise arvestuse eesmärgil või kauplemiseks hoitavad) „bilansiline väärtus“ nende õiglane väärtus. Positiivse õiglase väärtusega (üle nulli) tuletisinstrumendid on „finantsvarad“ ja negatiivse õiglase väärtusega (alla nulli) tuletisinstrumendid on „finantskohustused“. Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumentide („finantsvarad“) „bilansiline väärtus“ esitatakse eraldi negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumentide („finantskohustused“) „bilansilisest väärtusest“. Esmase kajastamise kuupäeval liigitatakse tuletisinstrument kas „finantsvaraks“ või „finantskohustuseks“ vastavalt selle esialgsele õiglasele väärtusele. Pärast esialgset kirjendamist tuletisinstrumendi õiglane väärtus suureneb või väheneb ning instrumendi vahetamise tingimused võivad muutuda krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks kas soodsateks (ja tuletisinstrument liigitatakse „finantsvaraks“) või ebasoodsateks (ja tuletisinstrument liigitatakse „finantskohustuseks“). Riskimaanduse tuletisinstrumentide bilansiline väärtus on nende täielik õiglane väärtus, sealhulgas (kui see on asjakohane) õiglase väärtuse komponendid, mida ei kajastata riskimaandamisinstrumentidena. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Lisaks bilansilisele väärtusele, nagu määratletud käesoleva lisa 1. osa punktis 27, esitavad aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kõigi tuletisinstrumentide puhul ka õiglase väärtuse, olenemata sellest, kas neid instrumente peab BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kajastama bilansis või bilansiväliselt. |
| --- | --- |

132.

| 133. | „Tinglik väärtus“ (IFRSi kohaselt „nominaalsumma“) on kõigi sõlmitud, kuid veel arveldamata tehingute nimiväärtuse brutosumma aruandekuupäeval, olenemata sellest, kas kõnealustest tehingutest tulenevalt kajastatakse tuletistehingute riskipositsiooni bilansis. Tingliku väärtuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelkõige järgmist:






  a) | lepingute puhul, mille põhisumma nimi- või tinglik väärtus on muutuv, on kajastamise aluseks põhisummade nimiväärtus või tinglik väärtus aruandekuupäeval; |
| --- | --- | --- |

133.

a)

lepingute puhul, mille põhisumma nimi- või tinglik väärtus on muutuv, on kajastamise aluseks põhisummade nimiväärtus või tinglik väärtus aruandekuupäeval;

| b) | kordajat sisaldava tuletislepingu puhul on kajastatav tinglik väärtus lepingu tegelik tinglik väärtus või nimiväärtus; |
| --- | --- |

b)

kordajat sisaldava tuletislepingu puhul on kajastatav tinglik väärtus lepingu tegelik tinglik väärtus või nimiväärtus;

| c) | vahetuslepingud: vahetuslepingu tinglik väärtus on intressimaksete, välisvaluuta või muu tulu või kulu vahetuse aluseks olev põhisumma; |
| --- | --- |

c)

vahetuslepingud: vahetuslepingu tinglik väärtus on intressimaksete, välisvaluuta või muu tulu või kulu vahetuse aluseks olev põhisumma;

| d) | aktsiate ja kaupadega seotud lepingud: aktsia- või kaubalepingu kajastatav tinglik väärtus on lepingu kohaselt ostmiseks või müümiseks ette nähtud kauba või aktsiatoote kogus, mis on korrutatud ühiku lepingulise hinnaga. Põhimakse mitut vahetust sisaldava kaubalepingu puhul kajastatav tinglik väärtus on lepinguline summa, mis on korrutatud põhimakse järelejäänud vahetuste arvuga lepingus; |
| --- | --- |

d)

aktsiate ja kaupadega seotud lepingud: aktsia- või kaubalepingu kajastatav tinglik väärtus on lepingu kohaselt ostmiseks või müümiseks ette nähtud kauba või aktsiatoote kogus, mis on korrutatud ühiku lepingulise hinnaga. Põhimakse mitut vahetust sisaldava kaubalepingu puhul kajastatav tinglik väärtus on lepinguline summa, mis on korrutatud põhimakse järelejäänud vahetuste arvuga lepingus;

| e) | krediidituletisinstrumendid: krediidituletisinstrumentide puhul kajastatav lepinguväärtus on aluseks oleva asjaomase krediidi nimiväärtus; |
| --- | --- |

e)

krediidituletisinstrumendid: krediidituletisinstrumentide puhul kajastatav lepinguväärtus on aluseks oleva asjaomase krediidi nimiväärtus;

| f) | digitaaloptsioonidel ehk „kõik või mitte midagi“ optsioonidel on eelnevalt kindlaks määratud väljamakse, mis võib olla kas rahaline summa või alusvaraga seotud lepingute arv. Digitaaloptsioonide tinglik väärtus määratletakse kui eelnevalt kindlaks määratud rahaline summa või alusvara õiglane väärtus aruandekuupäeval. |
| --- | --- |

f)

digitaaloptsioonidel ehk „kõik või mitte midagi“ optsioonidel on eelnevalt kindlaks määratud väljamakse, mis võib olla kas rahaline summa või alusvaraga seotud lepingute arv. Digitaaloptsioonide tinglik väärtus määratletakse kui eelnevalt kindlaks määratud rahaline summa või alusvara õiglane väärtus aruandekuupäeval.

| 134. | Tuletisinstrumentide tinglikku väärtust käsitlev veerg hõlmab iga kirje puhul kõigi nende lepingute tingliku väärtuse summat, milles krediidiasutus või investeerimisühing on vastaspool, sõltumata sellest, kas tuletisinstrumente käsitatakse varade või kohustustena bilansis või neid ei kajastata bilansis. Kajastada tuleb kõik tinglikud väärtused sõltumata sellest, kas tuletisinstrumentide õiglane väärtus on positiivne, negatiivne või null. Tinglike väärtuste tasaarvestus ei ole lubatud. |
| --- | --- |

134.

| 135. | „Tinglik väärtus“ kajastatakse kogusummana („kokku“) ja osadena („millest: müüdud“) järgmiste kirjete puhul: „börsivälised optsioonid“, „reguleeritud turu optsioonid“, „krediit“, „kaup“ ja „muu“. Kirje „millest müüdud“ hõlmab selliste lepingute tinglikke väärtuseid (täitmishind), mille puhul krediidiasutuse või investeerimisühingu (optsiooni kirjutaja) vastaspooltel (optsiooni valdajad) on õigus optsiooni kasutada, ning krediidiriski tuletisinstrumentidega seotud kirjete puhul selliste lepingute tinglikke väärtusi, milles krediidiasutus või investeerimisühing (krediidiriski kaitse müüja) on müünud (annab) oma vastaspooltele (krediidiriski kaitse ostjad) kaitset. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Tehingute jaotamine kirjete „börsiväline“ ja „reguleeritud turg“ alla põhineb sellise turu laadil, kus tehing tehakse, ja mitte sellel, kas selle tehingu puhul on olemas kliirimiskohustus. „Reguleeritud turg“ on reguleeritud turg kapitalinõuete määruse artikli 4 punkti 92 tähenduses. Seepärast peab aruandev üksus juhul, kui ta sõlmib tuletislepingu börsivälisel turul, kus keskne kliirimine on kohustuslik, liigitama tuletislepingu kirje „börsiväline“, mitte kirje „reguleeritud turg“ alla. |
| --- | --- |

136.

10.3.   
  „Majanduslikuks riskimaanduseks“ liigitatud tuletisinstrumendid

| 137. | Tuletisinstrumendid, mida hoitakse riskimaanduse eesmärgil, kuid mis ei vasta efektiivsete riskimaandamisinstrumentide nõuetele vastavalt IFRS 9-le, IAS 39-le, kui IAS 39-t kohaldatakse riskimaandamise arvestuse eesmärgil, või BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohasele raamatupidamistavale, kajastatakse vormis 10 „majandusliku riskimaandusena“. Seda puudutab ka kõiki järgmisi juhte:






  a) | noteerimata omakapitaliinstrumentide riskimaanduseks kasutatavad tuletisinstrumendid, mille puhul võib soetusmaksumus olla õiglase väärtuse asjakohane hinnang; |
| --- | --- | --- |

137.

a)

noteerimata omakapitaliinstrumentide riskimaanduseks kasutatavad tuletisinstrumendid, mille puhul võib soetusmaksumus olla õiglase väärtuse asjakohane hinnang;

| b) | krediidituletisinstrumendid, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ja kasutatakse kogu sellise finantsinstrumendi või selle osa krediidiriski juhtimiseks, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande esmasel kajastamisel või pärast seda või kajastamise lõpetamisel vastavalt IFRS 9 paragrahvile 6.7; |
| --- | --- |

b)

krediidituletisinstrumendid, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ja kasutatakse kogu sellise finantsinstrumendi või selle osa krediidiriski juhtimiseks, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande esmasel kajastamisel või pärast seda või kajastamise lõpetamisel vastavalt IFRS 9 paragrahvile 6.7;

| c) | tuletisinstrumendid, mis on liigitatud „kauplemiseks hoitavaks“ IFRS 9 lisa A kohaselt või kauplemisel kasutatavateks varadeks BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt, kuid mis ei kuulu kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 86 määratletud kauplemisportfelli. |
| --- | --- |

c)

tuletisinstrumendid, mis on liigitatud „kauplemiseks hoitavaks“ IFRS 9 lisa A kohaselt või kauplemisel kasutatavateks varadeks BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt, kuid mis ei kuulu kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 86 määratletud kauplemisportfelli.

| 138. | „Majanduslik riskimaandus“ ei hõlma oma arvel kauplemise tuletisinstrumente. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Tuletisinstrumendid, mis vastavad „majandusliku riskimaanduse“ määratlusele, kajastatakse vormis 10 iga riski liigi puhul eraldi. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Krediidituletisinstrumente, mida kasutatakse kogu sellise finantsinstrumendi või selle osa krediidiriski juhtimiseks, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande esmasel kajastamisel või pärast seda või kajastamise lõpetamisel vastavalt IFRS 9 paragrahvile 6.7, kajastatakse vormi 10 vastaval real krediidiriski all. Muud krediidiriski majanduslikud maandused, mille suhtes aruandev üksus ei kohalda IFRS 9 paragrahvi 6.7, kajastatakse eraldi. |
| --- | --- |

140.

10.4.   Tuletisinstrumentide jaotus vastaspoole sektorite kaupa

| 141. | Kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide ja ka riskimaandamisarvestuse eesmärgil hoitavate tuletisinstrumentide puhul, millega kaubeldakse börsivälisel turul, kajastatakse bilansiline väärtus ja tinglik koguväärtus vastaspoolte lõikes, kasutades järgmisi kategooriaid:






  a) | „krediidiasutused“; |
| --- | --- | --- |

141.

a)

„krediidiasutused“;

| b) | „muud finantssektori äriühingud“; |
| --- | --- |

b)

„muud finantssektori äriühingud“;

| c) | „ülejäänud“ ehk kõik muud vastaspooled. |
| --- | --- |

c)

„ülejäänud“ ehk kõik muud vastaspooled.

| 142. | Kõik börsivälised tuletisinstrumendid, sõltumata nendega seotud riski liigist, jaotatakse nende vastaspoolte alusel. |
| --- | --- |

142.

10.5.   Riskimaandamise arvestus siseriikliku GAAPi kohaselt (11.2)

| 143. | Kui BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt on ette nähtud riskimaanduse tuletisinstrumentide jaotamine riskimaanduse kategooriate lõikes, kajastatakse riskimaanduse tuletisinstrumendid eraldi kategooriates „õiglase väärtuse riskimaandus“, „rahavoogude riskimaandus“, „soetusmaksumuse riskimaandus“„välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandus“, „portfelli intressiriskile avatud positsiooni õiglase väärtuse riskimaandus“ ja „portfelli intressiriskile avatud positsiooni rahavoogude riskimaandus“. |
| --- | --- |

143.

| 144. | Kui BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kohaldatav, osutab „soetusmaksumuse riskimaandus“ riskimaanduse kategooriale, kus riskimaanduse tuletisinstrumenti mõõdetakse üldiselt soetusmaksumuses. |
| --- | --- |

144.

10.6.   Kajastatav väärtus riskimaandamisinstrumentide puhul, mis ei ole tuletisinstrumendid (11.3 ja 11.3.1)

| 145. | Riskimaandamisinstrumentide puhul, mis ei ole tuletisinstrumendid, on kajastatav väärtus kohaldatavate mõõtmiseeskirjade kohane bilansiline väärtus arvestusportfellide puhul, kuhu nad IFRSi või BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kuuluvad. Riskimaandamisinstrumentide puhul, mis ei ole tuletisinstrumendid, ei kajastata tinglikku väärtust. |
| --- | --- |

145.

10.7.   Õiglase väärtuse riskimaanduse maandatavad instrumendid (11.4)

| 146. | Finantsseisundi aruandes kajastatavate õiglase väärtuse riskimaanduse maandatavate instrumentide bilansiline väärtus jaotatakse maandatavate finantsvarade ja maandatavate finantskohustuste puhul arvestusportfellide ja maandatava riski liikide kaupa. Kui finantsinstrumendi puhul on maandatud mitu riski, kajastatakse instrument riski liigi all, mille all riskimaandamisinstrument vastavalt punktile 129 kajastatakse. |
| --- | --- |

146.

| 147. | „Riski mikromaandus“ on muu riskimaandus kui portfelli intressiriski maandus vastavalt IAS 39 paragrahvile 89A. Riski mikromaandus hõlmab netopositsioonide riskimaandust vastavalt IFRS 9 paragrahvile 6.6. |
| --- | --- |

147.

| 148. | „Riski mikromaanduste korrigeerimine“ hõlmab kõiki riski mikromaanduste korrigeerimisi, nagu on määratletud punktis 147. |
| --- | --- |

148.

| 149. | „Varade/kohustuste bilansilises väärtuses sisalduvad riskimaanduse korrigeerimised“ on maandatavate instrumentide kasumi ja kahjumi summa, millega on korrigeeritud kõnealuste instrumentide bilansilist väärtust ja mida on kajastatud kasumiaruandes. Selliste maandatavate instrumentide riskimaanduse korrigeerimised, mis on õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud omakapitaliinstrumendid, kajastatakse vormis 1.3. Kajastamata kindlate kohustuste või nende komponentide riskimaanduse korrigeerimisi ei kajastata. |
| --- | --- |

149.

| 150. | „Lõpetatud riski mikromaanduste, sh netopositsioonide riskimaanduste muud korrigeerimised“ hõlmavad riskimaanduse korrigeerimisi, mis riskimaanduse lõpetamise ja maandatavate instrumentide maandamise kasumi ja kahjumiga korrigeerimise lõpetamise järel tuleb amortiseerida kasumisse või kahjumisse amortiseeritud soetusväärtuses mõõdetavate maandatavate instrumentide efektiivse intressimäära ümberarvutamise kaudu või summasse, mis kajastab õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud maandatavate instrumentide varem kajastatud riskimaanduse kogukasumit või -kahjumit. |
| --- | --- |

150.

| 151. | Kui finantsvarade või finantskohustuste rühma, sealhulgas netopositsiooni moodustavate finantsvarade või finantskohustuste rühm, võib käsitada maandatava instrumendina, kajastatakse sellesse rühma kuuluvaid finantsvarasid ja finantskohustusi bilansilises brutoväärtuses enne rühma kuuluvate instrumentide tasaarvestamist kirje „netopositsiooni riskimaanduses sisalduvad varad või kohustused (enne tasaarvestust)“ all. |
| --- | --- |

151.

| 152. | „Portfelli intressiriski maandamisel maandatavad instrumendid“ hõlmab finantsvarade või finantskohustuste portfelli intressiriski õiglase väärtuse riskimaandusega hõlmatud finantsvarasid ja finantskohustusi. Kõnealuseid finantsinstrumente kajastatakse bilansilises brutoväärtuses enne portfelli kuuluvate instrumentide tasaarvestamist. |
| --- | --- |

152.

11.   MUUTUSED KREDIIDIKAHJU ALLAHINDLUSTES JA ERALDISTES (12)

11.1.   Muutused krediidikahju ja omakapitaliinstrumentide väärtuse langusega seotud allahindlustes BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt (12.0)

| 153. | Vormis 12.0 esitatakse soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetavate finantsvarade, samuti muu meetodi kohaselt mõõdetavate finantsvarade või omakapitalis kajastatavate õiglases väärtuses mõõdetavate finantsvarade allahindluse konto alg- ja lõppsaldo kooskõlastav võrdlus, kui BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt on ette nähtud kohaldada nende varade suhtes väärtuse langust. Soetusmaksumuses või turuväärtuses, olenevalt sellest, kumb on madalam, mõõdetavate varade väärtuse korrigeerimisi vormis 12.0 ei kajastata. |
| --- | --- |

153.

| 154. | „Suurenemised seoses summadega, mis on kõrvale pandud hinnangulise laenukahjumi jaoks perioodi jooksul“ kajastatakse siis, kui varade põhikategooria või vastaspoole puhul kajastatakse asjaomasel perioodil varade väärtuse languse hindamise tulemusena netokulu; ehk kui asjaomase kategooria või vastaspoole puhul varade väärtuse languse suurenemised perioodi jooksul ületavad vähenemisi. „Vähenemised seoses summadega, mis on hinnangulise laenukahjumi puhul perioodi jooksul tühistatud“ kajastatakse siis, kui varade põhikategooria või vastaspoole puhul kajastatakse asjaomasel perioodil varade väärtuse languse hindamise tulemusena netotulu; ehk kui asjaomase kategooria või vastaspoole puhul varade väärtuse languse vähenemised perioodi jooksul ületavad suurenemisi. |
| --- | --- |

154.

| 155. | Finantsvarade tagasimaksmisest või müügist tulenevad allahindluse summade muutused kajastatakse kirje „muud korrigeerimised“ all. Mahakandmised kajastatakse vastavalt punktidele 72–74. |
| --- | --- |

155.

11.2.   Muutused krediidikahju allahindlustes ja eraldistes IFRSi kohaselt (12.1)

| 156. | Vormis 12.1 esitatakse amortiseeritud soetusväärtuses ja õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarade allahindluse konto alg- ja lõppsaldo kooskõlastav võrdlus jaotatuna väärtuse languse etappide, instrumentide ja vastaspoolte lõikes. |
| --- | --- |

156.

| 157. | Selliste bilansiväliste riskipositsioonide eraldised, mille suhtes kohaldatakse IFRS 9 kohaseid väärtuse languse nõudeid, esitatakse väärtuse languse etappide lõikes. Siduvate laenuandmiskohustuste väärtuse langus kajastatakse eraldistena üksnes juhul, kui seda ei käsitleta koos bilansiliste varade väärtuse langusega vastavalt IFRS 9 paragrahvile 7.B8E ja käesoleva osa punktile 108. Muutusi IAS 37 kohaselt mõõtetud siduvate kohustuste ja finantsgarantiide ja IFRS 4 kohaste kindlustuslepingutena käsitatavate finantsgarantiide eraldistes ei kajastata selles vormis, vaid vormis 43. IFRSI 9 kohaselt õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetud siduvate kohustuste ja finantsgarantiide krediidiriskist tulenevaid õiglase väärtuse muutusi ei kajastata selles vormis, vaid kirje „õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või (–) -netokahjum“ all vastavalt käesoleva osa punktile 50. |
| --- | --- |

157.

| 158. | Kirjed „millest: kogumipõhiselt mõõdetud allahindlused“ ja „millest: individuaalselt mõõdetud allahindlused“ hõlmavad finantsvarade väärtuse languse kogusumma muutusi, mida on vastavalt mõõdetud kogumipõhiselt või individuaalselt. |
| --- | --- |

158.

| 159. | „Tekitamisest ja omandamisest tulenev suurenemine“ hõlmab tekitatud või omandatud finantsvarade esmasel kajastamisel kajastatud eeldatava kahju suurenemise summat. Sellist allahindluse suurenemist kajastatakse kõnealuste finantsvarade tekitamisele või omandamisele järgneva esimese aruandekuupäeva seisuga. Finantsvarade eeldatava kahju suurenemist või vähenemist pärast kõnealuste varade esmast kajastamist kajastatakse muudes veergudes, nagu see on asjakohane. Tekitatud või omandatud finantsvarad hõlmavad bilansiväliste võetud siduvate kohustuste täitmisest tulenevaid varasid. |
| --- | --- |

159.

| 160. | „Kajastamise lõpetamisest tulenev vähenemine“ hõlmab selliste ootava kahju muutuste summat, mis tulenevad finantsvarade kajastamise täielikust lõpetamisest aruandeperioodil muudel põhjustel kui mahakandmine, mis hõlmavad üleandmist kolmandatele isikutele või lepinguliste õiguste lõppemist täieliku tagasimaksmise tõttu, kõnealuste finantsvarade müüki või nende ülekandmist muusse arvestusportfelli. Allahindluse muutust kajastatakse selles veerus tagasimaksmisele, müügile või ülekandmisele järgneva esimese aruandekuupäeva seisuga. Bilansiväliste riskipositsioonide puhul hõlmab see kirje ka väärtuse languse vähenemist, mis on tingitud bilansivälise instrumendi muutumisest bilansiliseks varaks. |
| --- | --- |

160.

| 161. | „Krediidiriski muutusest tingitud muutused (neto)“ hõlmab eeldatava kahju selliste muutuste netosummat aruandeperioodi lõpus, mis on tingitud krediidiriski suurenemisest või vähenemisest alates esmasest kajastamisest, olenemata sellest, kas nende tõttu on finantsvara kantud üle muusse etappi. Selles veerus kajastatakse selline mõju allahindlusele, mis on tingitud finantsvara summa suurenemisest või vähenemisest intressitulu saamise või maksmise tagajärjel. See kirje hõlmab ka eeldatava kahju puhul aja möödumise mõju vastavalt IFRS 9 paragrahvi 5.4.1 punktidele a ja b. Selles veerus kajastatakse ka riskiparameetrite ajakohastamisest või läbivaatamisest tingitud hinnangute muutused ja tulevikku suunatud majandusandmete muutused. Selles veerus kajastatakse eeldatava kahju muutused seoses nõuete osalise tagasimaksmisega osamaksetena, välja arvatud viimane osamakse, mis kajastatakse veerus „kajastamise lõpetamisest tulenev vähenemine“. |
| --- | --- |

161.

| 162. | Kõik uuenevate nõuetega seotud eeldatava krediidikahju muudatused kajastatakse veerus „krediidiriski muutusest tingitud muutused (neto)“, välja arvatud muutused, mis on seotud mahakandmistega ja krediidiasutuse või investeerimisühingu krediidikahju hindamise metoodika ajakohastamisega. Uuenevad nõuded on nõuded, mille puhul klientide laekumata ja tasumata saldod võivad kõikuda vastavalt sellele, kuidas nad otsustavad laenu võtta ja tagasi maksta krediidiasutuse või investeerimisühingu kehtestatud limiidi piires. |
| --- | --- |

162.

| 163. | „Krediidiasutuse või investeerimisühingu hindamismetoodika ajakohastamisest tingitud muutused (neto)“ hõlmab krediidiasutuse või investeerimisühingu eeldatava kahju hindamise metoodika sellisest ajakohastamisest tulenevaid muutusi, mis on tingitud olemasolevate väärtuse languse hindamise mudelite muutmisest või uute mudelite kehtestamisest. Metoodika ajakohastamine hõlmab ka uute standardite kasutuselevõtu mõju. Metoodika muudatusi, mille tulemusel muutub vara väärtuse languse etapp, käsitatakse täielikult mudeli muudatustena. Riskiparameetrite ajakohastamisest või läbivaatamisest tingitud hinnangute muutusi ja tulevikku suunatud majandusandmete muutusi selles veerus ei kajastata. |
| --- | --- |

163.

| 164. | Muudetud varadega seotud eeldatava kahju muudatuste [IFRS 9 paragrahv 5.4.3 ja lisa A] kajastamine sõltub muudatuse laadist vastavalt järgmisele:






  a) | kui muudatus tuleneb vara kajastamise osalisest või täielikust lõpetamisest punktis 74 määratletud mahakandmise tõttu, kajastatakse kajastamise lõpetamise mõju eeldatavale kahjule veerus „mahakandmistest tingitud allahindluse konto vähenemine“ ja mis tahes muu muutmise mõju eeldatavale krediidikahjule muudes asjakohastes veergudes; |
| --- | --- | --- |

164.

a)

kui muudatus tuleneb vara kajastamise osalisest või täielikust lõpetamisest punktis 74 määratletud mahakandmise tõttu, kajastatakse kajastamise lõpetamise mõju eeldatavale kahjule veerus „mahakandmistest tingitud allahindluse konto vähenemine“ ja mis tahes muu muutmise mõju eeldatavale krediidikahjule muudes asjakohastes veergudes;

| b) | kui muudatus tuleneb vara kajastamise täielikust lõpetamisest muudel põhjustel kui punktis 74 määratletud mahakandmine ja selle asendamisest uue varaga, kajastatakse muudatuse mõju eeldatavale kahjule veerus „muudatused kajastamise lõpetamise tõttu“ muudatuste puhul, mis on tingitud vara kajastamise lõpetamisest, ja veerus „tekitamisest ja omandamisest tulenev suurenemine“ muudatuste puhul, mis on tingitud uuesti kajastatud muudetud varast. Kajastamise lõpetamine muudel põhjustel kui mahakandmine hõlmab mahakandmist juhul, kui muudetud vara tingimused on oluliselt muutunud; |
| --- | --- |

b)

kui muudatus tuleneb vara kajastamise täielikust lõpetamisest muudel põhjustel kui punktis 74 määratletud mahakandmine ja selle asendamisest uue varaga, kajastatakse muudatuse mõju eeldatavale kahjule veerus „muudatused kajastamise lõpetamise tõttu“ muudatuste puhul, mis on tingitud vara kajastamise lõpetamisest, ja veerus „tekitamisest ja omandamisest tulenev suurenemine“ muudatuste puhul, mis on tingitud uuesti kajastatud muudetud varast. Kajastamise lõpetamine muudel põhjustel kui mahakandmine hõlmab mahakandmist juhul, kui muudetud vara tingimused on oluliselt muutunud;

| c) | kui muudatus ei tulene kogu muudetud vara või selle osa kajastamise lõpetamisest, kajastatakse selle mõju eeldatavale kahjule veerus „muudatustest ilma kajastamise lõpetamiseta tingitud muutused“. |
| --- | --- |

c)

kui muudatus ei tulene kogu muudetud vara või selle osa kajastamise lõpetamisest, kajastatakse selle mõju eeldatavale kahjule veerus „muudatustest ilma kajastamise lõpetamiseta tingitud muutused“.

| 165. | Mahakandmine kajastatakse vastavalt käesoleva lisa käesoleva osa punktidele 72–74 ja järgmisele:






  a) | kui võlainstrumendi kajastamine osaliselt või täielikult lõpetatakse, kuna mõistlike ootuste kohaselt summasid tagasi ei saada, kajastatakse maha kantud summadest tingitud kajastatud kahju allahindluse vähenemine veerus „mahakandmistest tingitud allahindluse konto vähenemine“. |
| --- | --- | --- |

165.

a)

kui võlainstrumendi kajastamine osaliselt või täielikult lõpetatakse, kuna mõistlike ootuste kohaselt summasid tagasi ei saada, kajastatakse maha kantud summadest tingitud kajastatud kahju allahindluse vähenemine veerus „mahakandmistest tingitud allahindluse konto vähenemine“.

| b) | „Otse kasumiaruandes maha kantud summad“ on aruandeperioodil maha kantud finantsvarade summad, mis ületavad vastavate finantsvarade mis tahes allahindluse kontot kajastamise lõpetamise kuupäeva seisuga. Need hõlmavad kõiki aruandeperioodil maha kantud summasid ja mitte üksnes neid summasid, mille suhtes võetakse veel täitemeetmeid. |
| --- | --- |

b)

„Otse kasumiaruandes maha kantud summad“ on aruandeperioodil maha kantud finantsvarade summad, mis ületavad vastavate finantsvarade mis tahes allahindluse kontot kajastamise lõpetamise kuupäeva seisuga. Need hõlmavad kõiki aruandeperioodil maha kantud summasid ja mitte üksnes neid summasid, mille suhtes võetakse veel täitemeetmeid.

| 166. | „Muud korrigeerimised“ hõlmab kõiki summasid, mida ei ole kajastatud eelnenud veergudes, sealhulgas vahetuskursi erinevustest tingitud eeldatava kahju korrigeerimist, kui see on kooskõlas vahetuskursi mõju kajastamisega vormis 2. |
| --- | --- |

166.

11.3.   Ülekandmised väärtuse languse etappide vahel (esitatakse brutosummas) (12.2)

| 167. | Vormis 12.2 esitatakse finantsvarade puhul selline bilansiline brutoväärtus ja bilansiväliste riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse IFRS 9 kohaseid väärtuse languse nõudeid, selline nimiväärtus, mis on aruandeperioodil üle kantud väärtuse languse etappide vahel. |
| --- | --- |

167.

| 168. | Kajastatakse üksnes selliste finantsvarade või bilansiväliste riskipositsioonide bilansiline brutoväärtus või nimiväärtus, mis on aruandekuupäeval muus väärtuse languse etapis, kui nad olid majandusaasta algul või nende esmasel kajastamisel. Bilansiliste riskipositsioonide puhul, mille puhul hõlmab vormis 12.1 esitatud väärtuse langus bilansivälist komponenti [IFRS 9 paragrahv 5.5.20 ja IFRS 7 paragrahv B8E], võetakse arvesse bilansilise ja bilansivälise komponendi etapi muutust. |
| --- | --- |

168.

| 169. | Majandusaastal toimunud ülekandmiste kajastamisel kajastatakse finantsvarad või bilansivälised riskipositsioonid, mille väärtuse languse etapp on alates majandusaasta algusest või nende esmasest kajastamisest mitu korda muutunud, nii nagu nad oleks väärtuse languse etapist, kus nad olid majandusaasta alguses või nende esmasel kajastamisel, üle viidud väärtuse languse etappi, kus nad on aruandkuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

169.

| 170. | Vormis 12.2 kajastatav bilansiline brutoväärtus või nimiväärtus on bilansiline brutoväärtus või nimiväärtus aruandekuupäeva seisuga, sõltumata sellest, kas see väärtus oli ülekandmise kuupäeval suurem või väiksem. |
| --- | --- |

170.

12.   SAADUD TAGATISED JA GARANTIID (13)

12.1.   Tagatiste ja garantiide jaotus laenude ja ettemaksete kaupa (muud kui kauplemiseks hoitavad) (13.1)

| 171. | Laene ja ettemakseid tagavad tagatised ja garantiid esitatakse sõltumata nende õiguslikust vormist tagatise liigi kaupa: kinnisvaraga tagatud laenud ja muud tagatisega laenud ning saadud finantsgarantiiga tagatud laenud. Laenud ja ettemaksed jaotatakse vastaspoolte ja otstarbe alusel. |
| --- | --- |

171.

| 172. | Vormis 13.1 kajastatakse „tagatise või garantii maksimaalne summa, mida saab arvesse võtta“. Vormi 13.1 veergudes esitatud finantsgarantii ja/või tagatise väärtuste summa ei tohi ületada sellega seotud laenu bilansilist väärtust. |
| --- | --- |

172.

| 173. | Laenude ja ettemaksete kajastamisel vastavalt pandi liigile kasutatakse järgmisi määratlusi:






  a) | kirje „kinnisvaraga tagatud laenud“ all hõlmab „elamukinnisvara“ laenusid, mis on tagatud elamukinnisvaraga, ja „ärikinnisvara“ laenusid, mis on tagatud muu kui elamukinnisvaraga, sealhulgas kontori- ja äripinnad ning muud liiki ärikinnisvara. See, kas kinnisvaratagatise puhul on tegemist elamu- või ärikinnisvaraga, määratakse kindlaks kapitalinõuete määruse kohaselt; |
| --- | --- | --- |

173.

a)

kirje „kinnisvaraga tagatud laenud“ all hõlmab „elamukinnisvara“ laenusid, mis on tagatud elamukinnisvaraga, ja „ärikinnisvara“ laenusid, mis on tagatud muu kui elamukinnisvaraga, sealhulgas kontori- ja äripinnad ning muud liiki ärikinnisvara. See, kas kinnisvaratagatise puhul on tegemist elamu- või ärikinnisvaraga, määratakse kindlaks kapitalinõuete määruse kohaselt;

| b) | „muud tagatisega laenud“ hõlmab „raha [emiteeritud võlainstrumendid]“, kuhu kuuluvad a) laenu tagatiseks antud hoiused aruandvas krediidiasutuses või investeerimisühingus ja b) aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud võlaväärtpaberid, mis on antud laenu tagatiseks. „Ülejäänud“ hõlmab mis tahes kolmandate isikute emiteeritud muude väärtpaberite või muu vara pante; |
| --- | --- |

b)

„muud tagatisega laenud“ hõlmab „raha [emiteeritud võlainstrumendid]“, kuhu kuuluvad a) laenu tagatiseks antud hoiused aruandvas krediidiasutuses või investeerimisühingus ja b) aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud võlaväärtpaberid, mis on antud laenu tagatiseks. „Ülejäänud“ hõlmab mis tahes kolmandate isikute emiteeritud muude väärtpaberite või muu vara pante;

| c) | „saadud finantsgarantiid“ hõlmab lepinguid, mis vastavalt käesoleva lisa käesoleva osa punktile 114 nõuavad garantiiandjalt kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada krediidiasutusele või investeerimisühingule tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi algsetele või muudetud tingimustele. |
| --- | --- |

c)

„saadud finantsgarantiid“ hõlmab lepinguid, mis vastavalt käesoleva lisa käesoleva osa punktile 114 nõuavad garantiiandjalt kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada krediidiasutusele või investeerimisühingule tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi algsetele või muudetud tingimustele.

| 174. | Laenude ja ettemaksete puhul, millel on samaaegselt rohkem kui üht liiki tagatis või garantii, jaotatakse tagatise või garantii maksimaalne summa, mida saab arvesse võtta, vastavalt tagatise või garantii kvaliteedile, alustades parima kvaliteediga tagatisest või garantiist. Kinnisvaraga tagatud laenude puhul esitatakse kinnisvaratagatis alati esimesena, sõltumata selle kvaliteedist võrreldes muu tagatisega. Kui tagatise või garantii maksimaalne summa, mida saab arvesse võtta ületab kinnisvaratagatise väärtust, jaotatakse selle ülejäänud väärtus muudele tagatise ja garantii liikidele vastavalt selle kvaliteedile, alustades parima kvaliteediga tagatisest või garantiist. |
| --- | --- |

174.

12.2.   Tagatised, mis on omandatud perioodi jooksul, võttes need enda valdusse [aruande kuupäeva seisuga valduses olevad] (13.2)

| 175. | See vorm hõlmab sellise tagatise bilansilist väärtust, mis on saadud aruandeperioodi alguse ja lõpu vahel ning mida aruandekuupäeval jätkuvalt kajastatakse bilansis. |
| --- | --- |

175.

12.3.   Akumuleeritud tagatised, mis on omandatud, võttes need enda valdusse [materiaalne vara] (13.3)

| 176. | „Tagatise üleminek [materiaalne vara]“ on selle materiaalse vara kumulatiivne bilansiline väärtus, mis on saadud, võttes valdusse tagatise, mida aruandekuupäeval jätkuvalt kajastatakse bilansis, võtmata arvesse tagatisi, mis liigitatakse kirjel „materiaalsed põhivarad“. |
| --- | --- |

176.

13.   ÕIGLASE VÄÄRTUSE HIERARHIA: ÕIGLASES VÄÄRTUSES FINANTSINSTRUMENDID (14)

| 177. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad õiglases väärtuses mõõdetud finantsinstrumentide väärtuse vastavalt IFRS 13 punktis 72 sätestatud hierarhiale. Kui BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt nõutakse õiglases väärtuses mõõdetud varade jaotamist erinevate õiglase väärtuse tasemete vahel, esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud siseriikliku GAAPi kohaselt ka selle vormi. |
| --- | --- |

177.

| 178. | „Õiglase väärtuse muutus perioodi jooksul“ hõlmab kahjumit või kasumit, mis tuleneb aruandekuupäeval jätkuvalt olemasolevate instrumentide uuesti mõõtmistest perioodi jooksul IFRS 9, IFRS 13 või siseriikliku GAAPi kohaselt, kui see on kohaldatav. Need kahjumid ja kasumid kajastatakse nagu kasumiaruandesse kaasamiseks, või kui see on asjakohane, nagu koondkasumiaruandesse kaasamiseks; seega kajastatakse need summad enne maksustamist. |
| --- | --- |

178.

| 179. | „Õiglase väärtuse akumuleeritud muutus enne maksustamist“ sisaldab instrumentide uuesti mõõtmiste tulemusena saadud kasumite või kahjumite summat, mis on akumuleerunud alates esialgsest kirjendamisest kuni aruandekuupäevani. |
| --- | --- |

179.

14.   KAJASTAMISE LÕPETAMINE JA ÜLEKANTUD FINANTSVARADEGA SEOTUD FINANTSKOHUSTUSED (15)

| 180. | Vorm 15 sisaldab teavet ülekantud finantsvarade kohta, millest osa või kõigi kajastamist ei saa lõpetada, ning finantsvarade kohta, mille kajastamine on tervikuna lõpetatud ja mille puhul krediidiasutusel või investeerimisühingul säilivad teenindamise õigused. |
| --- | --- |

180.

| 181. | Nende varadega seotud kohustused kajastatakse vastavalt portfellile, milles seotud ülekantud finantsvarad olid kajastatud aktiva poolel, ning mitte vastavalt portfellile, milles need olid kajastatud passiva poolel. |
| --- | --- |

181.

| 182. | Veerg „summad, mille kajastamine on lõpetatud kapitali arvestamise eesmärgil“ hõlmab nende finantsvarade bilansilist väärtust, mis on kajastatud raamatupidamisarvestuse eesmärgil, kuid mille kajastamine on lõpetatud usaldatavusnõuete kohaldamise eesmärgil, kuna krediidiasutus või investeerimisühing käsitab neid kapitali arvestamise eesmärgil väärtpaberistamise positsioonidena vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 109, 243 ja 244. |
| --- | --- |

182.

| 183. | „Repolepingud“ („repod“) on tehingud, mille käigus krediidiasutus või investeerimisühing saab sularaha teatava hinnaga müüdud finantsvarade vastu ja millega kaasneb siduv kohustus osta samad (või identsed) varad tagasi kindlaksmääratud hinnaga konkreetsel kuupäeval tulevikus. Ka tehinguid, millega kantakse rahalise tagatise eest ajutiselt üle kuld, käsitatakse kui „repolepingud“ („repod“). Rahasummad, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud kolmandale isikule („ajutine omandaja“) üle kantud finantsvarade eest, liigitatakse kirjele „repolepingud“ juhul, kui pöördtehing on siduv kohustus, mitte ainult võimalus. Repolepingud hõlmavad ka repo-tüüpi tehinguid, mille hulka võivad kuuluda järgmised summad:






  a) | summad, mis on saadud kolmandale isikule rahalise tagatise vastu väärtpaberite laenuks andmise vormis ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest; |
| --- | --- | --- |

183.

a)

summad, mis on saadud kolmandale isikule rahalise tagatise vastu väärtpaberite laenuks andmise vormis ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest;

| b) | summad, mis on saadud kolmandale isikule müügilepingu/tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite eest. |
| --- | --- |

b)

summad, mis on saadud kolmandale isikule müügilepingu/tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite eest.

| 184. | Kirjed „repolepingud“ („repod“) ja „pöördrepolaenud“ („pöördrepod“) hõlmavad krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud või väljalaenatud raha. |
| --- | --- |

184.

| 185. | Kui üle kantud finantsvarade kajastamine on lõpetatud, kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud väärtpaberistamise tehingus selle kirjega seoses saadud kasumit (kahjumit) kasumiaruandes vastavalt sellele arvestusportfellile, millesse finantsvarad kuulusid enne, kui nende kajastamine lõpetati. |
| --- | --- |

185.

15.   KASUMIARUANDE TEATAVATE KIRJETE JAOTUS (16)

| 186. | Kasumiaruande teatavate kirjete puhul esitatakse kasumi (või tulude) ja kahjumi (või kulude) täiendav jaotus. |
| --- | --- |

186.

15.1.   Intressitulu ja -kulu instrumentide ja vastaspoole sektorite lõikes (16.1)

| 187. | Intressitulu jaotatakse vastavalt mõlemale järgmisele:






  a) | finants- ja muude varade intressitulu; |
| --- | --- | --- |

187.

a)

finants- ja muude varade intressitulu;

| b) | negatiivse efektiivse intressimääraga finantskohustuste intressitulu. |
| --- | --- |

b)

negatiivse efektiivse intressimääraga finantskohustuste intressitulu.

| 188. | Intressikulu jaotatakse vastavalt mõlemale järgmisele:






  a) | finants- ja muude kohustuste intressikulu; |
| --- | --- | --- |

188.

a)

finants- ja muude kohustuste intressikulu;

| b) | negatiivse efektiivse intressimääraga finantsvarade intressikulu. |
| --- | --- |

b)

negatiivse efektiivse intressimääraga finantsvarade intressikulu.

| 189. | Finantsvarade ja negatiivse efektiivse intressimääraga finantskohustuste intressitulu hõlmab kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide, võlaväärtpaberite, laenude ja ettemaksete, samuti hoiuste, emiteeritud võlaväärtpaberite ja muude negatiivse efektiivse intressimääraga finantskohustuste intresse. |
| --- | --- |

189.

| 190. | Finantskohustuste ja negatiivse efektiivse intressimääraga finantsvarade intressikulu hõlmab kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide, hoiuste, emiteeritud võlaväärtpaberite ja muude finantskohustuste, samuti negatiivse efektiivse intressimääraga võlaväärtpaberite, laenude ja ettemaksete intresse. |
| --- | --- |

190.

| 191. | Vormi 16.1 eesmärgil käsitatakse lühikesi positsioone muude finantskohustustena. Arvesse võetakse eri portfellide kõik instrumendid, välja arvatud kirjel „tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus“ sisalduvad instrumendid, mida ei kasutata intressiriski maandamiseks. |
| --- | --- |

191.

| 192. | „Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus, intressirisk“ hõlmab riskimaandamisinstrumentide intressitulu ja -kulu, kui maandatavad instrumendid annavad intressitulu. |
| --- | --- |

192.

| 193. | Puhashinna kasutamise korral sisaldab kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide intress nende kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentidega seotud summasid, mida saab käsitada majandusliku riskimaandusena, mis on kajastatud intressitulu või -kuluna, et korrigeerida maandatud finantsinstrumentide tulu või kulu majanduslikust seisukohast, kuid mitte arvestuse seisukohast. Sel juhul esitatakse majandusliku riskimaanduse tuletisinstrumentide intressitulu eraldi kauplemisel kasutatavate tuletisinstrumentide intressitulu all. Ajaliselt jaotatud tasusid ja tasakaalustavaid makseid seoses õiglases väärtuses mõõdetud krediidituletisinstrumentidega, mida kasutatakse sellel juhul õiglases väärtuses muutustega kajastatud kogu finantsinstrumendi või selle osa krediidiriski juhtimiseks, kajastatakse samuti kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide intressi all. |
| --- | --- |

193.

| 194. | IFRSi kohaselt tähendab „millest: langenud väärtusega finantsvaradest saadud intressitulu“ krediidiriski tõttu langenud väärtusega finantsvaradest (sealhulgas ostetud või tekitatud krediidiriski tõttu langenud väärtusega finantsvara) saadud intressitulu. BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmab see sellise vara intressitulu, mille väärtust on vähendatud krediidiriskiga seotud spetsiifilise allahindluse kaudu. |
| --- | --- |

194.

15.2.   Instrumentide lõikes kasumid või kahjumid, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (16.2)

| 195. | Kasumid ja kahjumid, mis on tulenenud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, jaotatakse finantsinstrumendi liikide ja arvestusportfellide kaupa. Ige kirje puhul esitatakse realiseeritud puhaskasum või -kahjum, mis tuleneb tehingust, mille kajastamine on lõpetatud. Netosumma kajastab realiseeritud kasumite ja realiseeritud kahjumite vahet. |
| --- | --- |

195.

| 196. | Vormis 16.2 esitatakse IFRSi kohaselt amortiseeritud soetusväärtuses kajastatud finantsvarad ja -kohustused ning õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud võlainstrumendid. BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt esitatakse vormis 16.2 finantsvarad, mida mõõdetakse soetusmaksumusepõhisel meetodil, õiglases väärtuses omakapitalis ja muudel mõõtmismeetoditel, nt soetusmaksumuses või turuväärtuses, olenevalt sellest, kumb on väiksem. Kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt kauplemiseks hoitavateks liigitatud finantsinstrumentidest tulenevaid kahjumeid ja kasumeid selles vormis ei kajastata, olenemata nende instrumentide suhtes kohaldatavatest hindamiseeskirjadest. |
| --- | --- |

196.

15.3.   Kahjumid või kasumid, mis tulenevad kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest ning kauplemisel kasutatavatest finantsvaradest ja -kohustustest, instrumentide kaupa (16.3)

| 197. | Kahjumid ja kasumid, mis tulenevad kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest, jaotatakse instrumendi liigi alusel; jaotuse iga kirje on finantsinstrumendi realiseeritud ja realiseerimata netosumma (kasumid miinus kahjumid). |
| --- | --- |

197.

| 198. | Kauplemisest tulenevad kasumid ja kahjumid peavad hõlmama hetketurul välisvaluutaga kauplemisest (v.a välisvaluuta rahatähtede ja müntide vahetus) tulenevaid kasumeid ja kahjumeid. Väärismetallidega kauplemisest või nende kajastamise lõpetamisest ja uuesti mõõtmisest tulenevaid kasumeid ja kahjumeid ei kajastata kauplemisest tulenevate kasumite ja kahjumite all, vaid kirjete „Muud tegevustulud“ või „Muud tegevuskulud“ all vastavalt käesoleva osa punktile 316. |
| --- | --- |

198.

| 199. | Kirje „millest: majanduslikud riskimaandused õiglase väärtuse võimaluse kasutamisega“ hõlmab üksnes kasumit ja kahjumit krediidituletisinstrumentidest, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ja kasutatakse sellel juhul õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud kogu finantsinstrumendi või selle osa krediidiriski juhtimiseks vastavalt IFRSile 9.6.7. Kasum ja kahjum, mis tuleneb finantsvarade ümberliigitamisest amortiseeritud soetusväärtuses kajastatavast arvestusportfellist õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavasse arvestusportfelli või portfelli „kauplemiseks hoitavad“ [IFRS 9 paragrahv 5.6.2], esitatakse kirje „millest: amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud varade ümberliigitamisest tulenev kasum ja kahjum“ all. |
| --- | --- |

199.

15.4.   Kahjumid või kasumid, mis tulenevad kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest ning kauplemisel kasutatavatest finantsvaradest ja -kohustustest, riskide kaupa (16.4)

| 200. | Kahjumid ja kasumid, mis tulenevad kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja finantskohustustest, jaotatakse ka riski liigi alusel; jaotuse iga kirje on riskipositsiooniga, sealhulgas seotud tuletisinstrumendid, seotud alusriski (intressimäär, aktsiad, välisvaluuta, krediit, kaup ja muu) realiseeritud ja realiseerimata netosumma (kasumid miinus kahjumid). Vahetuskursi erinevustest tulenevad kasumid ja kahjumid esitatakse kirjel, millel esitatakse vahetatud instrumendist tulenevad ülejäänud kasumid ja kahjumid. Finantsvaradest ja finantskohustustest (välja arvatud tuletisinstrumendid) tulenev kasum ja kahjum kajastatakse riskikategooriates järgmiselt:






  a) | intressimäär: sealhulgas laenude ja ettemaksete, hoiuste ja võlaväärtpaberitega (hoitavad või emiteeritud) seotud kauplemine; |
| --- | --- | --- |

200.

a)

intressimäär: sealhulgas laenude ja ettemaksete, hoiuste ja võlaväärtpaberitega (hoitavad või emiteeritud) seotud kauplemine;

| b) | omakapitaliinstrumendid: sealhulgas aktsiatega, eurofondide noteeringute ja muude omakapitaliinstrumentidega seotud kauplemine; |
| --- | --- |

b)

omakapitaliinstrumendid: sealhulgas aktsiatega, eurofondide noteeringute ja muude omakapitaliinstrumentidega seotud kauplemine;

| c) | välisvaluutatehingud: sealhulgas tehingud üksnes välisvaluutaga; |
| --- | --- |

c)

välisvaluutatehingud: sealhulgas tehingud üksnes välisvaluutaga;

| d) | krediidirisk: sealhulgas krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjadega seotud kauplemine; |
| --- | --- |

d)

krediidirisk: sealhulgas krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjadega seotud kauplemine;

| e) | kaubad: see kirje hõlmab ainult tuletisinstrumente, sest kauplemise eesmärgil hoitavatest kaupadest tulenevat kasumit ja kahjumit tuleb kajastada kirjete „Muud tegevustulud“ või „Muud tegevuskulud“ all vastavalt käesoleva osa punktile 316. |
| --- | --- |

e)

kaubad: see kirje hõlmab ainult tuletisinstrumente, sest kauplemise eesmärgil hoitavatest kaupadest tulenevat kasumit ja kahjumit tuleb kajastada kirjete „Muud tegevustulud“ või „Muud tegevuskulud“ all vastavalt käesoleva osa punktile 316.

| f) | muu: kaasa arvatud kauplemine finantsinstrumentidega, mida ei saa liigitada muudesse jaotistesse. |
| --- | --- |

f)

muu: kaasa arvatud kauplemine finantsinstrumentidega, mida ei saa liigitada muudesse jaotistesse.

15.5.   Kauplemisel mittekasutatavatest kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest tulenev kasum või kahjum instrumentide kaupa (16.4.1)

| 201. | Kauplemisel mittekasutatavatest kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest tulenev kasum või kahjum esitatakse instrumendi liikide lõikes; jaotuse iga kirje on finantsinstrumendi realiseeritud ja realiseerimata netosumma (kasumid miinus kahjumid). |
| --- | --- |

201.

| 202. | Kasum ja kahjum, mis tuleneb finantsvarade ümberliigitamisest amortiseeritud soetusväärtuses kajastatavast arvestusportfellist kauplemisel mittekasutatavatest kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavate finantsvarade arvestusportfelli [IFRS 9 paragrahv 5.6.2], esitatakse kirje „millest: amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud varade ümberliigitamisest tulenev kasum ja kahjum“ all. |
| --- | --- |

202.

15.6.   Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev kasum ja kahjum instrumentide kaupa (16.5)

| 203. | Kahjum ja kasum, mis tuleneb õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest, esitatakse instrumendi liikide kaupa. Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad realiseeritud ja realiseerimata netokasumi ja -kahjumi ning perioodi jooksul krediidiriski (laenuandja või emitendi enda krediidirisk) muutustest tingitud finantskohustuste õiglase väärtuse muutuse summa, kui enda krediidiriski ei kajastata läbi muu koondkasumi. |
| --- | --- |

203.

| 204. | Kui õiglases väärtuses mõõdetavat krediidituletisinstrumenti kasutatakse sellel juhul õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud kogu finantsinstrumendi või selle osa krediidiriski juhtimiseks, esitatakse finantsinstrumendi kajastamisest tulenev kasum või kahjum kirje „millest: riskimaanduse eesmärgil õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvarade ja -kohustuste kajastamisest tulenev netokasum või (–) netokahjum“ all. Kõnealuste finantsinstrumentide õiglase väärtuse hilisemast muutusest tulenev kasum või kahjum esitatakse kirje „millest: netokasum või (–) netokahjum pärast riskimaanduse eesmärgil õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvarade ja -kohustuste kajastamist“ all. |
| --- | --- |

204.

15.7.   Riskimaandamise arvestusest tulenevad kasumid ja kahjumid (16.6)

| 205. | Riskimaandamise arvestuse kogu kasum ja kahjum, välja arvatud intressitulu või -kulu puhashinna kasutamise korral, esitatakse riskimaandamise arvestuse liikide kaupa: õiglase väärtuse riskimaandus, rahavoo riskimaandus ning välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandus. Õiglase väärtuse riskimaandusega seotud kasum ja kahjum esitatakse riskimaandamisinstrumendi ja maandatava instrumendi kaupa. Riskimaandamisinstrumentide kasum ja kahjum ei hõlma selliste riskimaandamisinstrumentide elementidega seotud kasumit ja kahjumit, mida ei kajastata riskimaandamisinstrumentidena vastavalt IFRS 9 paragrahvile 6.2.4. Need kajastamata riskimaandamisinstrumendid kajastatakse vastavalt käesoleva osa punktile 60. Riskimaandamise arvestuse kasum ja kahjum hõlmab ka tasaarvestatavate riskipositsioonidega kirjerühmade riskimaanduse (netopositsioonide riskimaandus) kasumit ja kahjumit. |
| --- | --- |

205.

| 206. | „Maandatava instrumendi õiglase väärtuse muutused, mis tulenevad maandatud riskist“ hõlmab ka maandatavate instrumentidega seotud kasumit ja kahjumit, kui need instrumendid on vastavalt IFRS 9 paragrahvile 4.1.2A [IFRS 9 paragrahv 6.5.8] õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud võlainstrumendid. |
| --- | --- |

206.

| 207. | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt esitatakse selles vormis andmed riskimaanduse liikide kaupa, tingimusel et see on kooskõlas kohaldatavate raamatupidamisnõuetega. |
| --- | --- |

207.

15.8.   Mittefinantsvarade väärtuse langus (16.7)

| 208. | „Lisandumine“ kajastatakse juhul, kui arvestusportfelli või varade põhikategooria puhul kajastatakse asjaomasel perioodil varade väärtuse languse hindamise tulemusena netokulu. „Tühistamine“ kajastatakse juhul, kui arvestusportfelli või varade põhikategooria puhul kajastatakse asjaomasel perioodil varade väärtuse languse hindamise tulemusena netotulu. |
| --- | --- |

208.

16.   RAAMATUPIDAMISARVESTUSEKOHASE JA KAPITALINÕUETE MÄÄRUSE KOHASE KONSOLIDEERIMISE KOOSKÕLASTAV VÕRDLEMINE (17)

| 209. | „Raamatupidamisarvestusekohane konsolideerimine“ hõlmab varade, kohustuste ja omakapitali bilansilist väärtust ning ka bilansiväliste riskipositsioonide nimiväärtusi, mis on esitatud vastavalt raamatupidamisarvestusekohasele konsolideerimisele; see tähendab, et konsolideerimine hõlmab kindlustusandjatest ja finantssektorivälistest äriühingutest tütarettevõtjaid. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad tütarettevõtjate, ühisettevõtjate ja sidusettevõtjate kohta andmete esitamisel samu meetodeid kui oma finantsaruannete puhul. |
| --- | --- |

209.

| 210. | Selle vormi kirje „investeeringud tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse“ ei hõlma tütarettevõtjaid, kuna raamatupidamisarvestusekohasel konsolideerimisel on kõik tütarettevõtjad täielikult konsolideeritud. |
| --- | --- |

210.

| 211. | Kirje „edasikindlustus- ja kindlustuslepingute varad“ hõlmab nii ülekantud edasikindlustuslepingute kohaseid varasid ning, juhul kui neid on, ka varasid, mis on seotud sõlmitud kindlustus- ja edasikindlustuslepingutega. |
| --- | --- |

211.

| 212. | Kirje „kindlustus- ja edasikindlustuslepingute kohustused“ hõlmab sõlmitud kindlustus- ja edasikindlustuslepingute kohaseid kohustusi. |
| --- | --- |

212.

17.   VIIVISNÕUDED (18)

| 213. | Vormi 18 puhul on viivisnõuded need nõuded, mis vastavad ühele järgmistest kriteeriumidest:






  a) | olulised nõuded, mille tasumise tähtaega on ületatud üle 90 päeva; |
| --- | --- | --- |

213.

a)

olulised nõuded, mille tasumise tähtaega on ületatud üle 90 päeva;

| b) | hinnangu kohaselt ei tasu võlgnik tõenäoliselt tema vastu olevaid krediidi iseloomuga nõudeid täielikult, kui tagatist ei realiseerita, hoolimata mis tahes tähtaja ületanud summa olemasolust või sellest, mitu päeva see on ületanud tähtaega. |
| --- | --- |

b)

hinnangu kohaselt ei tasu võlgnik tõenäoliselt tema vastu olevaid krediidi iseloomuga nõudeid täielikult, kui tagatist ei realiseerita, hoolimata mis tahes tähtaja ületanud summa olemasolust või sellest, mitu päeva see on ületanud tähtaega.

| 214. | Nõude liigitamist viivisnõudeks kohaldatakse hoolimata sellest, kas nõue on regulatiivsel eesmärgil vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178 makseviivituses või raamatupidamisarvestuslikul eesmärgil kohaldatava raamatupidamistava kohaselt langenud väärtusega. |
| --- | --- |

214.

| 215. | Nõudeid, mida kapitalinõuete määruse artikli 178 kohaselt käsitatakse olevat makseviivituses, ja nõudeid, mis kohaldatava raamatupidamistava kohaselt on langenud väärtusega, käsitatakse alati viivisnõuetena. IFRSi kohaselt on vormi 18 puhul langenud väärtusega nõuded sellised nõuded, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud (3. etapp), sealhulgas ostetud või tekitatud krediidiriski tõttu langenud väärtusega varad. Muudesse väärtuse languse etappidesse kui 3. etapp kuuluvaid nõudeid käsitatakse viivisnõuetena, kui need vastavad viivisnõuete kriteeriumidele. |
| --- | --- |

215.

| 216. | Nõuded liigitatakse viivisnõuete kategooriasse nende täissummas ja võtmata arvesse ühegi tagatise olemasolu. Olulisust hinnatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178. |
| --- | --- |

216.

| 217. | Vormi 18 puhul hõlmavad nõuded kõiki võlainstrumente (võlaväärtpaberid ning laenud ja ettemaksed, mis hõlmavad ka nõudeid keskpankadele ja muid nõudmiseni hoiuseid) ja bilansiväliseid riskipositsioone, välja arvatud kauplemiseks hoitavaid riskipositsioone. |
| --- | --- |

217.

| 218. | Võlainstrumente kajastatakse järgmistes arvestusportfellides: a) soetusmaksumuses või amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud võlainstrumendid, b) õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud või omakapitalis kajastatud võlainstrumendid, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust ja c) range LOCOMi kohaselt või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande või omakapitalis kajastatud võlainstrumendid, mille suhtes ei kohaldata väärtuse langust, vastavalt käesoleva osa punktis 233 esitatud kriteeriumidele. Iga kategooria esitatakse instrumentide ja vastaspoolte lõikes. |
| --- | --- |

218.

| 219. | IFRSi ja kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad bilansivälised riskipositsioonid järgmiseid tühistatavaid ja tühistamatuid kirjeid:






  a) | võetud siduvad laenuandmiskohustused; |
| --- | --- | --- |

219.

a)

võetud siduvad laenuandmiskohustused;

| b) | antud finantsgarantiid; |
| --- | --- |

b)

antud finantsgarantiid;

| c) | muud võetud siduvad kohustused. |
| --- | --- |

c)

muud võetud siduvad kohustused.

| 220. | Võlainstrumente, mis on liigitatud IFRS 5 kohaselt müügiks hoitavaks, kajastatakse eraldi. |
| --- | --- |

220.

| 221. | Võlainstrumentide puhul kajastatakse vormis 18 „bilansiline brutoväärtus“ vastavalt käesoleva lisa 1. osa punktis 34 määratletule. Bilansiväliste riskipositsioonide puhul kajastatakse nimiväärtus vastavalt käesoleva lisa käesoleva osa punktis 118 määratletule. |
| --- | --- |

221.

| 222. | Vormi 18 puhul on nõue „tähtajaks tasumata“, kui see vastab käesoleva osa punkti 96 kriteeriumidele. |
| --- | --- |

222.

| 223. | Vormi 18 puhul tähendab „võlgnik“ võlgnikku kapitalinõuete määruse artikli 178 tähenduses. |
| --- | --- |

223.

| 224. | Siduvat kohustust käsitatakse viivisnõudena nimiväärtuses, kui selle kasutusse võtmise või muu kasutamise korral kaasneksid sellega nõuded, mille puhul võib esineda risk, et neid ei maksta täies ulatuses tagasi ilma tagatist realiseerimata. |
| --- | --- |

224.

| 225. | Antud finantsgarantiisid käsitatakse viivisnõuetena nimiväärtuses, kui finantsgarantii puhul on risk, et garantii saanud pool realiseerib garantii, sealhulgas eelkõige juhul, kui aluseks olev garanteeritud nõue vastab punktis 213 osutatud kriteeriumidele, mille põhjal seda nõuet käsitatakse viivisnõudena. Kui garantii saanud pool on finantsgarantiilepingu alusel tasumisele kuuluva summa tähtajaks tasumata jätnud, hindab aruandev krediidiasutus või investeerimisühing, kas sellest tulenev nõue vastab viivisnõude kriteeriumidele. |
| --- | --- |

225.

| 226. | Nõuded, mis on liigitatud punkti 213 kohaselt viivisnõueteks, liigitatakse viivisnõueteks kas individuaalselt („tehingupõhiselt“) või konkreetse võlgniku vastu oleva kogunõude põhjal („võlgnikupõhiselt“). Viivisnõuete liigitamisel individuaalselt või konkreetse võlgniku vastu oleva nõudena kasutatakse eri liiki viivisnõuete puhul järgmisi liigitamise põhimõtteid:






  a) | viivisnõuete puhul, mis on liigitatud kapitalinõuete määruse artikli 178 kohaselt makseviivituses olevaks, kasutatakse kõnealuses artiklis esitatud liigitust; |
| --- | --- | --- |

226.

a)

viivisnõuete puhul, mis on liigitatud kapitalinõuete määruse artikli 178 kohaselt makseviivituses olevaks, kasutatakse kõnealuses artiklis esitatud liigitust;

| b) | nõuete puhul, mis on liigitatud viivisnõueteks tulenevalt väärtuse langusest vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale, kasutatakse kohaldatava raamatupidamistava kohaseid väärtuse languse kajastamise kriteeriume; |
| --- | --- |

b)

nõuete puhul, mis on liigitatud viivisnõueteks tulenevalt väärtuse langusest vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale, kasutatakse kohaldatava raamatupidamistava kohaseid väärtuse languse kajastamise kriteeriume;

| c) | muude viivisnõuete suhtes, mida ei ole liigitatud makseviivituses ega langenud väärtusega olevaks, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 178 sätteid, mis käsitlevad makseviivituses olevaid nõudeid. |
| --- | --- |

c)

muude viivisnõuete suhtes, mida ei ole liigitatud makseviivituses ega langenud väärtusega olevaks, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 178 sätteid, mis käsitlevad makseviivituses olevaid nõudeid.

| 227. | Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on võlgniku suhtes bilansilisi riskipositsioone, mille tasumise tähtaega on ületatud rohkem kui 90 päeva ja kõnealuste tähtajaks tasumata nõuete bilansiline brutoväärtus moodustab rohkem kui 20 % kõigi asjaomase võlgniku suhtes olevate bilansiliste riskipositsioonide bilansilisest brutoväärtusest, käsitatakse kõiki asjaomase võlgniku suhtes olevaid bilansilisi ja bilansiväliseid riskipositsioone viivisnõuetena. Kui võlgnik kuulub konsolideerimisgruppi, tuleb hinnata vajadust käsitada viivisnõuetena ka konsolideerimisgruppi kuuluvate muude üksuste suhtes olevaid riskipositsioone, kui neid juba ei käsitata olevat langenud väärtusega või makseviivituses vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178, välja arvatud riskipositsioone, mis on seotud eraldiseisvate vaidlustega, mis ei ole seotud vastaspoole maksevõimega. |
| --- | --- |

227.

| 228. | Nõudeid ei käsitata enam viivisnõuetena, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:






  a) | nõue vastab väljumiskriteeriumidele, mida aruandev krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab langenud väärtusega ja makseviivituses olevana vastavalt kohaldatava raamatupidamistavale ja kapitalinõuete määruse artiklile 178 liigitamise lõpetamiseks; |
| --- | --- | --- |

228.

a)

nõue vastab väljumiskriteeriumidele, mida aruandev krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab langenud väärtusega ja makseviivituses olevana vastavalt kohaldatava raamatupidamistavale ja kapitalinõuete määruse artiklile 178 liigitamise lõpetamiseks;

| b) | võlgniku olukord on paranenud niivõrd, et tõenäoliselt tehakse tagasimakse täies mahus vastavalt algsetele või vajaduse korral muudetud tingimustele; |
| --- | --- |

b)

võlgniku olukord on paranenud niivõrd, et tõenäoliselt tehakse tagasimakse täies mahus vastavalt algsetele või vajaduse korral muudetud tingimustele;

| c) | võlgnikul ei ole ühtegi tähtajaks tasumata summat, mille tasumise tähtaega on ületatud rohkem kui 90 päeva. |
| --- | --- |

c)

võlgnikul ei ole ühtegi tähtajaks tasumata summat, mille tasumise tähtaega on ületatud rohkem kui 90 päeva.

| 229. | Nõuet liigitatakse viivisnõudeks seni, kuni käesoleva lisa käesoleva osa punkti 228 alapunktide a, b ja c tingimused ei ole täidetud, isegi kui nõue vastab juba viivisnõudena liigitamise lõpetamise kriteeriumidele, mida aruandev krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab langenud väärtusega või makseviivituses olevana liigitamiseks vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale või kapitalinõuete määruse artiklile 178. |
| --- | --- |

229.

| 230. | Viivisnõude liigitamine IFRS 5 kohaseks müügiks hoitavaks põhivaraks ei lõpeta selle liigitamist viivisnõudeks. |
| --- | --- |

230.

| 231. | Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamine viivisnõuete suhtes ei lõpeta nõuete käsitamist viivisnõuetena. Kui viivisnõuete suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, nagu osutatud punktis 262, ei käsitata neid nõudeid enam viivisnõuetena, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:






  a) | krediidiasutus või investeerimisühing ei käsita nõudeid langenud väärtusega või makseviivituses olevana vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale ja kapitalinõuete määruse artiklile 178; |
| --- | --- | --- |

231.

a)

krediidiasutus või investeerimisühing ei käsita nõudeid langenud väärtusega või makseviivituses olevana vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale ja kapitalinõuete määruse artiklile 178;

| b) | on möödunud aasta kas makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamisest või nõuete liigitamisest viivisnõueteks, olenevalt sellest kumb toimus hiljem; |
| --- | --- |

b)

on möödunud aasta kas makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamisest või nõuete liigitamisest viivisnõueteks, olenevalt sellest kumb toimus hiljem;

| c) | pärast makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamist ei ole ühtegi tähtajaks tasumata summat ega kahtlust seoses nõude täieliku tagasimaksmisega vastavalt tingimustele, mida kohaldatakse pärast makseraskuste tõttu restruktureerimist. Kahtluste puudumine tehakse kindlaks pärast seda, kui krediidiasutus või investeerimisühing on analüüsinud võlgniku finantsseisundit. Kahtlused võidakse lugeda lõppenuks, kui võlgnik on tasunud (oma korrapäraste maksete kaudu vastavalt tingimustele, mida kohaldatakse pärast makseraskuste tõttu restruktureerimist) kokku summa, mis on võrdne summaga, mis eelnevalt oli tähtajaks tasumata (kui oli tähtajaks tasumata summasid) või mis on maha kantud (kui tähtajaks tasumata summasid ei olnud) makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete alusel, või kui võlgnik on muul viisil tõendanud oma suutlikkust täita pärast makseraskuste tõttu restruktureerimist kohaldatavaid tingimusi. |
| --- | --- |

c)

pärast makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamist ei ole ühtegi tähtajaks tasumata summat ega kahtlust seoses nõude täieliku tagasimaksmisega vastavalt tingimustele, mida kohaldatakse pärast makseraskuste tõttu restruktureerimist. Kahtluste puudumine tehakse kindlaks pärast seda, kui krediidiasutus või investeerimisühing on analüüsinud võlgniku finantsseisundit. Kahtlused võidakse lugeda lõppenuks, kui võlgnik on tasunud (oma korrapäraste maksete kaudu vastavalt tingimustele, mida kohaldatakse pärast makseraskuste tõttu restruktureerimist) kokku summa, mis on võrdne summaga, mis eelnevalt oli tähtajaks tasumata (kui oli tähtajaks tasumata summasid) või mis on maha kantud (kui tähtajaks tasumata summasid ei olnud) makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete alusel, või kui võlgnik on muul viisil tõendanud oma suutlikkust täita pärast makseraskuste tõttu restruktureerimist kohaldatavaid tingimusi.

Punktides a, b ja c osutatud konkreetseid väljumistingimusi kohaldatakse lisaks kriteeriumidele, mida aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad langenud väärtusega ja makseviivituses olevate nõuete suhtes vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale või kapitalinõuete määruse artiklile 178.

| 232. | Kui käesoleva lisa käesoleva osa punktis 231 osutatud tingimused ei ole kõnealuse punkti alapunktis b osutatud üheaastase perioodi lõpus täidetud, jätkatakse nõude käsitamist makseraskuste tõttu restruktureeritud viivisnõudena kuni kõigi tingimuste täitmiseni. Tingimuste täitmist hinnatakse vähemalt kord kvartalis. |
| --- | --- |

232.

| 233. | Käesoleva lisa 1. osa punktis 15 loetletud IFRSi kohaseid arvestusportfelle ja käesoleva lisa 1. osa punktis 16 loetletud kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaseid arvestusportfelle kajastatakse vormis 18 järgmiselt:






  a) | „soetusmaksumuses või amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud võlainstrumendid“ hõlmab järgmiste kirjete alla kuuluvaid võlainstrumente:






  i) | „amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud finantsvarad“ (IFRS); |
| --- | --- | --- | --- |

233.

a)

„soetusmaksumuses või amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud võlainstrumendid“ hõlmab järgmiste kirjete alla kuuluvaid võlainstrumente:

i)

„amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud finantsvarad“ (IFRS);

| ii) | „soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“, sealhulgas mõõduka LOCOMi kohaselt mõõdetud võlainstrumendid (BADil põhinev siseriiklik GAAP); |
| --- | --- |

ii)

„soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“, sealhulgas mõõduka LOCOMi kohaselt mõõdetud võlainstrumendid (BADil põhinev siseriiklik GAAP);

| iii) | „muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“, välja arvatud range LOCOMi kohaselt mõõdetud võlainstrumendid (BADil põhinev siseriiklik GAAP); |
| --- | --- |

iii)

„muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“, välja arvatud range LOCOMi kohaselt mõõdetud võlainstrumendid (BADil põhinev siseriiklik GAAP);

| b) | „õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud või omakapitalis kajastatud võlainstrumendid, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust“ hõlmab järgmiste kirjete alla kuuluvaid võlainstrumente:






  i) | „õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad“ (IFRS); |
| --- | --- | --- |

b)

„õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud või omakapitalis kajastatud võlainstrumendid, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust“ hõlmab järgmiste kirjete alla kuuluvaid võlainstrumente:

i)

„õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad“ (IFRS);

| ii) | „omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“, kui sellesse mõõtmiskategooriasse kuuluvate instrumentide suhtes saab BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohase raamatupidamistava kohaselt kohaldada väärtuse langust; |
| --- | --- |

ii)

„omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“, kui sellesse mõõtmiskategooriasse kuuluvate instrumentide suhtes saab BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohase raamatupidamistava kohaselt kohaldada väärtuse langust;

| c) | „range LOCOMi kohaselt või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande või omakapitalis kajastatud võlainstrumendid, mille suhtes ei kohaldata väärtuse langust“ hõlmab järgmiste kirjete alla kuuluvaid võlainstrumente:






  i) | „kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel“ (IFRS); |
| --- | --- | --- |

c)

„range LOCOMi kohaselt või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande või omakapitalis kajastatud võlainstrumendid, mille suhtes ei kohaldata väärtuse langust“ hõlmab järgmiste kirjete alla kuuluvaid võlainstrumente:

i)

„kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel“ (IFRS);

| ii) | „finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“ (IFRS); |
| --- | --- |

ii)

„finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“ (IFRS);

| iii) | „õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“ (BADil põhinev siseriiklik GAAP); |
| --- | --- |

iii)

„õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“ (BADil põhinev siseriiklik GAAP);

| iv) | „muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“, kui võlainstrumente mõõdetakse range LOCOMi kohaselt (BADil põhinev siseriiklik GAAP); |
| --- | --- |

iv)

„muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“, kui võlainstrumente mõõdetakse range LOCOMi kohaselt (BADil põhinev siseriiklik GAAP);

| v) | „omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“, kui sellesse mõõtmiskategooriasse kuuluvate võlainstrumentide suhtes ei saa BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohase raamatupidamistava kohaselt kohaldada väärtuse langust. |
| --- | --- |

v)

„omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“, kui sellesse mõõtmiskategooriasse kuuluvate võlainstrumentide suhtes ei saa BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohase raamatupidamistava kohaselt kohaldada väärtuse langust.

| 234. | Kui IFRSi või kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt on ette nähtud siduvate kohustuste kajastamine õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, kajastatakse kõigi varade bilansiline väärtus, mis tuleneb õiglases väärtuses kajastamisest ja mõõtmisest, kirje „finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“ (IFRS) või kirje „õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid“ (BADil põhinev siseriiklik GAAP) all. Ühegi sellise kohustuse bilansilist väärtust, mis tuleneb sellisest kajastamisest, vormis F18 ei kajastata. Kõigi selliste siduvate kohustuste tinglik väärtus, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, kajastatakse vormis 9. |
| --- | --- |

234.

| 235. | Tähtajaks tasumata nõuded kajastatakse nende kogusummas nõuetekohaselt teenindatavate ja viivisnõuete kategooriates eraldi, nagu määratletud käesoleva osa punktis 96. Nõudeid, mille tasumise tähtaega on ületatud rohkem kui 90 päeva ja mis ei ole olulised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178, kajastatakse nõuetekohaselt teenindatavate nõuetena kirje „tasumise tähtaega ületatud > 30 päeva <= 90 päeva“ all. |
| --- | --- |

235.

| 236. | Viivisnõuded kajastatakse jaotatuna tähtaja ületamise ajavahemikesse. Nõudeid, mille tasumise tähtaega ei ole ületatud või mille tasumise tähtaega on ületatud kuni 90 päeva, kuid mis on siiski määratletud kui viivisnõuded tulenevalt tõenäosusest, et tagasimakset ei tehta täies ulatuses, kajastatakse selleks ettenähtud veerus. Nõuded, mille puhul on tegu nii tähtaja ületanud summadega kui ka tõenäosusega, et tagasimakset ei tehta täies ulatuses, jaotatakse tähtaja ületamise ajavahemikesse vastavalt sellele, mitu päeva on tähtaega ületatud. |
| --- | --- |

236.

| 237. | Järgmised nõuded esitatakse eraldi veergudes:






  a) | nõuded, mida käsitatakse olevat langenud väärtusega vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale; IFRSi kohaselt esitatakse selles veerus selliste varade väärtus, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud (3. etapp), sealhulgas ostetud või tekitatud krediidiriski tõttu langenud väärtusega varade väärtus; |
| --- | --- | --- |

237.

a)

nõuded, mida käsitatakse olevat langenud väärtusega vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale; IFRSi kohaselt esitatakse selles veerus selliste varade väärtus, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud (3. etapp), sealhulgas ostetud või tekitatud krediidiriski tõttu langenud väärtusega varade väärtus;

| b) | nõuded, mida käsitatakse makseviivituses olevana vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178. |
| --- | --- |

b)

nõuded, mida käsitatakse makseviivituses olevana vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

| 238. | Kirje „varade väärtuse akumuleeritud langus, krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused ja eraldised“ all esitatakse andmed vastavalt käesoleva osa punktidele 11, 69–71, 106 ja 110. |
| --- | --- |

238.

| 239. | Teave seoses viivisnõuetega hoitavate tagatiste ja saadud garantiide koha esitatakse eraldi. Saadud tagatiste ja saadud garantiide puhul esitatavad summad arvutatakse kooskõlas käesoleva osa punktidega 172 ja 174. Nii tagatise kui ka garantiide puhul esitatud summade kogusumma ülempiiriks on seotud nõude bilansiline väärtus või nimiväärtus. |
| --- | --- |

239.

18.   MAKSERASKUSTE TÕTTU RESTRUKTUREERITUD NÕUDED (19)

| 240. | Vormi 19 puhul on makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded võlalepingud, mille suhtes on rakendatud makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid. Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed hõlmavad järelandemiste tegemist võlgniku suhtes, kel on raskusi või tekkimas raskused oma siduvate finantskohustuste täitmisel (edaspidi „finantsraskused“). |
| --- | --- |

240.

| 241. | Vormi 19 puhul võib järelandmisega laenuandja jaoks kaasneda kahju ja järeleandmine osutab ühele järgmistest tegevustest:






  a) | lepingu selliste varasemate tingimuste muutmine, mille puhul leitakse, et võlgnik ei ole võimeline neid täitma oma finantsraskuste tõttu (probleemne võlg), mis põhjustab võla teenindamise ebapiisava suutlikkuse, ja neid muudatusi ei oleks tehtud, kui võlgnik ei oleks finantsraskustes; |
| --- | --- | --- |

241.

a)

lepingu selliste varasemate tingimuste muutmine, mille puhul leitakse, et võlgnik ei ole võimeline neid täitma oma finantsraskuste tõttu (probleemne võlg), mis põhjustab võla teenindamise ebapiisava suutlikkuse, ja neid muudatusi ei oleks tehtud, kui võlgnik ei oleks finantsraskustes;

| b) | probleemse võlalepingu täielik või osaline refinantseerimine, mida ei oleks tehtud, kui võlgnik ei oleks finantsraskustes. |
| --- | --- |

b)

probleemse võlalepingu täielik või osaline refinantseerimine, mida ei oleks tehtud, kui võlgnik ei oleks finantsraskustes.

| 242. | Tõendid järelandmise kohta hõlmavad vähemalt ühte järgmistest:






  a) | muudetud lepingutingimuste ja varasemate lepingutingimuste erinevus, mis on võlgniku kasuks; |
| --- | --- | --- |

242.

a)

muudetud lepingutingimuste ja varasemate lepingutingimuste erinevus, mis on võlgniku kasuks;

| b) | muudetud lepingusse soodsamate tingimuste lisamine, kui need tingimused, mida oleks pakutud sarnase riskiprofiiliga muudele võlgnikele sama krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt samal ajal. |
| --- | --- |

b)

muudetud lepingusse soodsamate tingimuste lisamine, kui need tingimused, mida oleks pakutud sarnase riskiprofiiliga muudele võlgnikele sama krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt samal ajal.

| 243. | Selliste klauslite kasutamist, mis juhul, kui võlgnik kasutab neid kaalutlusõiguse alusel, võimaldavad võlgnikul muuta lepingutingimusi (edaspidi „lepingus sisalduvad makseraskuste tõttu restruktureerimise klauslid“), käsitatakse järeleandmisena juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing kiidab nende klauslite kasutamise heaks ning järeldab, et võlgnikul on finantsraskused. |
| --- | --- |

243.

| 244. | III, IV ja käesoleva lisa kohaldamisel tähendab „refinantseerimine“ võlalepingute kasutamist, et tagada selliste muude võlalepingute täielik või osaline tasumine, mille kehtivaid tingimusi võlgnik ei suuda täita. |
| --- | --- |

244.

| 245. | Vormi 19 puhul hõlmab „võlgnik“ kõiki võlgniku konsolideerimisgruppi kuuluvaid juriidilisi isikuid, kes on kaasatud raamatupidamisarvestusekohasesse konsolideerimisse, ja füüsilisi isikuid, kellel on selle grupi üle kontroll. |
| --- | --- |

245.

| 246. | Vormi 19 puhul hõlmab „võlg“ laene ja ettemakseid (mis hõlmavad ka nõudeid keskpankadele ja muid nõudmiseni hoiuseid), võlaväärtpabereid ning võetud tühistatavaid ja tühistamatuid siduvaid laenuandmiskohustusi, sealhulgas õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaid laenuandmiskohustusi, mis on aruandekuupäeva seisuga varad. „Võlg“ ei hõlma kauplemiseks hoitavaid riskipositsioone. |
| --- | --- |

246.

| 247. | „Võlg“ hõlmab ka laene ja ettemakseid ning võlaväärtpabereid, mis on liigitatud põhivaraks ja müügigruppideks, mis IFRS 5 kohaselt on liigitatud müügiks hoitavateks. |
| --- | --- |

247.

| 248. | Vormi 19 puhul on mõistel „nõue“ sama tähendus nagu mõistel „võlg“ käesoleva osa punktis 247. |
| --- | --- |

248.

| 249. | Käesoleva lisa 1. osa punktis 15 loetletud IFRSi kohaseid arvestusportfelle ja käesoleva lisa 1. osa punktis 16 loetletud kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaseid arvestusportfelle kajastatakse vormis 19 vastavalt käesoleva osa punktis 233 määratletule. |
| --- | --- |

249.

| 250. | Vormi 19 puhul tähendab „krediidiasutus või investeerimisühing“ seda krediidiasutust või investeerimisühingut, kes rakendas makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid. |
| --- | --- |

250.

| 251. | „Võla“ puhul kajastatakse vormis 19 „bilansiline brutoväärtus“ vastavalt käesoleva lisa 1. osa punktis 34 määratletule. Siduvate laenuandmiskohustuste puhul, mis on bilansivälised riskipositsioonid, kajastatakse nimiväärtus vastavalt käesoleva lisa käesoleva osa punktis 118 määratletule. |
| --- | --- |

251.

| 252. | Nõudeid käsitatakse makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuetena, kui on tehtud järeleandmine, olenemata sellest, kas mõni summa on tähtajaks tasumata või kas nõuded on liigitatud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt langenud väärtusega olevaks või vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178 makseviivituses olevaks. Nõudeid ei käsitata makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuetena, kui võlgnik ei ole finantsraskustes. IFRSi kohaselt käsitatakse muudetud finantsvara [IFRS 9 paragrahv 5.4.3 ja lisa A] makseraskuste tõttu restruktureerituna, tingimusel et on tehtud käesoleva lisa käesoleva osa punktides 240 ja 241 määratletud järeleandmine, sõltumata finantsvara krediidiriski muutuse muutumise mõjust alates esmase kajastamise kuupäevast. Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmetena käsitatakse kõike järgmist:






  a) | muudetud leping, mis on liigitatud viivisnõudeks enne muudatust või oleks liigitatud viivisnõudeks juhul, kui muudatust ei oleks tehtud; |
| --- | --- | --- |

252.

a)

muudetud leping, mis on liigitatud viivisnõudeks enne muudatust või oleks liigitatud viivisnõudeks juhul, kui muudatust ei oleks tehtud;

| b) | lepingusse tehtud muudatus sisaldab võla osalist või täielikku tühistamist võla mahakandmise kaudu; |
| --- | --- |

b)

lepingusse tehtud muudatus sisaldab võla osalist või täielikku tühistamist võla mahakandmise kaudu;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing kiidab heaks lepingus sisalduvate makseraskuste tõttu restruktureerimise klauslite kasutamise võlgniku puhul, kelle vastu on viivisnõuded või kelle vastu oleks viivisnõuded, kui kõnealuseid klausleid ei kasutataks; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing kiidab heaks lepingus sisalduvate makseraskuste tõttu restruktureerimise klauslite kasutamise võlgniku puhul, kelle vastu on viivisnõuded või kelle vastu oleks viivisnõuded, kui kõnealuseid klausleid ei kasutataks;

| d) | samal ajal või ajaliselt lähedal sellele, kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb järeleandmise täiendava võla puhul, tasus võlgnik sama krediidiasutuse või investeerimisühinguga sõlmitud muu lepingu põhisumma tagasimakse või intressimakse, mis oli viivisnõue või mis ilma refinantseerimiseta oleks liigitatud viivisnõudeks. |
| --- | --- |

d)

samal ajal või ajaliselt lähedal sellele, kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb järeleandmise täiendava võla puhul, tasus võlgnik sama krediidiasutuse või investeerimisühinguga sõlmitud muu lepingu põhisumma tagasimakse või intressimakse, mis oli viivisnõue või mis ilma refinantseerimiseta oleks liigitatud viivisnõudeks.

| 253. | Muudatust, mis hõlmab tagasimakseid, mis on tehtud tagatise enda valdusesse võtmisega, käsitatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmena, kui muudatus on järeleandmine. |
| --- | --- |

253.

| 254. | Järgmistel juhtudel on olemas ümberlükatav eeldus, et on toimunud makseraskuste tõttu restruktureerimine:






  a) | muudetud leping oli täies ulatuses või osaliselt tähtajaks tasumata rohkem kui 30 päeva (ilma et see oleks viivisnõue) vähemalt korra kolme kuu jooksul enne selle muutmist või oleks ilma muutmiseta tähtajaks osaliselt või täielikult tasumata rohkem kui 30 päeva; |
| --- | --- | --- |

254.

a)

muudetud leping oli täies ulatuses või osaliselt tähtajaks tasumata rohkem kui 30 päeva (ilma et see oleks viivisnõue) vähemalt korra kolme kuu jooksul enne selle muutmist või oleks ilma muutmiseta tähtajaks osaliselt või täielikult tasumata rohkem kui 30 päeva;

| b) | samal ajal või ajaliselt lähedal sellele, kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb järeleandmise täiendava võla puhul, tasus võlgnik sama krediidiasutuse või investeerimisühinguga sõlmitud muu lepingu põhisumma tagasimakse või intressimakse, mis oli refinantseerimisele eelneva kolme kuu jooksul vähemalt korra tähtajaks osaliselt või täielikult tasumata 30 päeva; |
| --- | --- |

b)

samal ajal või ajaliselt lähedal sellele, kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb järeleandmise täiendava võla puhul, tasus võlgnik sama krediidiasutuse või investeerimisühinguga sõlmitud muu lepingu põhisumma tagasimakse või intressimakse, mis oli refinantseerimisele eelneva kolme kuu jooksul vähemalt korra tähtajaks osaliselt või täielikult tasumata 30 päeva;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing kiidab heaks lepingus sisalduvate makseraskuste tõttu restruktureerimise klauslite kasutamise võlgnike puhul, kes on ületanud tasumise tähtaega 30 päeva, või võlgnike puhul, kes ületaksid tasumise tähtaega 30 päeva, kui neid klausleid ei kasutataks. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing kiidab heaks lepingus sisalduvate makseraskuste tõttu restruktureerimise klauslite kasutamise võlgnike puhul, kes on ületanud tasumise tähtaega 30 päeva, või võlgnike puhul, kes ületaksid tasumise tähtaega 30 päeva, kui neid klausleid ei kasutataks.

| 255. | Finantsraskusi hinnatakse võlgniku tasandil, nagu on osutatud punktis 245. Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuetena käsitatakse ainult neid nõudeid, mille suhtes on rakendatud makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid. |
| --- | --- |

255.

| 256. | Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded arvatakse viivisnõuete või nõuetekohaselt teenindatavate nõuete kategooriasse vastavalt käesoleva osa punktidele 213–224 ja 260. Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudeks liigitamine lõpetatakse, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:






  a) | makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuet käsitatakse nõuetekohaselt teenindatavana, sealhulgas juhul, kui see on eemaldatud viivisnõuete kategooriast pärast seda, kui võlgniku finantsseisundi analüüsist nähtus, et see enam ei vastanud tingimustele, mille alusel saaks seda käsitada viivisnõudena; |
| --- | --- | --- |

256.

a)

makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuet käsitatakse nõuetekohaselt teenindatavana, sealhulgas juhul, kui see on eemaldatud viivisnõuete kategooriast pärast seda, kui võlgniku finantsseisundi analüüsist nähtus, et see enam ei vastanud tingimustele, mille alusel saaks seda käsitada viivisnõudena;

| b) | möödunud on vähemalt kaks aastat alates kuupäevast, mil makseraskuste tõttu restruktureeritud nõue käsitati olevat nõuetekohaselt teenindatav („katseaeg“); |
| --- | --- |

b)

möödunud on vähemalt kaks aastat alates kuupäevast, mil makseraskuste tõttu restruktureeritud nõue käsitati olevat nõuetekohaselt teenindatav („katseaeg“);

| c) | katseajast vähemalt poole ajal tehti korrapäraselt põhisumma või intressi makseid rohkem kui mittemärkimisväärse kogusumma ulatuses; |
| --- | --- |

c)

katseajast vähemalt poole ajal tehti korrapäraselt põhisumma või intressi makseid rohkem kui mittemärkimisväärse kogusumma ulatuses;

| d) | ükski võlgniku vastu olev nõue ei ole katseaja lõpuks rohkem kui 30 päeva üle tähtaja tasumata. |
| --- | --- |

d)

ükski võlgniku vastu olev nõue ei ole katseaja lõpuks rohkem kui 30 päeva üle tähtaja tasumata.

| 257. | Kui punktis 256 osutatud tingimused ei ole katseaja lõpus täidetud, jätkatakse kuni kõigi tingimuste täitmiseni nõude käsitamist katseajal oleva nõuetekohaselt teenindatava makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudena. Tingimuste täitmist hinnatakse vähemalt kord kvartalis. |
| --- | --- |

257.

| 258. | Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded, mis on IFRS 5 kohaselt liigitatud müügiks hoitavaks põhivaraks, liigitatakse jätkuvalt makseraskuste tõttu restruktureeritud nõueteks. |
| --- | --- |

258.

| 259. | Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuet võib käsitada nõuetekohaselt teenindatavana alates kuupäevast, mil rakendati makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:






  a) | kõnealuste meetmete rakendamine ei ole põhjustanud nõude liigitamist viivisnõudeks; |
| --- | --- | --- |

259.

a)

kõnealuste meetmete rakendamine ei ole põhjustanud nõude liigitamist viivisnõudeks;

| b) | nõuet ei käsitatud viivisnõudena kuupäeval, mil rakendati makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid. |
| --- | --- |

b)

nõuet ei käsitatud viivisnõudena kuupäeval, mil rakendati makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid.

| 260. | Kui katseajal oleva nõuetekohaselt teenindatava makseraskuste tõttu restruktureeritud nõude suhtes, mis on viivisnõuete kategooriast eemaldatud, rakendatakse täiendavaid makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid või nõude tasumise tähtaega ületatakse rohkem kui 30 päeva, liigitatakse see viivisnõudeks. |
| --- | --- |

260.

| 261. | Kirje „nõuetekohaselt teenindatavad nõuded, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid“ hõlmab makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudeid, mis ei vasta viivisnõudena käsitamise kriteeriumidele ja need arvatakse nõuetekohaselt teenindatavate nõuete kategooriasse. Nõuetekohaselt teenindatav makseraskuste tõttu restruktureeritud nõue on katseajal vastavalt punktile 256, muu hulgas ka siis, kui kohaldatakse punkti 259. Katseajal olevaid nõuetekohaselt teenindatavaid makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudeid, mis on viivisnõuete kategooriast eemaldatud, kajastatakse eraldi nõuetekohaselt teenindatavate nõuete hulgas, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, veerus „millest: katseajal olevad nõuetekohaselt teenindatavad makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded, mis on eemaldatud viivisnõuete kategooriast“. |
| --- | --- |

261.

| 262. | Kirje „viivisnõuded, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid“ hõlmab makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudeid, mis vastavad viivisnõudena käsitamise kriteeriumidele ja need arvatakse viivisnõuete kategooriasse. Kõnealused viivisnõuded, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, hõlmavad järgmist:






  a) | nõuded, mis on muutunud makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamise tulemusena viivisnõueteks; |
| --- | --- | --- |

262.

a)

nõuded, mis on muutunud makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamise tulemusena viivisnõueteks;

| b) | nõuded, mis olid enne makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamist viivisnõuded; |
| --- | --- |

b)

nõuded, mis olid enne makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamist viivisnõuded;

| c) | makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded, mis on nõuetekohaselt teenindatavate nõuete kategooriast eemaldatud, sealhulgas punkti 260 kohaldamisel ümberliigitatud nõuded. |
| --- | --- |

c)

makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded, mis on nõuetekohaselt teenindatavate nõuete kategooriast eemaldatud, sealhulgas punkti 260 kohaldamisel ümberliigitatud nõuded.

| 263. | Kui makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid laiendatakse nõuetele, mis olid enne makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete laiendamist viivisnõuded, esitatakse kõnealuste makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuete summa eraldi veerus „millest: enne makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid tekkinud viivisnõuete makseraskuste tõttu restruktureerimine“. |
| --- | --- |

263.

| 264. | Järgmised viivisnõuded, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, esitatakse eraldi veergudes:






  a) | nõuded, mida käsitatakse olevat langenud väärtusega vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. IFRSi kohaselt esitatakse selles veerus selliste varade väärtus, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud (3. etapp), sealhulgas ostetud või tekitatud krediidiriski tõttu langenud väärtusega varade väärtus; |
| --- | --- | --- |

264.

a)

nõuded, mida käsitatakse olevat langenud väärtusega vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. IFRSi kohaselt esitatakse selles veerus selliste varade väärtus, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud (3. etapp), sealhulgas ostetud või tekitatud krediidiriski tõttu langenud väärtusega varade väärtus;

| b) | nõuded, mida käsitatakse makseviivituses olevana vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178. |
| --- | --- |

b)

nõuded, mida käsitatakse makseviivituses olevana vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

| 265. | Veerg „Refinantseerimine“ sisaldab makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmena käsitatava refinantseerimise tehingu osana sõlmitud uue lepingu („võla refinantseerimine“) bilansilist brutoväärtust ning vana, tagasimakstud lepingu bilansilist brutoväärtust, mis ikka veel kuulub tasumisele. |
| --- | --- |

265.

| 266. | Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded, mille puhul on kasutatud muudatuste tegemise ja refinantseerimise kombinatsiooni, liigitatakse veergu „Instrumendid, mille tingimusi on muudetud“ või veergu „Refinantseerimine“, vastavalt sellele, millisel meetmel oli suurem mõju rahavoogudele. Pankade puuli poolt refinantseerimist kajastatakse veerus „Refinantseerimine“ kogu summas, milles aruandev krediidiasutus või investeerimisühing refinantseeris võlga või milles refinantseeritud võlg ikka veel aruandvale krediidiasutusele või investeerimisühingule tasumisele kuulub. Mitme võla struktureerimist uueks võlaks kajastatakse muudatusena, välja arvatud juhul, kui on olemas ka refinantseerimise tehing, millel on rahavoogudele veelgi suurem mõju. Kui probleemse nõude tingimuste muutmise kaudu toimuva makseraskuste tõttu restruktureerimise tulemusena selle nõude kajastamine lõpetatakse ja kajastatakse uus nõue, käsitatakse seda uut nõuet makseraskuste tõttu restruktureeritud võlana. |
| --- | --- |

266.

| 267. | Kirje „varade väärtuse akumuleeritud langus, krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused ja eraldised“ all esitatakse andmed vastavalt käesoleva osa punktidele 11, 69–71, 106 ja 110. |
| --- | --- |

267.

| 268. | Selliste nõuete puhul saadud tagatised ja garantiid, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, kajastatakse kõigi nõuete puhul, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, sõltumata sellest, kas need on nõuetekohaselt teenindatavad nõuded või viivisnõuded. Saadud tagatiste ja saadud garantiide puhul esitatavad summad arvutatakse kooskõlas käesoleva osa punktidega 172 ja 174. Nii tagatise kui ka garantiide puhul esitatud summade kogusumma ülempiiriks on seotud nõude bilansiline väärtus. |
| --- | --- |

268.

19.   GEOGRAAFILINE JAOTUS (20)

| 269. | Vormi 20 kohane teave esitatakse juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ületab käesoleva määruse artikli 5 punkti a alapunktis 4 kirjeldatud künnise. |
| --- | --- |

269.

19.1.   Geograafiline jaotus tegevuse asukoha alusel (20.1–20.3)

| 270. | Vormides 20.1–20.3 jagunevad tegevused geograafiliselt asukoha järgi: „riigisisesed tegevused“ ja „riigivälised tegevused“. Käesoleva osa puhul tähendab „asukoht“ sellise juriidilise isiku asutamise jurisdiktsiooni, kes on kajastanud asjaomase vara või kohustuse; filiaalide puhul on see nende asukoha jurisdiktsioon. Sel eesmärgil hõlmavad riigisisesed tegevused tegevusi, mis on kajastatud aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu asukoha liikmesriigis. |
| --- | --- |

270.

19.2.   Geograafiline jaotus vastaspoole residentsuse alusel (20.4–20.7)

| 271. | Vormid 20.4–20.7 sisaldavad teavet riikide lõikes vahetu vastaspoole asukoha alusel, nagu on määratletud käesoleva lisa 1. osa punktis 43. Esitatud jaotus hõlmab nõudeid või kohustusi iga sellise välisriigi residendi vastu, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on riskipositsioonid. Nõudeid ja kohustusi rahvusvaheliste organisatsioonide ja mitmepoolsete arengupankade vastu ei määrata krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigi, vaid geograafilise piirkonna „muud riigid“ alla. |
| --- | --- |

271.

| 272. | „Tuletisinstrumendid“ hõlmavad nii kauplemisel kasutatavaid tuletisinstrumente (sealhulgas majanduslik riskimaandus) kui ka IFRSi ja GAAPi kohaseid riskimaanduse tuletisinstrumente, mida kajastatakse vormides 10 ja 11. |
| --- | --- |

272.

| 273. | IFRSi kohased kauplemiseks hoitavad varad ja GAAPi kohased kauplemisel kasutatavad varad esitatakse eraldi. Finantsvarad, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust, on määratletud käesoleva osa punktis 93. LOCOMi kohaselt mõõdetavaid varasid, mille väärtust on krediidiriski tõttu korrigeeritud, käsitatakse langenud väärtusega varadena. |
| --- | --- |

273.

| 274. | Vormides 20.4 ja 20.7 kajastatakse „varade väärtuse akumuleeritud langus“ ja „viivisnõuete krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused“ vastavalt käesoleva osa punktides 69–71 määratletule. |
| --- | --- |

274.

| 275. | Võlainstrumentide puhul kajastatakse vormis 20,4 „bilansiline brutoväärtus“ vastavalt käesoleva lisa 1. osa punktis 34 määratletule. Tuletisinstrumentide ja omakapitaliinstrumentide puhul on kajastatavaks summaks bilansiline väärtus. Veerus „millest: viivisnõuded“ kajastatakse võlainstrumente vastavalt käesoleva lisa punktides 213–232 määratletule. Võla makseraskuste tõttu restruktureerimine hõlmab vormi 19 eesmärgil kõiki võlalepinguid, millele on laiendatud makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, nagu need on määratletud käesoleva osa punktides 240–255. |
| --- | --- |

275.

| 276. | Vormis 20.5 hõlmab „võetud siduvate kohustuste ja antud garantiidega seotud eraldised“ IAS 37 kohaselt mõõtetud eraldisi, IFRS 4 kohaste kindlustuslepingutena käsitatavate finantsgarantiide krediidikahju, võetud siduvate laenuandmiskohustuste ja antud finantsgarantiide eraldisi IFRS 9 kohaste väärtuse languse nõuete kohaldamisel ja võetud siduvate kohustuste ja antud garantiide eraldisi BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt vastavalt käesoleva osa punktile 11. |
| --- | --- |

276.

| 277. | Vormis 20.7 esitatakse laenud ja ettemaksed, mida ei hoita kauplemise eesmärgil, riikide lõikes NACE koodide kohase klassifikatsiooni alusel. NACE koodide esitamine toimub esimese eristustaseme (st jagude tase) alusel. Laenud ja ettemaksed, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust, osutavad samadele portfellidele, millele on osutatud käesoleva osa punktis 93. |
| --- | --- |

277.

20.   MATERIAALNE JA IMMATERIAALNE VARA: KASUTUSRENDIL OLEVAD VARAD (21)

| 278. | Käesoleva määruse artikli 9 punkti e kohase künnise arvutamiseks jagatakse materiaalne vara, mille krediidiasutus või investeerimisühing (rendileandja) on andnud rendile kolmandatele isikutele lepingutega, mida saab käsitada kasutusrendina vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale, materiaalse vara kogusummaga. |
| --- | --- |

278.

| 279. | IFRSi kohaselt kajastatakse varad, mille krediidiasutus või investeerimisühing (rendileandja) on kolmandatele isikutele kasutusrendi alusel rendile andnud, mõõtmismeetodite kaupa. |
| --- | --- |

279.

21.   VARADE VALITSEMINE, HOIDMINE JA MUUD TEENUSTE OSUTAMISE FUNKTSIOONID (22)

| 280. | Käesoleva määruse artikli 9 punkti f kohase künnise arvutamisel on „teenus- ja vahendustasude netotulu“ summa kirjete „teenus- ja vahendustasude tulu“ ning „teenus- ja vahendustasude kulu“ vahe absoluutväärtus. Samal eesmärgil on „netointressi“ summa kirjete „intressitulu“ ja „intressikulu“ vahe absoluutväärtus. |
| --- | --- |

280.

21.1.   Teenus- ja vahendustasude tulud ja kulud tegevuste kaupa (22.1)

| 281. | Teenus- ja vahendustasude tulud ja kulud kajastatakse tegevuse liigi kaupa. IFRSi kohaselt sisaldab see vorm teenus- ja vahendustasude tulu ja kulu, välja arvatud mõlemad järgmised:






  a) | summad, mida võetakse arvesse finantsinstrumentide efektiivse intressimäära arvutamisel [IFRS 7 paragrahvi 20 punkt c]; |
| --- | --- | --- |

281.

a)

summad, mida võetakse arvesse finantsinstrumentide efektiivse intressimäära arvutamisel [IFRS 7 paragrahvi 20 punkt c];

| b) | summad, mis tulenevad finantsinstrumentidest, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande [IFRS 7 paragrahvi 20 punkti c alapunkt i]. |
| --- | --- |

b)

summad, mis tulenevad finantsinstrumentidest, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande [IFRS 7 paragrahvi 20 punkti c alapunkt i].

| 282. | Arvesse ei võeta tehingukulusid, mis on otseselt seotud selliste finantsinstrumentide omandamise või emiteerimisega, mida ei mõõdeta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande; need kulud on osa kõnealuste instrumentide esialgse omandamise/emiteerimise väärtusest ning amortiseeritakse instrumendi järelejäänud tähtaja jooksul kasumisse või kahjumisse, kasutades efektiivset intressimäära [vt IFRS 9 paragrahv 5.1.1]. |
| --- | --- |

282.

| 283. | IFRSi kohaselt kajastatakse tehingukulud, mis on otseselt seotud selliste finantsinstrumentide omandamise või emiteerimisega, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, kirjetel „kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või netokahjum“, „kauplemisel mittekasutatavatest kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest tulenev netokasum või netokahjum“ ja „õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või netokahjum“, sõltuvalt arvestusportfellist, kuhu nad on liigitatud. Need kulud ei ole osa kõnealuste instrumentide esialgse omandamise või emiteerimise väärtusest ning kajastatakse koheselt kasumiaruandes. |
| --- | --- |

283.

| 284. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad teenus- ja vahendustasude tulusid ja kulusid vastavalt järgmistele kriteeriumidele:






  a) | kirje „Väärtpaberid. Emiteerimised“ hõlmab teenus- ja vahendustasusid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud sellise väärtpaberiemissiooni algatamises või selliste väärtpaberite emiteerimises osalemise eest, mida ta ise ei ole algatanud või emiteerinud; |
| --- | --- | --- |

284.

a)

kirje „Väärtpaberid. Emiteerimised“ hõlmab teenus- ja vahendustasusid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud sellise väärtpaberiemissiooni algatamises või selliste väärtpaberite emiteerimises osalemise eest, mida ta ise ei ole algatanud või emiteerinud;

| b) | kirje „Väärtpaberid. Ülekandekorraldused“ hõlmab teenus- ja vahendustasusid, mis krediidiasutus või investeerimisühing on saanud, kuna ta on klientide nimel võtnud vastu, edastanud ja täitnud väärtpaberite ostu- või müügikorraldusi; |
| --- | --- |

b)

kirje „Väärtpaberid. Ülekandekorraldused“ hõlmab teenus- ja vahendustasusid, mis krediidiasutus või investeerimisühing on saanud, kuna ta on klientide nimel võtnud vastu, edastanud ja täitnud väärtpaberite ostu- või müügikorraldusi;

| c) | kirje „Väärtpaberid. Muu“ hõlmab teenus- ja vahendustasusid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud, kuna on osutanud muid teenuseid seoses väärtpaberitega, mille emiteerimist ta ei ole ise algatanud ja mida ta ei ole ise emiteerinud; |
| --- | --- |

c)

kirje „Väärtpaberid. Muu“ hõlmab teenus- ja vahendustasusid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud, kuna on osutanud muid teenuseid seoses väärtpaberitega, mille emiteerimist ta ei ole ise algatanud ja mida ta ei ole ise emiteerinud;

| d) | kirje „kliiring ja arveldus“ sisaldab teenus- ja vahendustasude tulusid (kulusid), mis krediidiasutus või investeerimisühing on saanud (tal on tulnud tasuda), kui ta on osalenud vastaspoole-, kliiringu- ja arveldussüsteemides; |
| --- | --- |

d)

kirje „kliiring ja arveldus“ sisaldab teenus- ja vahendustasude tulusid (kulusid), mis krediidiasutus või investeerimisühing on saanud (tal on tulnud tasuda), kui ta on osalenud vastaspoole-, kliiringu- ja arveldussüsteemides;

| e) | kirjed „varade valitsemine“, „hoidmine“, „kesksed haldusteenused ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatele“, „usaldustehingud“ ja „makseteenused“ sisaldavad selliseid teenus- ja vahendustasude tulusid (kulusid), mis krediidiasutus või investeerimisühing on saanud (tal on tulnud tasuda), kui ta on osutanud kõnealuseid teenuseid; |
| --- | --- |

e)

kirjed „varade valitsemine“, „hoidmine“, „kesksed haldusteenused ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatele“, „usaldustehingud“ ja „makseteenused“ sisaldavad selliseid teenus- ja vahendustasude tulusid (kulusid), mis krediidiasutus või investeerimisühing on saanud (tal on tulnud tasuda), kui ta on osutanud kõnealuseid teenuseid;

| f) | kirje „struktureeritud rahastamine“ sisaldab teenus- ja vahendustasusid, mida krediidiasutus või investeerimisühing on saanud osalemise eest selliste finantsinstrumentide emissiooni algatamises või emiteerimisel, mis ei ole krediidiasutuse või investeerimisühingu enda tekitatud või emiteeritud väärtpaberid; |
| --- | --- |

f)

kirje „struktureeritud rahastamine“ sisaldab teenus- ja vahendustasusid, mida krediidiasutus või investeerimisühing on saanud osalemise eest selliste finantsinstrumentide emissiooni algatamises või emiteerimisel, mis ei ole krediidiasutuse või investeerimisühingu enda tekitatud või emiteeritud väärtpaberid;

| g) | „laenuteeninduse“ tasud sisaldavad tulude poolel teenus- ja vahendustasude tulu, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud laenuteeninduse teenuste osutamise eest, ning kulude poolel teenus- ja vahendustasudest tulenevat kulu, mida krediidiasutus või investeerimisühing on tasunud laenuteeninduse teenuse osutajatele; |
| --- | --- |

g)

„laenuteeninduse“ tasud sisaldavad tulude poolel teenus- ja vahendustasude tulu, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud laenuteeninduse teenuste osutamise eest, ning kulude poolel teenus- ja vahendustasudest tulenevat kulu, mida krediidiasutus või investeerimisühing on tasunud laenuteeninduse teenuse osutajatele;

| h) | kirjed „võetud siduvad laenuandmiskohustused“ ja „antud finantsgarantiid“ sisaldavad perioodi jooksul tuluna kirjendatud kõnealuste tegevuste eest saadud teenus- ja vahendustasude amortiseeritud summat, mis algselt kirjendati muude kohustustena; |
| --- | --- |

h)

kirjed „võetud siduvad laenuandmiskohustused“ ja „antud finantsgarantiid“ sisaldavad perioodi jooksul tuluna kirjendatud kõnealuste tegevuste eest saadud teenus- ja vahendustasude amortiseeritud summat, mis algselt kirjendati muude kohustustena;

| i) | kirjed „siduvad laenuandmiskohustused aruande esitaja ees“ ja „saadud finantsgarantiid“ sisaldavad teenus- ja vahendustasusid, mida krediidiasutus või investeerimisühing on perioodi jooksul kirjendanud kuluna ja mis tulenevad sellise laenuandmiskohustuse võtnud või finantsgarantii andnud vastaspoole poolt võetud tasudest, mida algselt kajastati muude varadena; |
| --- | --- |

i)

kirjed „siduvad laenuandmiskohustused aruande esitaja ees“ ja „saadud finantsgarantiid“ sisaldavad teenus- ja vahendustasusid, mida krediidiasutus või investeerimisühing on perioodi jooksul kirjendanud kuluna ja mis tulenevad sellise laenuandmiskohustuse võtnud või finantsgarantii andnud vastaspoole poolt võetud tasudest, mida algselt kajastati muude varadena;

| j) | kirje „muu“ sisaldab ülejäänud teenus- ja vahendustasude tulu (kulu), mis krediidiasutus või investeerimisühing on saanud (tal on tulnud tasuda), näiteks see, mis on tulenenud „muudest siduvatest kohustustest“, valuutavahetusteenustest (nt välismaiste pangatähtede või müntide vahetus) või muude tasupõhiste nõuannete või teenuste osutamisest (saamisest). |
| --- | --- |

j)

kirje „muu“ sisaldab ülejäänud teenus- ja vahendustasude tulu (kulu), mis krediidiasutus või investeerimisühing on saanud (tal on tulnud tasuda), näiteks see, mis on tulenenud „muudest siduvatest kohustustest“, valuutavahetusteenustest (nt välismaiste pangatähtede või müntide vahetus) või muude tasupõhiste nõuannete või teenuste osutamisest (saamisest).

21.2.   Osutatud teenustega seotud varad (22.2)

| 285. | Varade valitsemine, hoidmisfunktsioonide ja krediidiasutuse või investeerimisühingu muude osutatud teenustega seotud äritegevus kajastatakse, kasutades järgmisi määratlusi:






  a) | „varade valitsemine“ osutab varadele, mis kuuluvad otseselt klientidele ja mida krediidiasutus või investeerimisühing haldab. „Varade valitsemine“ esitatakse kliendi liigi alusel: ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, pensionifondid, kaalutlusõigusel valitsetavad kliendiportfellid ning muud investeerimisvahendid; |
| --- | --- | --- |

285.

a)

„varade valitsemine“ osutab varadele, mis kuuluvad otseselt klientidele ja mida krediidiasutus või investeerimisühing haldab. „Varade valitsemine“ esitatakse kliendi liigi alusel: ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, pensionifondid, kaalutlusõigusel valitsetavad kliendiportfellid ning muud investeerimisvahendid;

| b) | „hoidmisel olevad varad“ osutab krediidiasutuse või investeerimisühingu osutatavatele kliendi kontol olevate finantsinstrumentide hoidmise ja haldamise teenustele ning deponeerimisega seotud teenustele, nt raha ja tagatiste haldamine. „Hoidmisel olevad varad“ tuleb kajastada selliste klientide liikide kaupa„ kelle vara krediidiasutus või investeerimisühing hoiab, eristades ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid ja teisi. Kirjel „millest: muudele üksustele hoidmiseks antud“ kajastatakse nende hoidmisel olevates varades sisalduvate varade summa, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on tegeliku hoidmise andnud teistele üksustele; |
| --- | --- |

b)

„hoidmisel olevad varad“ osutab krediidiasutuse või investeerimisühingu osutatavatele kliendi kontol olevate finantsinstrumentide hoidmise ja haldamise teenustele ning deponeerimisega seotud teenustele, nt raha ja tagatiste haldamine. „Hoidmisel olevad varad“ tuleb kajastada selliste klientide liikide kaupa„ kelle vara krediidiasutus või investeerimisühing hoiab, eristades ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid ja teisi. Kirjel „millest: muudele üksustele hoidmiseks antud“ kajastatakse nende hoidmisel olevates varades sisalduvate varade summa, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on tegeliku hoidmise andnud teistele üksustele;

| c) | „kesksed haldusteenused ühiste investeerimiste puhul“ osutab haldusteenustele, mida krediidiasutus või investeerimisühing osutab ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatele. See hõlmab muu hulgas väärtpaberiregistrite teenuseid; arvestusdokumentide koostamise teenuseid; prospektide, finantsaruannete ja kõigi muude investoritele suunatud dokumentide koostamise teenuseid; teabevahetuse teenuseid, levitades finantsaruandeid ja kõiki muid investoritele suunatud dokumente; emiteerimiste ja tagasivõtmiste teostamise ning investorite registri pidamise teenuseid ning vara puhasväärtuse arvutamise teenuseid; |
| --- | --- |

c)

„kesksed haldusteenused ühiste investeerimiste puhul“ osutab haldusteenustele, mida krediidiasutus või investeerimisühing osutab ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatele. See hõlmab muu hulgas väärtpaberiregistrite teenuseid; arvestusdokumentide koostamise teenuseid; prospektide, finantsaruannete ja kõigi muude investoritele suunatud dokumentide koostamise teenuseid; teabevahetuse teenuseid, levitades finantsaruandeid ja kõiki muid investoritele suunatud dokumente; emiteerimiste ja tagasivõtmiste teostamise ning investorite registri pidamise teenuseid ning vara puhasväärtuse arvutamise teenuseid;

| d) | „usaldustehingud“ on tegevused, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb enda nimel, kuid oma klientide eest ja kliendid kannavad riski. Usaldustehingute puhul osutab krediidiasutus või investeerimisühing struktureeritud üksusele sageli teenuseid, näiteks hoidmisel oleva vara halduse teenuseid, või portfellide valitsemist kaalutlusõiguse alusel. Kõik usaldustehingud esitatakse üksnes sellel kirjel sõltumata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing osutab täiendavalt muid teenuseid või mitte; |
| --- | --- |

d)

„usaldustehingud“ on tegevused, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb enda nimel, kuid oma klientide eest ja kliendid kannavad riski. Usaldustehingute puhul osutab krediidiasutus või investeerimisühing struktureeritud üksusele sageli teenuseid, näiteks hoidmisel oleva vara halduse teenuseid, või portfellide valitsemist kaalutlusõiguse alusel. Kõik usaldustehingud esitatakse üksnes sellel kirjel sõltumata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing osutab täiendavalt muid teenuseid või mitte;

| e) | „makseteenused“ osutab selliste võlainstrumentidest tulenevate maksete sissenõudmisele klientide nimel, mida ei ole kajastatud krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis ning mida ei ole ta ise välja andnud; |
| --- | --- |

e)

„makseteenused“ osutab selliste võlainstrumentidest tulenevate maksete sissenõudmisele klientide nimel, mida ei ole kajastatud krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis ning mida ei ole ta ise välja andnud;

| f) | „klientide jagatud, kuid mitte hallatavad varad“ osutab toodetele, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete täitmise järelevalve alla kuuluvasse gruppi mittekuuluvad üksused ja mille krediidiasutus või investeerimisühing on jaotanud oma olemasolevatele klientidele. See kirje esitatakse toote liigi alusel; |
| --- | --- |

f)

„klientide jagatud, kuid mitte hallatavad varad“ osutab toodetele, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete täitmise järelevalve alla kuuluvasse gruppi mittekuuluvad üksused ja mille krediidiasutus või investeerimisühing on jaotanud oma olemasolevatele klientidele. See kirje esitatakse toote liigi alusel;

| g) | „osutatud teenustega seotud varade summa“ hõlmab nende õiglases väärtuses kajastatud varade summat, millega krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevus on seotud. Kui õiglane väärtus ei ole kättesaadav, võib kasutada ka muid mõõtmisaluseid, sealhulgas nimiväärtust. Kui krediidiasutus või investeerimisühing osutab teenuseid sellistele üksustele nagu ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad või pensionifondid, võib asjaomaseid varasid näidata väärtuses, millega need üksused kajastavad need varad enda bilansis. Esitatud summad sisaldavad vajaduse korral kogunenud intressi. |
| --- | --- |

g)

„osutatud teenustega seotud varade summa“ hõlmab nende õiglases väärtuses kajastatud varade summat, millega krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevus on seotud. Kui õiglane väärtus ei ole kättesaadav, võib kasutada ka muid mõõtmisaluseid, sealhulgas nimiväärtust. Kui krediidiasutus või investeerimisühing osutab teenuseid sellistele üksustele nagu ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad või pensionifondid, võib asjaomaseid varasid näidata väärtuses, millega need üksused kajastavad need varad enda bilansis. Esitatud summad sisaldavad vajaduse korral kogunenud intressi.

22.   OSALUSED KONSOLIDEERIMATA STRUKTUREERITUD ÜKSUSTES (30)

| 286. | III, IV ja käesoleva lisa kohaldamisel tähendab „kasutatud likviidsustoetus“ konsolideerimata struktureeritud üksustele antud laenu ja ettemaksete bilansilise väärtuse ning konsolideerimata struktureeritud üksuste emiteeritud ja krediidiasusutse või investeerimisühingu hoitavate võlaväärtpaberite bilansilise väärtuse summat. |
| --- | --- |

286.

| 287. | „Aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul käesoleval perioodil tekkinud kahjum“ hõlmab väärtuse langusest tingitud kahjumit ja mis tahes muud kahjumit, mida aruandev krediidiasutus või investeerimisühing aruandeperioodi jooksul seoses konsolideerimata struktureeritud üksustes olevate osalustega kannab. |
| --- | --- |

287.

23.   SEOTUD OSAPOOLED (31)

| 288. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad andmed summade ja/või tehingute kohta, mis on seotud selliste bilansiliste ja bilansiväliste riskipositsioonidega, mille vastaspool on seotud osapool IAS 24 kohaselt. |
| --- | --- |

288.

| 289. | Arvesse ei võeta usaldatavusnõuete täitmise järelevalve alla kuuluva grupi siseseid tehinguid ja laenujääke. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus „tütarettevõtjad ja muud samasse konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused“ need saldod ja tehingud seoses tütarettevõtjatega, mida ei ole elimineeritud kas seepärast, et tütarettevõtjaid ei ole täielikult konsolideeritud usaldatavusnõuetekohase konsolideerimise alusel või seepärast, et vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 19 on tütarettevõtjad jäetud usaldatavusnõuetekohase konsolideerimise kohaldamisalast välja, kuna nad on ebaolulised, või seepärast, et suuremasse konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul on tütarettevõtjad kõrgeima tasandi emaettevõtja tütarettevõtjad, mitte krediidiasutuse või investeerimisühingu enda tütarettevõtjad. Veerus „sidusettevõtjad ja ühisettevõtjad“ esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud proportsionaalse konsolideerimise kohaldamisel nende saldode ja tehingute osad, mis on seotud nendega samasse konsolideerimisgruppi kuuluvate ühisettevõtjate ja sidusettevõtjatega ja mida ei ole elimineeritud. |
| --- | --- |

289.

23.1.   Seotud osapooled: neile tasumisele kuuluvad ja neilt saadaolevad summad (31.1)

| 290. | Kirjel „siduvad laenuandmiskohustused aruande esitaja ees, saadud finantsgarantiid ja muud siduvad kohustused tema ees“ esitab krediidiasutus või investeerimisühing summad, mis on aruande esitaja ees võetud siduvate laenuandmis- ja muude kohustuste nimiväärtuse ning käesoleva osa punktis 119 määratletud saadud finantsgarantiide maksimaalse väärtuse, mida saab arvesse võtta, nimiväärtuse summa. |
| --- | --- |

290.

| 291. | „Varade väärtuse akumuleeritud langus ja viivisnõuete krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud negatiivsed muutused“ kajastatakse vastavalt käesoleva osa punktides 69–71 määratletule üksnes viivisnõuete puhul. „Bilansiväliste viivisnõuete eraldised“ hõlmab käesoleva osa punktide 213–239 kohaste viivisnõuete eraldisi, mis on määratletud käesoleva osa punktides 11, 106 ja 111. |
| --- | --- |

291.

23.2.   Seotud osapooled: kulud ja tulud, mis tulenevad tehingutest seotud osapooltega (31.2)

| 292. | „Kasum või kahjum, mis tuleneb mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest“ hõlmab kõiki kasumeid ja kahjumeid, mis tulenevad selliste mittefinantsvarade kajastamise lõpetamisest, mis on saadud tehingutest seotud osapooltega. See kirje sisaldab kasumeid ja kahjumeid, mis tulenevad selliste mittefinantsvarade kajastamise lõpetamisest, mis on saadud tehingutest seotud osapooltega ning mis on kasumiaruande mõne järgmise kirje osa:






  a) | „kasum või kahjum, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute kajastamise lõpetamisest“, kui kajastatakse BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt; |
| --- | --- | --- |

292.

a)

„kasum või kahjum, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute kajastamise lõpetamisest“, kui kajastatakse BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt;

| b) | „kasum või kahjum, mis tuleneb mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest“; |
| --- | --- |

b)

„kasum või kahjum, mis tuleneb mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest“;

| c) | Kasum või (–) kahjum müügiks hoitavatest põhivaradest ja müügigruppidest, mis ei vasta lõpetatud tegevuste kriteeriumidele; |
| --- | --- |

c)

Kasum või (–) kahjum müügiks hoitavatest põhivaradest ja müügigruppidest, mis ei vasta lõpetatud tegevuste kriteeriumidele;

| d) | „lõpetatud tegevuste kasum või kahjum pärast tulumaksu“. |
| --- | --- |

d)

„lõpetatud tegevuste kasum või kahjum pärast tulumaksu“.

| 293. | „Viivisnõuete väärtuse langus või (–) väärtuse languse tühistamine“ hõlmab käesoleva osa punktide 213–239 kohaste viivisnõuete väärtuse langusest tulenevat kahjumit, mis on määratletud käesoleva osa punktides 51–53. „Viivisnõuete eraldised või (–) eraldiste tühistamine“ hõlmab käesoleva osa punktide 213–239 kohaste bilansiväliste viivisnõuete eraldisi, mis on määratletud käesoleva osa punktis 50. |
| --- | --- |

293.

24.   KONSOLIDEERIMISGRUPI STRUKTUUR (40)

| 294. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad üksikasjaliku teabe aruandekuupäeva seisuga tütarettevõtjate, ühisettevõtjate ja sidusettevõtjate kohta, kes on täielikult või proportsionaalselt konsolideeritud raamatupidamisarvestusekohase konsolideerimise alusel, samuti üksuste kohta, keda kajastatakse kirje „investeeringud tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse“ all vastavalt käesoleva osa punktile 4, sealhulgas selliste üksuste kohta, kus investeeringuid hoitakse müügiks IFRS 5 kohaselt. Andmed esitatakse kõigi üksuste kohta, sõltumata nende tegevusvaldkonnast. |
| --- | --- |

294.

| 295. | Selles vormis ei kajastata omakapitaliinstrumente, mis ei vasta tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringuteks ning aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu omatavate omaaktsiateks liigitamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

295.

24.1.   Konsolideerimisgrupi struktuur: üksuste kaupa (40.1)

| 296. | Üksuste kaupa esitatakse järgmine teave ning III, IV ja käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmisi määratlusi:






  a) | „LEI kood“ tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse LEI koodi. Kui investeerimisobjektiks oleval üksusel on LEI kood, märgitakse see; |
| --- | --- | --- |

296.

a)

„LEI kood“ tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse LEI koodi. Kui investeerimisobjektiks oleval üksusel on LEI kood, märgitakse see;

| b) | „üksuse kood“ tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse tunnuskoodi. Üksuse kood on rea tunnus ning on vormi 40.1 iga rea puhul kordumatu; |
| --- | --- |

b)

„üksuse kood“ tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse tunnuskoodi. Üksuse kood on rea tunnus ning on vormi 40.1 iga rea puhul kordumatu;

| c) | „üksuse nimi“ tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse nime; |
| --- | --- |

c)

„üksuse nimi“ tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse nime;

| d) | „sissearvamise kuupäev“ tähendab kuupäeva, millal investeerimisobjektiks olev üksus hakkas kuuluma konsolideerimisgruppi; |
| --- | --- |

d)

„sissearvamise kuupäev“ tähendab kuupäeva, millal investeerimisobjektiks olev üksus hakkas kuuluma konsolideerimisgruppi;

| e) | „investeerimisobjektiks oleva üksuse aktsia- või osakapital“ tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse emiteeritud kapitali kogusummat aruandekuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

e)

„investeerimisobjektiks oleva üksuse aktsia- või osakapital“ tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse emiteeritud kapitali kogusummat aruandekuupäeva seisuga;

| f) | kirjed „investeerimisobjektiks oleva üksuse omakapital“, „investeerimisobjektiks oleva üksuse koguvarad“ ning „investeerimisobjektiks oleva üksuse kasum (või kahjum)“ hõlmavad nende kirjete summasid investeerimisobjektiks oleva üksuse viimases raamatupidamisaruandes; |
| --- | --- |

f)

kirjed „investeerimisobjektiks oleva üksuse omakapital“, „investeerimisobjektiks oleva üksuse koguvarad“ ning „investeerimisobjektiks oleva üksuse kasum (või kahjum)“ hõlmavad nende kirjete summasid investeerimisobjektiks oleva üksuse viimases raamatupidamisaruandes;

| g) | „investeerimisobjektiks oleva üksuse asukohariik“ tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse asukoha riiki; |
| --- | --- |

g)

„investeerimisobjektiks oleva üksuse asukohariik“ tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse asukoha riiki;

| h) | „investeerimisobjektiks oleva üksuse sektor“ tähendab käesoleva lisa 1. osa punktis 42 määratletud vastaspoole sektorit; |
| --- | --- |

h)

„investeerimisobjektiks oleva üksuse sektor“ tähendab käesoleva lisa 1. osa punktis 42 määratletud vastaspoole sektorit;

| i) | „NACE kood“ esitatakse investeerimisobjektiks oleva üksuse põhitegevusala alusel. Finantssektoriväliste äriühingute puhul esitatakse NACE koodid esimese eristustaseme (st jagude taseme) alusel; finantssektori äriühingute puhul esitatakse NACE koodid kahe eristustaseme (st osade taseme) alusel; |
| --- | --- |

i)

„NACE kood“ esitatakse investeerimisobjektiks oleva üksuse põhitegevusala alusel. Finantssektoriväliste äriühingute puhul esitatakse NACE koodid esimese eristustaseme (st jagude taseme) alusel; finantssektori äriühingute puhul esitatakse NACE koodid kahe eristustaseme (st osade taseme) alusel;

| j) | „akumuleeritud osalus omakapitalis (%)“ on krediidiasutuse või investeerimisühingu omanduses olevate omandiõiguse instrumentide osakaal aruandekuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

j)

„akumuleeritud osalus omakapitalis (%)“ on krediidiasutuse või investeerimisühingu omanduses olevate omandiõiguse instrumentide osakaal aruandekuupäeva seisuga;

| k) | „hääleõigus (%)“ tähendab krediidiasutuse või investeerimisühingu omanduses aruandekuupäeva seisuga olevate omandiõiguse instrumentidega seotud hääleõiguste osakaalu; |
| --- | --- |

k)

„hääleõigus (%)“ tähendab krediidiasutuse või investeerimisühingu omanduses aruandekuupäeva seisuga olevate omandiõiguse instrumentidega seotud hääleõiguste osakaalu;

| l) | „konsolideerimisgrupi struktuur [suhe]“ osutab kõrgeima tasandi emaettevõtja ja investeerimisobjektis oleva üksuse vahelisele suhtele (aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja või ühist kontrolli omav üksus, tütarettevõtja, ühisettevõtja või sidusettevõtja); |
| --- | --- |

l)

„konsolideerimisgrupi struktuur [suhe]“ osutab kõrgeima tasandi emaettevõtja ja investeerimisobjektis oleva üksuse vahelisele suhtele (aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja või ühist kontrolli omav üksus, tütarettevõtja, ühisettevõtja või sidusettevõtja);

| m) | „arvestuslik käsitlus [raamatupidamisgrupp]“ tähendab suhet raamatupidamisarvestusekohase konsolideerimise kohaldamisala kohase arvestusliku käsitlusega (täielik konsolideerimine, proportsionaalne konsolideerimine, kapitaliosaluse meetod või muu); |
| --- | --- |

m)

„arvestuslik käsitlus [raamatupidamisgrupp]“ tähendab suhet raamatupidamisarvestusekohase konsolideerimise kohaldamisala kohase arvestusliku käsitlusega (täielik konsolideerimine, proportsionaalne konsolideerimine, kapitaliosaluse meetod või muu);

| n) | „arvestuslik käsitlus [kapitalinõuete määruse grupp]“ tähendab suhet arvestusliku käsitlusega vastavalt kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kohaldamisalale (täielik konsolideerimine, proportsionaalne konsolideerimine, kapitaliosaluse meetod või muu); |
| --- | --- |

n)

„arvestuslik käsitlus [kapitalinõuete määruse grupp]“ tähendab suhet arvestusliku käsitlusega vastavalt kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kohaldamisalale (täielik konsolideerimine, proportsionaalne konsolideerimine, kapitaliosaluse meetod või muu);

| o) | „bilansiline väärtus“ tähendab summasid, mis on kajastatud krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis selliste investeerimisobjektiks olevate üksuste puhul, kes ei ole täielikult ega proportsionaalselt konsolideeritud; |
| --- | --- |

o)

„bilansiline väärtus“ tähendab summasid, mis on kajastatud krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis selliste investeerimisobjektiks olevate üksuste puhul, kes ei ole täielikult ega proportsionaalselt konsolideeritud;

| p) | „soetusmaksumus“ tähendab investorite makstud summat; |
| --- | --- |

p)

„soetusmaksumus“ tähendab investorite makstud summat;

| q) | „investeerimisobjektiks oleva üksusega seotud firmaväärtus“ tähendab firmaväärtuse summat, mis investeerimisobjektiks oleva üksuse kohta on esitatud aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud bilansis kirjetel „firmaväärtus“ või „investeeringud tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse“; |
| --- | --- |

q)

„investeerimisobjektiks oleva üksusega seotud firmaväärtus“ tähendab firmaväärtuse summat, mis investeerimisobjektiks oleva üksuse kohta on esitatud aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideeritud bilansis kirjetel „firmaväärtus“ või „investeeringud tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse“;

| r) | „nende investeeringute õiglane väärtus, mille puhul on avaldatud hinnanoteeringud“ tähendab hinda aruandekuupäeval; see teave esitatakse ainult noteeritud finantsinstrumentide korral. |
| --- | --- |

r)

„nende investeeringute õiglane väärtus, mille puhul on avaldatud hinnanoteeringud“ tähendab hinda aruandekuupäeval; see teave esitatakse ainult noteeritud finantsinstrumentide korral.

24.2.   Konsolideerimisgrupi struktuur: instrumentide kaupa (40.2)

| 297. | Järgmine teave esitatakse eraldi iga instrumendi kohta:






  a) | „väärtpaberi kood“ tähendab väärtpaberi ISIN koodi. Väärtpaberite puhul, millele ei ole ISIN koodi määratud, esitatakse muu kood, mis on väärtpaberi kordumatu tunnus. „Väärtpaberi kood“ ja „valdusettevõtja kood“ moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on vormi 40.2 iga rea puhul kordumatu; |
| --- | --- | --- |

297.

a)

„väärtpaberi kood“ tähendab väärtpaberi ISIN koodi. Väärtpaberite puhul, millele ei ole ISIN koodi määratud, esitatakse muu kood, mis on väärtpaberi kordumatu tunnus. „Väärtpaberi kood“ ja „valdusettevõtja kood“ moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on vormi 40.2 iga rea puhul kordumatu;

| b) | „valdusettevõtja kood“ on selle üksuse tunnuskood, kes konsolideerimisgrupisiseselt hoiab investeeringut; „valdusettevõtja LEI kood“ on väärtpaberit hoidva ettevõtja LEI kood. Kui valdusettevõtjal on LEI kood, märgitakse see; |
| --- | --- |

b)

„valdusettevõtja kood“ on selle üksuse tunnuskood, kes konsolideerimisgrupisiseselt hoiab investeeringut; „valdusettevõtja LEI kood“ on väärtpaberit hoidva ettevõtja LEI kood. Kui valdusettevõtjal on LEI kood, märgitakse see;

| c) | „üksuse kood“, „akumuleeritud osalus omakapitalis (%)“, „bilansiline väärtus“ ning „soetusmaksumus“ on määratletud eespool. Summad vastavad vastava valdusettevõtja hoitavale väärtpaberile. |
| --- | --- |

c)

„üksuse kood“, „akumuleeritud osalus omakapitalis (%)“, „bilansiline väärtus“ ning „soetusmaksumus“ on määratletud eespool. Summad vastavad vastava valdusettevõtja hoitavale väärtpaberile.

25.   ÕIGLANE VÄÄRTUS (41)

25.1.   Õiglase väärtuse hierarhia: amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud finantsinstrumendid (41.1)

| 298. | Selles vormis esitatakse teave finantsinstrumentide õiglase väärtuse kohta, mis on mõõdetud amortiseeritud soetusmaksumuses, kasutades IFRS 13 paragrahvides 72, 76, 81 ja 86 osutatud õiglase väärtuse hierarhiat. Kui BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt nõutakse õiglases väärtuses mõõdetud varade jaotamist erinevate õiglase väärtuse tasemete vahel, esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud siseriikliku GAAPi kohaselt ka selle vormi. |
| --- | --- |

298.

25.2.   Õiglase väärtuse võimaluse kasutamine (41.2)

| 299. | Selles vormis esitatakse teave õiglase väärtuse võimaluse kasutamise kohta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvarade ja -kohustuste puhul. |
| --- | --- |

299.

| 300. | „Hübriidlepingud“ hõlmab kohustuste puhul nendesse arvestusportfellidesse tervikuna liigitatud hübriidinstrumentide bilansilist väärtust; seega hõlmab see eraldamata hübriidinstrumente kui tervikuid. |
| --- | --- |

300.

| 301. | „Krediidiriski maandamine“ hõlmab õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsinstrumentide bilansilist väärtust nende krediidiriski maandamisel krediidituletisinstrumentidega, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande IFRS 9 paragrahvi 6.7. kohaselt. |
| --- | --- |

301.

26.   MATERIAALNE JA IMMATERIAALNE VARA: BILANSILINE VÄÄRTUS MÕÕTMISMEETODI ALUSEL (42)

| 302. | Kirjed „materiaalsed põhivarad“, „kinnisvarainvesteeringud“ ja „muu immateriaalne vara“ kajastatakse vastavalt nende mõõtmisel kasutatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

302.

| 303. | Kirje „muu immateriaalne vara“ hõlmab kõiki immateriaalseid varasid, välja arvatud firmaväärtus. |
| --- | --- |

303.

27.   ERALDISED (43)

| 304. | See vorm sisaldab kirjel „eraldised“ perioodi alguses ja lõpus esitatud bilansilise väärtuse võrdlust muutuste laadi alusel, välja arvatud IFRS 9 kohaselt mõõdetavad eraldised, mida kajastatakse vormis 12. |
| --- | --- |

304.

| 305. | „Muud IAS 37 kohaselt mõõdetavad siduvad kohustused ja antud garantiid ning IFRS 4 kohaselt mõõdetud antud garantiid“ hõlmab IAS 37 kohaselt mõõdetavaid eraldisi ja IFRS 4 kohast kindlustuslepingutena käsitatavate finantsgarantiide krediidikahju. |
| --- | --- |

305.

28.   KINDLAKSMÄÄRATUD HÜVITISEGA SKEEMID JA HÜVITISED TÖÖTAJATELE (44)

| 306. | Need vormid sisaldavad kogutud teavet krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi kindlaksmääratud hüvitisega skeemide kohta. Juhul kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on rohkem kui üks kindlaksmääratud hüvitisega skeem, esitatakse kõigi skeemide kogusumma. |
| --- | --- |

306.

28.1.   Kindlaksmääratud hüvitistega skeemide netovarade ja -kohustuste komponendid (44.1)

| 307. | Kindlaksmääratud hüvitisega skeemide netovarade ja -kohustuste komponente käsitlevas vormis esitatakse nii kõik kindlaksmääratud hüvitiste netokohustuste (-varade) kui ka hüvitise saamise õiguste akumuleeritud nüüdisväärtused [IAS 19 paragrahvi 140 punktid a ja b]. |
| --- | --- |

307.

| 308. | „Kindlaksmääratud hüvitiste netovara“ sisaldab ülejäägi korral ülejääke, mis tuleb kajastada bilansis, kuna nende suhtes ei kohaldata IAS 19 paragrahvis 63 sätestatud piiranguid. Selle kirje summa ja summa, mis on kajastatud memokirjel „varana kajastatud mis tahes hüvitise saamise õiguse õiglane väärtus“, sisalduvad bilansi kirjel „muud varad“. |
| --- | --- |

308.

28.2.   Muutused kindlaksmääratud hüvitiste kohustustes (44.2)

| 309. | Muutusi kindlaksmääratud hüvitiste kohustustes käsitlevas vormis esitatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste akumuleeritud nüüdisväärtuse algsaldo ja lõppsaldo kooskõlastav võrdlus. IAS 19 paragrahvis 141 loetletud eri komponentidest tulenev mõju perioodi jooksul esitatakse eraldi. |
| --- | --- |

309.

| 310. | Kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste muutuste vormis peab kirje „lõppsaldo [nüüdisväärtus]“ summa olema võrdne kirjega „kindlaksmääratud hüvitistega seotud kohustuste nüüdisväärtus“. |
| --- | --- |

310.

28.3.   Memokirjed [personalikuludega seoses] (44.3)

| 311. | Personalikuludega seotud memokirjete puhul kasutatakse järgmisi määratlusi:






  a) | kirje „pension ja sarnased kulud“ sisaldab summat, mis on perioodi jooksul kajastatud personalikuluna mis tahes töösuhtejärgsete hüvitiste kohustuse puhul (nii kindlaksmääratud sissemaksega skeemid kui ka kindlaksmääratud hüvitistega skeemid), ning sissemakseid sotsiaalkindlustusfondidesse; |
| --- | --- | --- |

311.

a)

kirje „pension ja sarnased kulud“ sisaldab summat, mis on perioodi jooksul kajastatud personalikuluna mis tahes töösuhtejärgsete hüvitiste kohustuse puhul (nii kindlaksmääratud sissemaksega skeemid kui ka kindlaksmääratud hüvitistega skeemid), ning sissemakseid sotsiaalkindlustusfondidesse;

| b) | „aktsiapõhised maksed“ hõlmavad summat, mis perioodil on kajastatud kui personalikulud seoses aktsiapõhiste maksetega. |
| --- | --- |

b)

„aktsiapõhised maksed“ hõlmavad summat, mis perioodil on kajastatud kui personalikulud seoses aktsiapõhiste maksetega.

29.   KASUMIARUANDE TEATAVATE KIRJETE JAOTUS (45)

29.1.   Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev kasum või kahjum arvestusportfellide kaupa (45.1)

| 312. | „Finantskohustused õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande“ hõlmab üksnes õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud kohustuste emitentide enda krediidiriski muutusest tulenevat kasumit ja kahjumit, kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on otsustanud kajastada seda muutustega läbi kasumiaruande, sest kajastamine läbi muu koondkasumi tekitaks arvestuse mittevastavuse või suurendaks seda. |
| --- | --- |

312.

29.2.   Kasum või kahjum, mis tuleneb mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest (45.2)

| 313. | Kahjum või kasum, mis tuleneb mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest, jaotatakse vara liigi alusel; iga kirje peab sisaldama sellest varast tulenevat kasumit või kahjumit, mille kajastamine on lõpetatud. „Muud varad“ hõlmab muud materiaalset vara, immateriaalset vara ja investeeringuid, mida ei ole kajastatud mujal. |
| --- | --- |

313.

29.3.   Muud tegevustulud ja -kulud (45.3)

| 314. | Muud tegevustulud ja -kulud jaotatakse vastavalt järgmistele kirjetele: õiglase väärtuse mudeli abil mõõdetud materiaalse vara õiglase väärtuse korrigeerimised; kinnisvarainvesteeringuga seotud renditulu ja otsesed tegevuskulud; kasutusrendiga, välja arvatud kinnisvarainvesteeringutega, seotud tulud ja kulud ning ülejäänud tegevustulud ja -kulud. |
| --- | --- |

314.

| 315. | Kirje „muu kui kinnisvarainvesteeringutega seotud kasutusrent“ hõlmab veerus „tulud“ saadud tulu ning veerus „kulud“ kulusid, mis krediidiasutusel või investeerimisühingul kui rendileandjal (kapitalinõuete määruse kohaselt „liisinguandja“) tekkisid seoses oma kapitalirenditegevusega, mis ei ole seotud varadega, mis on liigitatud kinnisvarainvesteeringuteks. Kulud, mis tekkisid krediidiasutusele või investeerimisühingule kui rentnikule, kajastatakse kirjel „muud halduskulud“. |
| --- | --- |

315.

| 316. | Kasum või kahjum, mis tuleneb kulla, muude väärismetallide ja muude kaupade investeeringute kajastamise lõpetamisest ja uuesti mõõtmisest, mis on mõõdetud õiglases väärtuses, millest on maha arvatud müügikulu, kajastatakse kirjetel „Muud tegevustulud. Muu“ või „Muud tegevuskulud. Muu“. |
| --- | --- |

316.

30.   OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE (46)

| 317. | Omakapitali muutuste aruandes avalikustatakse iga omakapitali komponendi puhul perioodi alguse (algsaldo) ja perioodi lõpu (lõppsaldo) bilansilise väärtuse võrdlus. |
| --- | --- |

317.

| 318. | „Ülekandmised omakapitali komponentide vahel“ hõlmab kõiki omakapitali raames üle kantud summasid, sealhulgas õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud kohustuste enda krediidiriskist ja õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud omakapitaliinstrumentide õiglase väärtuse akumuleeritud muutustest tulenev kasum ja kahjum, mis kantakse kajastamise lõpetamise korral üle muudele omakapitali komponentidele. |
| --- | --- |

318.

III OSA

RISKIPOSITSIOONI KLASSIDE JA VASTASPOOLE SEKTORITE MÄÄRAMINE

| 1. | Tabelites 2 ja 3 esitatakse ülevaade neist riskipositsiooni klassidest, mida kasutatakse kapitalinõuete määruse kohaselt kapitalinõuete arvutamiseks, ja FINREPi tabelites kasutatavatest vastaspoole sektoritest. |
| --- | --- |

1.

Tabel 2

Standardmeetod

| Standardmeetodi riskipositsiooni klassid (kapitalinõuete määruse artikkel 112) | FINREPi vastaspoole sektorid | Märkused |
| --- | --- | --- |
| a) | Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu |

Standardmeetodi riskipositsiooni klassid (kapitalinõuete määruse artikkel 112)

FINREPi vastaspoole sektorid

Märkused

a)

Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

| 1) | Keskpangad |
| --- | --- |

1)

Keskpangad

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| b) | Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu |
| --- | --- |

b)

Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| c) | Nõuded avaliku sektori asutuste vastu |
| --- | --- |

c)

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud. |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud.

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| d) | Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu |
| --- | --- |

d)

Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| e) | Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu |
| --- | --- |

e)

Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| f) | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu
  krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu |
| --- | --- |

f)

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| g) | Nõuded äriühingute vastu |
| --- | --- |

g)

Nõuded äriühingute vastu

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud. |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud.

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| h) | Jaenõuded |
| --- | --- |

h)

Jaenõuded

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| i) | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid |
| --- | --- |

i)

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| j) | Makseviivituses olevad riskipositsioonid |
| --- | --- |

j)

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

| 1) | Keskpangad |
| --- | --- |

1)

Keskpangad

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| ja) | Eriti suure riskiga seotud kirjed |
| --- | --- |

ja)

Eriti suure riskiga seotud kirjed

| 1) | Keskpangad |
| --- | --- |

1)

Keskpangad

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| k) | Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid |
| --- | --- |

k)

Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| l) | Väärtpaberistamise positsioonid |
| --- | --- |

l)

Väärtpaberistamise positsioonid

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt väärtpaberistamisega seotud riskile. Kui väärtpaberistatud positsioonid on jätkuvalt bilansis kajastatud, on FINREPi tabelites vastaspoole sektoriteks nende positsioonide vahetute vastaspoolte sektorid.

| m) | Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning äriühingute vastu |
| --- | --- |

m)

Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning äriühingute vastu

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| n) | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid |
| --- | --- |

n)

Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

Omakapitaliinstrumendid

Investeeringud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatesse tuleb liigitada FINREPi aruannetes omakapitaliinstrumentideks, olenemata sellest, kas kapitalinõuete määruse kohaselt on arvessevõtmine lubatud.

| o) | Omakapitali investeeringud |
| --- | --- |

o)

Omakapitali investeeringud

Omakapitaliinstrumendid

FINREPi aruannetes on omakapitali investeeringud jagatud instrumentidena eri finantsvarade kategooriatesse.

| p) | Muud kirjed |
| --- | --- |

p)

Muud kirjed

Bilansi eri kirjed

FINREPi aruannetes võib muud kirjed kajastada eri varakategooriates.

Tabel 3

Sisereitingute meetod

| Sisereitingute meetodi riskipositsiooni klassid
  (kapitalinõuete määruse artikkel 147) | FINREPi vastaspoole sektorid | Märkused |
| --- | --- | --- |
| a) | Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu |

Sisereitingute meetodi riskipositsiooni klassid

(kapitalinõuete määruse artikkel 147)

FINREPi vastaspoole sektorid

Märkused

a)

Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

| 1) | Keskpangad |
| --- | --- |

1)

Keskpangad

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| b) | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu
  (st krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning mõnede valitsemissektori üksuste ja mitmepoolsete pankade vastu) |
| --- | --- |

b)

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

(st krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning mõnede valitsemissektori üksuste ja mitmepoolsete pankade vastu)

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| c) | Nõuded äriühingute vastu |
| --- | --- |

c)

Nõuded äriühingute vastu

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| d) | Jaenõuded |
| --- | --- |

d)

Jaenõuded

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| e) | Omakapitali investeeringud |
| --- | --- |

e)

Omakapitali investeeringud

Omakapitaliinstrumendid

FINREPi aruannetes on omakapitali investeeringud jagatud instrumentidena eri finantsvarade kategooriatesse.

| f) | Väärtpaberistamise positsioonid |
| --- | --- |

f)

Väärtpaberistamise positsioonid

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid määratakse FINREPi vastaspoole sektoritele vastavalt väärtpaberistamise positsioonidega seotud riskile. Kui väärtpaberistatud positsioonid on jätkuvalt bilansis kajastatud, on FINREPi tabelites vastaspoole sektoriteks nende positsioonide vahetute vastaspoolte sektorid.

| g) | Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga |
| --- | --- |

g)

Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga

Bilansi eri kirjed

FINREPi aruannetes võib muud kirjed kajastada eri varakategooriates.“

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).

1

(2)  Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/33) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

5

(6)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (K(2003)1422) (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

6

---

IV LISA

„IX LISA

RISKIDE KONTSENTREERUMISE JA KONTSENTRATSIOONIRISKI ARUANDLUSE JUHISED

Sisukord

| I OSA: ÜLDISED JUHISED | 387 |
| --- | --- |

| 1. | Struktuur ja põhimõtted | 387 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Lühendid | 388 |
| --- | --- | --- |

2.

| II OSA: VORMIDE TÄITMISE JUHISED | 388 |
| --- | --- |

| 1. | Riskide kontsentreerumise aruandluse ulatus ja tase | 388 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Vormi LE ülesehitus | 389 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | LE-aruandluses kasutatavad mõisted ja üldised juhised | 389 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | C 26.00 – Piirmäärasid käsitlev LE-vorm | 390 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Juhised konkreetsete ridade kohta | 390 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 5. | C 27.00 – Vastaspoole andmed (vorm LE1) | 391 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 391 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 6. | C 28.00 – Kauplemisportfelli mittekuuluvad ja kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid (vorm LE2) | 392 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 392 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 7. | C 29.00 – Andmed riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmadesse kuuluvate üksikklientide suhtes (vorm LE3) | 397 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 397 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 8. | C 30.00 – Tähtajaklassid, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes (vorm LE4) | 398 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 398 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 9. | C 31.00 – Tähtajaklassid, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes: andmed riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmadesse kuuluvate üksikklientide suhtes (vorm LE5) | 399 |
| --- | --- | --- |

9.

| 9.1. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 399 |
| --- | --- | --- |

9.1.

I OSA: ÜLDISED JUHISED

1.   Struktuur ja põhimõtted

| 1. | Riskide kontsentreerumise („LE“) aruandluse raamistik koosneb kuuest vormist, mis hõlmavad järgmist teavet:






  a) | riskide kontsentreerumise piirmäärad; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

riskide kontsentreerumise piirmäärad;

| b) | vastaspoole andmed (vorm LE1); |
| --- | --- |

b)

vastaspoole andmed (vorm LE1);

| c) | kauplemisportfelli mittekuuluvad ja kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid (vorm LE2); |
| --- | --- |

c)

kauplemisportfelli mittekuuluvad ja kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid (vorm LE2);

| d) | andmed riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmadesse kuuluvate üksikklientide suhtes (vorm LE3); |
| --- | --- |

d)

andmed riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmadesse kuuluvate üksikklientide suhtes (vorm LE3);

| e) | tähtajaklassid, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes (vorm LE4); |
| --- | --- |

e)

tähtajaklassid, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes (vorm LE4);

| f) | tähtajaklassid, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes: andmed riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmadesse kuuluvate üksikklientide suhtes (vorm LE5). |
| --- | --- |

f)

tähtajaklassid, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes: andmed riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmadesse kuuluvate üksikklientide suhtes (vorm LE5).

| 2. | Juhised sisaldavad viiteid õigussätetele ning üksikasjalikku teavet andmete kohta, mis tuleb igas vormis esitada. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vormide veergudele, ridadele ja lahtritele viitamisel on juhistes ja valideerimise eeskirjades järgitud järgmistes punktides kirjeldatud nummerdamise põhimõtteid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Üldiselt on juhistes ja valideerimise eeskirjades kasutatud järgmist tähistust: {vorm;rida;veerg}. Märkimaks, et kõik aruandes esitatud read on valideeritud, tuleb kasutada tärni. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kui ühe vormi sees tehtavate valideerimiste korral kasutatakse ainult selles vormis sisalduvaid andmepunkte, siis vormile märkes ei viidata: {rida;veerg}. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ABS (väärtus): absoluutväärtus ilma märgita. Kõik summad, mis suurendavad riskipositsioone, kajastatakse aruandes positiivse arvuna. Ja vastupidi: kõik summad, mis vähendavad riskipositsioone, kajastatakse negatiivse arvuga. Kui kirje nimetuse ees on miinusmärk (–), ei esitata kõnealuse kirje all positiivset arvu. |
| --- | --- |

6.

2.   Lühendid

| 7. | Käesolevas lisas kasutatakse määruse (EL) nr 575/2013 puhul lühendit „kapitalinõuete määrus“. |
| --- | --- |

7.

II OSA: VORMIDE TÄITMISE JUHISED

Käesolevas lisas esitatud juhiseid seoses riskide kontsentreerumise aruandlusega kohaldatakse ka artiklites 9 ja 11 nõutud märkimisväärsete riskipositsioonide aruandluse suhtes vastavalt kõnealustes artiklites määratletud ulatusele.

1.   Riskide kontsentreerumise aruandluse ulatus ja tase

| 1. | Teabe esitamiseks riskide kontsentreerumise kohta klientide või omavahel seotud klientide rühmade suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „kapitalinõuete määrus“) artikli 394 lõikele 1 soolo alusel tuleb krediidiasutusel või investeerimisühingul kasutada vorme LE1, LE2 ja LE3. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teabe esitamiseks riskide kontsentreerumise kohta klientide või omavahel seotud klientide rühmade suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 394 lõikele 1 konsolideeritud alusel tuleb liikmesriigis tegutseval emaettevõtjal kasutada vorme LE1, LE2 ja LE3. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Aruandes tuleb kajastada kõik kapitalinõuete määruse artiklis 392 määratletud mõiste alla kuuluvad riskide kontsentreerumised, kaasa arvatud riskide kontsentreerumised, mida ei võeta arvesse otsustamisel, kas kapitalinõuete määruse artiklis 395 sätestatud riskide kontsentreerumise piirmäär on ületatud või mitte. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Teabe esitamiseks 20 kõige suurema riskide kontsentreerumise kohta klientide või omavahel seotud klientide rühmade suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 1 viimasele lausele konsolideeritud alusel tuleb liikmesriigis tegutseval emaettevõtjal, kelle suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatükki, kasutada vorme LE1, LE2 ja LE3. Nende 20 kõige suurema riskide kontsentreerumise kindlaksmääramiseks kasutatakse riskipositsiooni väärtust, mis saadakse vormi LE2 veeru 320 („Vabastatud summad“) lahutamisel sama vormi veeru 210 („Kokku“) summast. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Teabe esitamiseks kümne suurima riskide kontsentreerumise kohta krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes või kümne suurima riskide kontsentreerumise kohta reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 2 punktidele a kuni d konsolideeritud alusel tuleb liikmesriigis tegutseval emaettevõtjal kasutada vorme LE1, LE2 ja LE3. Teabe esitamiseks nende riskipositsioonide tähtajastruktuuri kohta vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 2 punktile e tuleb liikmesriigis tegutseval emaettevõtjal kasutada vorme LE4 ja LE5. Nende 20 suurima riskide kontsentreerumise kindlaksmääramiseks kasutatakse vormi LE2 veerus 210 („Kokku“) arvutatud riskipositsiooni väärtust. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Andmed riskide kontsentreerumiste kohta ning vastavate suurimate riskide kontsentreerumiste kohta omavahel seotud klientide rühmade suhtes ja üksikklientide suhtes, kes ei kuulu omavahel seotud klientide rühma, esitatakse vormil LE2, millel omavahel seotud klientide rühm kajastatakse üheainsa riskipositsioonina. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vormil LE3 esitab krediidiasutus või investeerimisühing andmed riskipositsioonide kohta üksikklientide suhtes, kes kuuluvad omavahel seotud klientide rühmadesse, mis on kajastatud vormil LE2. Kui riskipositsioon üksikkliendi suhtes on kajastatud vormil LE2, siis vormile LE3 seda teist korda enam ei märgita. |
| --- | --- |

7.

2.   Vormi LE ülesehitus

| 8. | Vormi LE1 veergudesse märgitakse üksikklientide või omavahel seotud klientide rühmade, kelle suhtes krediidiasutusel või investeerimisühingul on olemas riskipositsioon, andmed. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Vormide LE2 ja LE3 veergudes esitatakse järgmised teabeblokid:






  a) | riskipositsiooni väärtus enne vabastuste kohaldamist ja enne krediidiriskide maandamise mõju arvessevõtmist, sealhulgas otsesed ja kaudsed riskipositsioonid ning täiendavad riskipositsioonid, mis tulenevad tehingutest, mis on seotud riskipositsiooniga alusvara suhtes; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

riskipositsiooni väärtus enne vabastuste kohaldamist ja enne krediidiriskide maandamise mõju arvessevõtmist, sealhulgas otsesed ja kaudsed riskipositsioonid ning täiendavad riskipositsioonid, mis tulenevad tehingutest, mis on seotud riskipositsiooniga alusvara suhtes;

| b) | vabastuste kohaldamise ja krediidiriskide maandamise tehnikate rakendamise mõju; |
| --- | --- |

b)

vabastuste kohaldamise ja krediidiriskide maandamise tehnikate rakendamise mõju;

| c) | kapitalinõuete määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõike 1 kohaldamisel arvutatud riskipositsiooni väärtus pärast vabastuste kohaldamist ja pärast krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist. |
| --- | --- |

c)

kapitalinõuete määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõike 1 kohaldamisel arvutatud riskipositsiooni väärtus pärast vabastuste kohaldamist ja pärast krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist.

| 10. | Vormide LE4 ja LE5 veergudes esitatakse teave tähtajaklasside kohta, millesse jaotatakse eeldatavad tähtaeguvad summad, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

10.

3.   LE-aruandluses kasutatavad mõisted ja üldised juhised

| 11. | „Omavahel seotud klientide rühm“ on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 39. |
| --- | --- |

11.

| 12. | „Reguleerimata finantssektori ettevõtja“ on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõike 1 punktis 5. |
| --- | --- |

12.

| 13. | „Krediidiasutused ja investeerimisühingud“ on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 3. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Aruandes tuleb välja tuua nõuded „tsiviilõiguslike ühingute“ vastu. Lisaks peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud liitma tsiviilõiguslike ühingute krediidisummad iga partneri võlgnevusele. Nõuded tsiviilõiguslike ühingute vastu, mis kätkevad kvoote, tuleb jagada või eraldada partneritele nende vastavate kvootide järgi. Teatavad struktuurid (nt ühiskontod, pärijate ühendused, variisikute laenud), mis toimivad tegelikes tsiviilõiguslikes ühendustes, tuleb aruandes esitada samamoodi kui tsiviilõiguslikud ühendused. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vara ja bilansiväliseid kirjeid kasutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 389 ilma riskikaalude ja -astmeteta. Krediidi ümberhindlustegureid bilansiväliste kirjete suhtes ei kohaldata. |
| --- | --- |

15.

| 16. | „Riskipositsioonid“ on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 389:






  a) | kõik kauplemisportfelli mittekuuluvad ja kauplemisportfelli kuuluvad varad ja bilansivälised kirjed, sealhulgas kapitalinõuete määruse artiklis 400 sätestatud kirjed, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 390 lõike 6 punktide a kuni d alla kuuluvad kirjed; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

kõik kauplemisportfelli mittekuuluvad ja kauplemisportfelli kuuluvad varad ja bilansivälised kirjed, sealhulgas kapitalinõuete määruse artiklis 400 sätestatud kirjed, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 390 lõike 6 punktide a kuni d alla kuuluvad kirjed;

| b) | „kaudsed riskipositsioonid“ on riskipositsioonid, mis omistatakse garantii andjale või tagatise väljastajale - ja mitte vahetule laenuvõtjale - kooskõlas kapitalinõuete määruse artikliga 403. Siinsed määratlused ei või ühelgi võimalikul moel erineda alusaktis sätestatud määratlustest.] |
| --- | --- |

b)

„kaudsed riskipositsioonid“ on riskipositsioonid, mis omistatakse garantii andjale või tagatise väljastajale - ja mitte vahetule laenuvõtjale - kooskõlas kapitalinõuete määruse artikliga 403. Siinsed määratlused ei või ühelgi võimalikul moel erineda alusaktis sätestatud määratlustest.]

| 17. | Riskipositsioonid omavahel seotud klientide rühmade suhtes arvutatakse artikli 390 lõike 5 kohaselt. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Riskide kontsentreerumiste riskipositsioonide väärtuste arvutamisel on lubatud võtta arvesse „tasaarvestuskokkuleppeid“, nagu sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 390 lõigetes 1, 2 ja 3. Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendi riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile, võttes kõnealuste meetodite kohaldamisel kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki kohaselt arvesse uuenduslepingute ja muude tasaarvestuskokkulepete mõju. Repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute riskipositsiooni väärtuse võib kindlaks määrata kas vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. või 6. peatükile. Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 296 esitatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vastaspoolega sõlmitud lepingujärgsest toodetevahelisest tasaarvestuskokkuleppest tuleneva ühtse juriidilise kohustuse riskipositsiooni väärtus LE vormides kui „muud siduvad kohustused“. |
| --- | --- |

18.

| 19. | „Riskipositsiooni väärtus“ arvutatakse kapitalinõuete määruse artikli 390 kohaselt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Vabastuste täieliku või osalise kohaldamise ning krediidiriski maandamise aktsepteeritud tehnikate rakendamise mõju riskipositsioonide arvutamisel vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 395 lõikele 1 on kirjeldatud kõnealuse määruse artiklites 399–403. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Pöördrepolepingud, mis kuuluvad seoses riskide kontsentreerumisega aruandes kajastamisele, kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 402 lõike 3 kohaselt. Tingimusel et kapitalinõuete määruse artikli 402 lõike 3 kriteeriumid on täidetud, esitab krediidiasutus või investeerimisühing andmed riskide kontsentreerumiste kohta kõigi kolmandate isikute suhtes nõude summas, mida tehingu vastaspool omab selle kolmanda isiku vastu, ja mitte nõude summas vastaspoole vastu. |
| --- | --- |

21.

4.   C 26.00 – Piirmäärasid käsitlev LE-vorm

4.1.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Muud isikud ja üksused kui krediidiasutused ja investeerimisühingud

  Kapitalinõuete määruse artikli 395 lõige 1, artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt ii, artikli 458 lõige 10 ja artikli 459 punkt b.
  Aruandes tuleb esitada muude vastaspoolte kui krediidiasutused ja investeerimisühingud suhtes kohaldatava piirmäära summa. Selleks summaks on 25 % aktsepteeritud kapitalist, mis märgitakse I lisa vormi 4 reale 226, juhul kui siseriiklike meetmete kohaldamise tõttu vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 458 või kapitalinõuete määruse artikli 459 punkti b kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele ei kehti rangem protsendimäär. |
| 020 | Krediidiasutused ja investeerimisühingud

  Kapitalinõuete määruse artikli 395 lõige 1, artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt ii, artikli 458 lõige 10 ja artikli 459 punkt b.
  Aruandes tuleb esitada krediidiasutustest või investeerimisühingutest vastaspoolte suhtes kohaldatava piirmäära summa. Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 395 lõikele 1 on see summa järgmine:






  — | kui 25 % aktsepteeritud kapitalist on suurem summa kui 150 miljonit eurot (või väiksem piirmäär kui 150 miljonit eurot, mille on kehtestanud pädev asutus kooskõlas kapitalinõuete määruse artikli 395 lõike 1 kolmanda lõiguga), tuleb aruandes esitada summa, mis on 25 % aktsepteeritud kapitalist; |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

010

Muud isikud ja üksused kui krediidiasutused ja investeerimisühingud

Kapitalinõuete määruse artikli 395 lõige 1, artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt ii, artikli 458 lõige 10 ja artikli 459 punkt b.

Aruandes tuleb esitada muude vastaspoolte kui krediidiasutused ja investeerimisühingud suhtes kohaldatava piirmäära summa. Selleks summaks on 25 % aktsepteeritud kapitalist, mis märgitakse I lisa vormi 4 reale 226, juhul kui siseriiklike meetmete kohaldamise tõttu vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 458 või kapitalinõuete määruse artikli 459 punkti b kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele ei kehti rangem protsendimäär.

020

Krediidiasutused ja investeerimisühingud

Kapitalinõuete määruse artikli 395 lõige 1, artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt ii, artikli 458 lõige 10 ja artikli 459 punkt b.

Aruandes tuleb esitada krediidiasutustest või investeerimisühingutest vastaspoolte suhtes kohaldatava piirmäära summa. Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 395 lõikele 1 on see summa järgmine:

—

kui 25 % aktsepteeritud kapitalist on suurem summa kui 150 miljonit eurot (või väiksem piirmäär kui 150 miljonit eurot, mille on kehtestanud pädev asutus kooskõlas kapitalinõuete määruse artikli 395 lõike 1 kolmanda lõiguga), tuleb aruandes esitada summa, mis on 25 % aktsepteeritud kapitalist;

| — | kui 150 miljonit eurot (või väiksem piirmäär, mille on kehtestanud pädev asutus kooskõlas kapitalinõuete määruse artikli 395 lõike 1 kolmanda lõiguga) on suurem kui 25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitalist, tuleb aruandes esitada 150 miljonit eurot (või pädeva asutuse kehtestatud väiksem piirmäär). Kui krediidiasutus või investeerimisühing on määranud kindlaks madalama piirmäära oma aktsepteeritud kapitaliga seoses, nagu nõutud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikega 1, esitatakse aruandes see piirmäär. |
| --- | --- |

—

kui 150 miljonit eurot (või väiksem piirmäär, mille on kehtestanud pädev asutus kooskõlas kapitalinõuete määruse artikli 395 lõike 1 kolmanda lõiguga) on suurem kui 25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitalist, tuleb aruandes esitada 150 miljonit eurot (või pädeva asutuse kehtestatud väiksem piirmäär). Kui krediidiasutus või investeerimisühing on määranud kindlaks madalama piirmäära oma aktsepteeritud kapitaliga seoses, nagu nõutud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikega 1, esitatakse aruandes see piirmäär.

Kapitalinõuete määruse artikli 395 lõike 6 või artikli 458 kohaste siseriiklike meetmete või kapitalinõuete määruse artikli 459 punkti b kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide kohaldamise korral võivad need piirmäärad olla rangemad.

030

Krediidiasutused ja investeerimisühingud %-des

Kapitalinõuete määruse artikli 395 lõige 1 ja artikli 459 punkt a.

Summa, mis tuleb aruandes esitada, on absoluutne piirmäär (mis on esitatud real 020), mis on väljendatud protsendina aktsepteeritud kapitalist.

5.   C 27.00 – Vastaspoole andmed (vorm LE1)

5.1.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010–070 | Vastaspoole andmed

  Krediidiasutus või investeerimisühing esitab aruandes kõigi vastaspoolte andmed, kelle kohta ta esitab teavet vormides C 28.00–C 31.00. Andmeid omavahel seotud klientide rühma kohta ei esitata, v.a juhul, kui siseriiklikus aruandlussüsteemis on sellisele rühmale määratud kordumatu kood.
  Kooskõlas kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 1 punktiga a peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama nende vastaspoolte andmed, kelle suhtes neil esineb riskide kontsentreerumine, nagu määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 392.
  Kooskõlas kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 2 punktiga a peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama nende vastaspoolte andmed, kelle suhtes neil on kõige suurem riskide kontsentreerumine (juhul kui vastaspooleks on krediidiasutus või investeerimisühing või reguleerimata finantssektori ettevõtja). |
| 010 | Kood

  Kood on rea tunnus ning on tabeli iga rea puhul kordumatu.
  Koodi kasutatakse üksiku vastaspoole identifitseerimiseks. Selle veeru eesmärk on siiski siduda vormis C 27.00 esitatud vastaspoole andmed vormides C 28.00 – C 31.00 esitatud riskipositsioonidega. Omavahel seotud klientide rühma koodi ei esitata, v.a juhul, kui siseriiklikus aruandlussüsteemis on sellisele rühmale määratud kordumatu kood. Koode tuleb kasutada aja jooksul järjepidevalt.
  Koodi ülesehitus sõltub siseriiklikust aruandlussüsteemist, välja arvatud juhul, kui liidus on olemas ühtne kodeerimissüsteem. |
| 020 | Nimi

  Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud klientide rühma kohta, peab nimi vastama rühma nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku vastaspoole nimele.
  Omavahel seotud klientide rühma puhul on esitatavaks nimeks emaettevõtja nimi ning juhul, kui omavahel seotud klientide rühmal ei ole emaettevõtjat, on selleks nimeks rühma ärinimi. |
| 030 | LEI kood

  Vastaspoole kui juriidilise isiku ülemaailmne tunnuskood. |
| 040 | Vastaspoole residentsus

  Kasutatakse riigi, kus vastaspool on asutatud, ISO koodi 3166-1-alfa-2 (sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide pseudo-ISO koodid, mis on kättesaadavad Eurostati maksebilansi käsiraamatu viimases väljaandes).
  Omavahel seotud klientide rühmade puhul ei ole residentsust vaja märkida. |
| 050 | Vastaspoole sektor

  Iga vastaspool liigitatakse ühe majandussektori alla lähtuvalt FINREPi majandussektorite klassidest:






  i) | keskpangad; |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010–070

Vastaspoole andmed

Krediidiasutus või investeerimisühing esitab aruandes kõigi vastaspoolte andmed, kelle kohta ta esitab teavet vormides C 28.00–C 31.00. Andmeid omavahel seotud klientide rühma kohta ei esitata, v.a juhul, kui siseriiklikus aruandlussüsteemis on sellisele rühmale määratud kordumatu kood.

Kooskõlas kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 1 punktiga a peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama nende vastaspoolte andmed, kelle suhtes neil esineb riskide kontsentreerumine, nagu määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 392.

Kooskõlas kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 2 punktiga a peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama nende vastaspoolte andmed, kelle suhtes neil on kõige suurem riskide kontsentreerumine (juhul kui vastaspooleks on krediidiasutus või investeerimisühing või reguleerimata finantssektori ettevõtja).

010

Kood

Kood on rea tunnus ning on tabeli iga rea puhul kordumatu.

Koodi kasutatakse üksiku vastaspoole identifitseerimiseks. Selle veeru eesmärk on siiski siduda vormis C 27.00 esitatud vastaspoole andmed vormides C 28.00 – C 31.00 esitatud riskipositsioonidega. Omavahel seotud klientide rühma koodi ei esitata, v.a juhul, kui siseriiklikus aruandlussüsteemis on sellisele rühmale määratud kordumatu kood. Koode tuleb kasutada aja jooksul järjepidevalt.

Koodi ülesehitus sõltub siseriiklikust aruandlussüsteemist, välja arvatud juhul, kui liidus on olemas ühtne kodeerimissüsteem.

020

Nimi

Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud klientide rühma kohta, peab nimi vastama rühma nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku vastaspoole nimele.

Omavahel seotud klientide rühma puhul on esitatavaks nimeks emaettevõtja nimi ning juhul, kui omavahel seotud klientide rühmal ei ole emaettevõtjat, on selleks nimeks rühma ärinimi.

030

LEI kood

Vastaspoole kui juriidilise isiku ülemaailmne tunnuskood.

040

Vastaspoole residentsus

Kasutatakse riigi, kus vastaspool on asutatud, ISO koodi 3166-1-alfa-2 (sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide pseudo-ISO koodid, mis on kättesaadavad Eurostati maksebilansi käsiraamatu viimases väljaandes).

Omavahel seotud klientide rühmade puhul ei ole residentsust vaja märkida.

050

Vastaspoole sektor

Iga vastaspool liigitatakse ühe majandussektori alla lähtuvalt FINREPi majandussektorite klassidest:

i)

keskpangad;

| ii) | valitsemissektor; |
| --- | --- |

ii)

valitsemissektor;

| iii) | krediidiasutused; |
| --- | --- |

iii)

krediidiasutused;

| iv) | kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud investeerimisühingud; |
| --- | --- |

iv)

kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud investeerimisühingud;

| v) | muud finantssektori äriühingud (välja arvatud investeerimisühingud); |
| --- | --- |

v)

muud finantssektori äriühingud (välja arvatud investeerimisühingud);

| vi) | finantssektorivälised äriühingud; |
| --- | --- |

vi)

finantssektorivälised äriühingud;

| vii) | kodumajapidamised. |
| --- | --- |

vii)

kodumajapidamised.

Omavahel seotud klientide rühmade puhul ei ole majandussektorit vaja märkida.

060

NACE kood

Majandussektorite tähistamiseks kasutatakse NACE koode (Nomenclature statistique des activités économiques dans l’Union européenne - Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator).

See veerg täidetakse ainult „muudest finantsettevõtjatest“ ja „mittefinantsettevõtjatest“ vastaspoolte puhul. „Mittefinantsettevõtjate“ puhul märgitakse NACE kood üheelemendilise täpsusega (nt „F - Ehitus“) ning „muude finantsettevõtjate“ puhul kaheelemendilise täpsusega, mis kajastab eraldi teavet kindlustustegevuse kohta (nt „K65 - Kindlustus, edasikindlustus ja kogumispension, välja arvatud kohustuslik sotsiaalkindlustus“).“ “

„Muude finantsettevõtjate“ ja „mittefinantsettevõtjate“ majandussektorid määratakse kindlaks vastavalt FINREPi vastaspoolte liigitusele.

Omavahel seotud klientide rühmade puhul ei ole NACE koodi vaja märkida.

070

Vastaspoole liik

Kapitalinõuete määruse artikli 394 lõige 2.

Kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes seotud vastaspoole ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes seotud vastaspoole liigi märkimiseks kasutatakse krediidiasutuste või investeerimisühingute puhul tähist „I“ ning reguleerimata finantssektori ettevõtjate puhul tähist „U“.

6.   C 28.00 – Kauplemisportfelli mittekuuluvad ja kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid (vorm LE2)

6.1.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Kood

  Kui omavahel seotud klientide rühmal on riiklikul tasandil kordumatu kood olemas, tuleb see esitada omavahel seotud klientide rühma koodina. Kui riiklikul tasandil kordumatu kood puudub, on esitatavaks koodiks emaettevõtja kood vormis C 27.00.
  Kui omavahel seotud klientide rühmal ei ole emaettevõtjat, on esitatavaks koodiks selle üksiküksuse kood, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu arvates selles omavahel seotud klientide rühmas kõige tähtsam üksus. Igal muul juhul peab kood vastama üksiku vastaspoole koodile.
  Koode tuleb kasutada aja jooksul järjepidevalt.
  Koodi ülesehitus sõltub siseriiklikust aruandlussüsteemist, välja arvatud juhul, kui ELis on olemas ühtne kodeerimissüsteem. |
| 020 | Rühm või üksikklient

  Andmete esitamisel riskipositsioonide kohta üksikklientide suhtes märgib krediidiasutus või investeerimisühing selle numbriga „1“ ning andmete esitamisel riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmade suhtes märgib ta selle numbriga „2“. |
| 030 | Tehingud, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes

  Kapitalinõuete määruse artikli 390 lõige 7.
  Kooskõlas riiklike pädevate asutuste täiendavate tehniliste spetsifikatsioonidega, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on riskipositsioon aruandes märgitud vastaspoole suhtes tehingu kaudu, mis on seotud riskipositsiooniga alusvara suhtes, märgib ta aruandesse sõna „jah“ vaste, vastasel korral sõna „ei“ vaste. |
| 040–180 | Esmased riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artiklid 24, 389, 390 ja 392.
  Sellesse veergude rühma märgib krediidiasutus või investeerimisühing tehingutest, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes, tulenevate otseste riskipositsioonide, kaudsete riskipositsioonide ja täiendavate riskipositsioonide esmased riskipositsioonid.
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 389 kasutatakse vara ja bilansiväliseid kirjeid ilma riskikaalude ja -astmeteta. Krediidi ümberhindlustegureid bilansiväliste kirjete suhtes ei kohaldata.
  Nendesse veergudesse märgitakse esmased riskipositsioonid, s.o riskipositsioonide väärtused, milles ei ole arvesse võetud väärtuste korrigeerimisi ega eraldisi, mis arvatakse maha veerus 210.
  Riskipositsiooni väärtuse mõiste ja selle arvutamise viis on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklites 389 ja 390. Varade ja bilansiväliste kirjete hindamine toimub krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatava raamatupidamistava kohaselt, kooskõlas kapitalinõuete määruse artikliga 24.
  Nendesse veergudesse märgitakse omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid, mis ei ole artikli 390 lõike 6 punkti e kohased riskipositsioonid. Need riskipositsioonid arvatakse maha veerus 200.
  Neisse veergudesse ei märgita kapitalinõuete määruse artikli 390 lõike 6 punktides a kuni d osutatud riskipositsioone.
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 400 hõlmavad esmased riskipositsioonid kõiki varasid ja bilansiväliseid kirjeid. Kapitalinõuete määruse artikli 395 lõikes 1 sätestatud vabastatud summad arvatakse maha veerus 320.
  Märgitakse nii kauplemisportfelli mittekuuluvad kui ka kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid.
  Kui riskipositsioonid tuleb esitada finantsinstrumentide kaupa ja eri tasaarvestuskokkulepetest tulenevad eri riskipositsioonid moodustavad üheainsa riskipositsiooni, liigitatakse see riskipositsioon vastavalt finantsinstrumendile, mis vastab tasaarvestuskokkuleppes märgitud peamisele varale (vt lisaks sissejuhatav osa). |
| 040 | Esmane riskipositsioon kokku

  Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing järgmiste komponentide summa: otsesed riskipositsioonid ja kaudsed riskipositsioonid pluss täiendavad riskipositsioonid, mis tulenevad riskipositsioonist tehingute suhtes, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes. |
| 050 | Millest: makseviivituses olevad

  Kapitalinõuete määruse artikkel 178.
  Siin kajastab krediidiasutus või investeerimisühing selle osa kogu esmasest riskipositsioonist, mis vastab makseviivituses olevatele riskipositsioonidele. |
| 060–110 | Otsesed riskipositsioonid

  Otseste riskipositsioonide all mõistetakse „vahetu laenuvõtjaga“ seonduvaid riskipositsioone. |
| 060 | Võlainstrumendid

  Määrus (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33), II lisa 2. osa, tabel, liigid 2 ja 3.
  Võlainstrumendid hõlmavad võlaväärtpabereid ning laenusid ja ettemakseid.
  Siin veerus kajastatakse instrumendid, mis on EKP/2013/33 järgi liigitatavad „Laenud algtähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni viis aastat/üle viie aasta“ või „Väärtpaberid, v.a aktsiad“ alla.
  Selles veerus kajastatakse repotehingud, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud (väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud) ning võimenduslaenu tehingud. |
| 070 | Omakapitaliinstrumendid

  EKP/2013/33, II lisa 2. osa, tabel, liigid 4 ja 5.
  Siin veerus kajastatakse instrumendid, mis on EKP/2013/33 järgi liigitatavad „Omakapital“ või „Investeerimisfondide aktsiad/osakud“ alla. |
| 080 | Tuletisinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 272 punkt 2 ja II lisa.
  Selles veerus esitatakse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendid ning kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 2 määratletud pika arveldustähtajaga tehingud.
  Siia veergu märgitakse krediidituletisinstrumendid, mis on seotud vastaspoole krediidiriskiga. |
| 090–110 | Bilansivälised kirjed

  Kapitalinõuete määruse I lisa.
  Nendesse veergudesse märgitavaks väärtuseks on nominaalväärtus enne mis tahes spetsiifiliste krediidiriski korrigeerimiste mahaarvamist ja ilma ümberhindlustegureid kohaldamata |
| 090 | Siduvad laenuandmiskohustused

  Kapitalinõuete määruse I lisa punkti 1 alapunktid c ja h, punkti 2 alapunkti b alapunkt ii, punkti 3 alapunkti b alapunkt i ning punkti 4 alapunkt a.
  Siduvad laenuandmiskohustused on kindlad kohustused anda laenu eelnevalt kokkulepitud tingimustel. Siia ei kuulu tuletisinstrumendid, kuna neid saab tasaarveldada sularahas või andes üle või emiteerides muu finantsinstrumendi. |
| 100 | Finantsgarantiid

  Kapitalinõuete määruse I lisa punkti 1 alapunktid a, b ja f.
  „Finantsgarantiid“ on lepingud, mis nõuavad garantii andjalt kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada garantii saajale tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi algsetele või muudetud tingimustele. Siia veergu märgitakse krediidituletisinstrumendid, mida ei ole märgitud veergu „tuletisinstrumendid“. |
| 110 | Muud siduvad kohustused

  Muud siduvad kohustused on kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjed, mis ei ole eraldi välja toodud eelnevates kategooriates. Selles veerus kajastatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vastaspoolega sõlmitud lepingujärgsest toodetevahelisest tasaarvestuskokkuleppest tuleneva ühtse juriidilise kohustuse riskipositsiooni väärtus. |
| 120–180 | Kaudsed riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 403
  Kui kliendi vastu olevale nõudele on andnud garantii kolmas isik või see on tagatud kolmanda isiku väljastatud tagatisega, võib krediidiasutus kapitalinõuete määruse artikli 403 kohaselt rakendada asendamise meetodit.
  Sellesse veergude rühma märgib krediidiasutus või investeerimisühing nende otseste riskipositsioonide summad, mis on ümber omistatud garantii andjale või tagatise väljastajale, tingimusel et viimasele antakse võrdne või madalam riskikaal kui see, mida kohaldataks kolmanda isiku suhtes kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatüki kohaselt. Tehingu tingimuste aluseks olev, kaitstud esmane riskipositsioon (otsene riskipositsioon) lahutatakse riskipositsioonist algse laenuvõtja suhtes veergudes „Aktsepteeritud krediidiriski maandamise tehnikad“. Kaudne riskipositsioon suurendab riskipositsiooni garantii andja või tagatise väljastaja suhtes asendamise mõju kaudu. See kehtib ka tagatiste suhtes, mis on antud omavahel seotud klientide rühma siseselt.
  Krediidiasutus või investeerimisühing märgib kaudsete riskipositsioonide algse summa veergu, mis vastab garanteeritud või tagatisega tagatud otsese riskipositsiooni liigile: näiteks kui tagatud otseseks riskipositsiooniks on võlainstrument, märgitakse garantii andjale omistatud kaudse riskipositsiooni summa veergu „Võlainstrumendid“.
  Krediidiriski vahetustehingut sisaldavatest võlakirjadest tulenevad riskipositsioonid kajastatakse samuti selles veergude rühmas, vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 399. |
| 120 | Võlainstrumendid

  Vt veerg 060. |
| 130 | Omakapitaliinstrumendid

  Vt veerg 070. |
| 140 | Tuletisinstrumendid

  Vt veerg 080. |
| 150–170 | Bilansivälised kirjed

  Nendesse veergudesse märgitavaks väärtuseks on nominaalväärtus enne mis tahes spetsiifiliste krediidiriski korrigeerimiste mahaarvamist või ümberhindlustegurite kohaldamist. |
| 150 | Siduvad laenuandmiskohustused

  Vt veerg 090. |
| 160 | Finantsgarantiid

  Vt veerg 100. |
| 170 | Muud siduvad kohustused

  Vt veerg 110. |
| 180 | Täiendavad riskipositsioonid, mis tulenevad tehingutest, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes

  Kapitalinõuete määruse artikli 390 lõige 7.
  Täiendavad riskipositsioonid, mis tulenevad tehingutest, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes. |
| 190 | (-) Väärtuse korrigeerimised ja eraldised

  Kapitalinõuete määruse artiklid 34, 24, 110 ja 111.
  Kohaldatava raamatupidamistavaga (direktiiv 86/635/EMÜ või määrus (EÜ) nr 1606/2002) kehtestatud väärtuste korrigeerimised ja eraldised, mis mõjutavad riskipositsioonide väärtuse hindamist kooskõlas kapitalinõuete määruse artiklitega 24 ja 110.
  Selles veerus kajastatakse väärtuste korrigeerimised ja eraldised võrreldes brutoriskipositsiooniga, mis on esitatud veerus 040. |
| 200 | (-) Omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikli 390 lõike 6 punkt e.
  Siia märgitakse omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid, mis kajastatakse „Esmane riskipositsioon kokku“ veergudes. |
| 210–230 | Riskipositsiooni väärtus enne vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist

  Kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 1 punkt b.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskipositsiooni väärtuse enne vajaduse korral krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist. |
| 210 | Kokku

  Selles veerus kajastatavaks riskipositsiooni väärtuseks on summa, mida kasutati tegemaks kindlaks, kas riskipositsiooni puhul on tegu kapitalinõuete määruse artiklis 392 sätestatud mõiste kohase riskide kontsentreerumisega.
  See hõlmab esmast riskipositsiooni pärast väärtuste korrigeerimiste ja eraldiste mahaarvamist ning omavahenditest maha arvatud riskipositsioonide summat. |
| 220 | Millest: kauplemisportfelli mittekuuluvad

  Kauplemisportfelli mittekuuluvate riskipositsioonide summa riskipositsioonide summast kokku enne vabastuste kohaldamist ja krediidiriskide maandamist. |
| 230 | % aktsepteeritud kapitalist

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunkt b ja artikkel 395.
  Siia tuleb märkida riskipositsiooni protsendiline väärtus enne vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist suhtena krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitali, nagu määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunktis b. |
| 240–310 | (-) Krediidiriski maandamise aktsepteeritud tehnikad

  Kapitalinõuete määruse artiklid 399 ja 401–403.
  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad.
  Käesolevas aruandluses rakendatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. ja 4. peatükis tunnustatud krediidiski maandamise tehnikaid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklites 401 kuni 403 sätestatule.
  Krediidiriski maandamise tehnikatel võib olla riskide kontsentreerumise tingimustes kolm erinevat mõju: asendamise mõju; otsene krediidiriski kaitse, mis ei ole asendamise mõju; ning käsitlemine kinnisvarana. |
| 240–290 | (-) Krediidiriski maandamise aktsepteeritud tehnikate asendav mõju

  Kapitalinõuete määruse artikkel 403.
  Nendes veergudes kajastatava otsese ja kaudse krediidiriski kaitse summa peab vastama kolmanda isiku poolt garanteeritud või kolmanda isiku poolt väljastatud tagatisega tagatud riskipositsioonidele, kui krediidiasutus või investeerimisühing otsustab käsitleda seda riskipositsiooni riskipositsioonina, mille eest garantii andja või tagatise väljastaja on vastutav. |
| 240 | (-) Võlainstrumendid

  Vt veerg 060. |
| 250 | (-) Omakapitaliinstrumendid

  Vt veerg 070. |
| 260 | (-) Tuletisinstrumendid

  Vt veerg 080. |
| 270–290 | (-) Bilansivälised kirjed

  Nendes veergudes kajastatud väärtustesse ei tohi olla sisse arvestatud ümberhindlustegurit. |
| 270 | (-) Siduvad laenuandmiskohustused

  Vt veerg 090. |
| 280 | (-) Finantsgarantiid

  Vt veerg 100. |
| 290 | (-) Muud siduvad kohustused

  Vt veerg 110. |
| 300 | (-) Otsene krediidiriski kaitse, mis ei ole asendamise mõju

  Kapitalinõuete määruse artikkel 401.
  Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing otsese krediidikaitse summad, nagu määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 58, mis on kapitalinõuete määruse artikli 401 kohaldamise tõttu riskipositsiooni väärtusest maha arvatud. |
| 310 | (-) Kinnisvara

  Kapitalinõuete määruse artikkel 402.
  Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing kapitalinõuete määruse artikli 402 kohaldamise tõttu riskipositsiooni väärtusest maha arvatud summad. |
| 320 | (-) Vabastatud summad

  Kapitalinõuete määruse artikkel 400.
  Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing summad, mille võrra kohaldatakse riskide kontsentreerumise tingimuses vabastusi. |
| 330–350 | Riskipositsiooni väärtus pärast vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist

  Kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 1 punkt d.
  Krediidiasutus või investeerimisühing kajastab kapitalinõuete määruse artikli 395 lõike 1 kohaldamisel arvutatud riskipositsiooni väärtuse pärast vabastuste ja krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist. |
| 330 | Kokku

  Sellesse veergu märgitakse summa, mis võetakse arvesse, et järgida kapitalinõuete määruse artiklis 395 sätestatud riskide kontsentreerumise piirmäära. |
| 340 | Millest: kauplemisportfelli mittekuuluvad

  Krediidiasutus või investeerimisühing märgib riskipositsiooni kogusumma pärast seda, kui on kohaldatud vabastusi ja võetud arvesse kauplemisportfelli mittekuuluva krediidiriski maandamise mõju. |
| 350 | % aktsepteeritud kapitalist

  Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing riskipositsiooni protsendilise väärtuse pärast vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist suhtena krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitalisse, nagu määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunktis b. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Kood

Kui omavahel seotud klientide rühmal on riiklikul tasandil kordumatu kood olemas, tuleb see esitada omavahel seotud klientide rühma koodina. Kui riiklikul tasandil kordumatu kood puudub, on esitatavaks koodiks emaettevõtja kood vormis C 27.00.

Kui omavahel seotud klientide rühmal ei ole emaettevõtjat, on esitatavaks koodiks selle üksiküksuse kood, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu arvates selles omavahel seotud klientide rühmas kõige tähtsam üksus. Igal muul juhul peab kood vastama üksiku vastaspoole koodile.

Koode tuleb kasutada aja jooksul järjepidevalt.

Koodi ülesehitus sõltub siseriiklikust aruandlussüsteemist, välja arvatud juhul, kui ELis on olemas ühtne kodeerimissüsteem.

020

Rühm või üksikklient

Andmete esitamisel riskipositsioonide kohta üksikklientide suhtes märgib krediidiasutus või investeerimisühing selle numbriga „1“ ning andmete esitamisel riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmade suhtes märgib ta selle numbriga „2“.

030

Tehingud, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes

Kapitalinõuete määruse artikli 390 lõige 7.

Kooskõlas riiklike pädevate asutuste täiendavate tehniliste spetsifikatsioonidega, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on riskipositsioon aruandes märgitud vastaspoole suhtes tehingu kaudu, mis on seotud riskipositsiooniga alusvara suhtes, märgib ta aruandesse sõna „jah“ vaste, vastasel korral sõna „ei“ vaste.

040–180

Esmased riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artiklid 24, 389, 390 ja 392.

Sellesse veergude rühma märgib krediidiasutus või investeerimisühing tehingutest, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes, tulenevate otseste riskipositsioonide, kaudsete riskipositsioonide ja täiendavate riskipositsioonide esmased riskipositsioonid.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 389 kasutatakse vara ja bilansiväliseid kirjeid ilma riskikaalude ja -astmeteta. Krediidi ümberhindlustegureid bilansiväliste kirjete suhtes ei kohaldata.

Nendesse veergudesse märgitakse esmased riskipositsioonid, s.o riskipositsioonide väärtused, milles ei ole arvesse võetud väärtuste korrigeerimisi ega eraldisi, mis arvatakse maha veerus 210.

Riskipositsiooni väärtuse mõiste ja selle arvutamise viis on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklites 389 ja 390. Varade ja bilansiväliste kirjete hindamine toimub krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatava raamatupidamistava kohaselt, kooskõlas kapitalinõuete määruse artikliga 24.

Nendesse veergudesse märgitakse omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid, mis ei ole artikli 390 lõike 6 punkti e kohased riskipositsioonid. Need riskipositsioonid arvatakse maha veerus 200.

Neisse veergudesse ei märgita kapitalinõuete määruse artikli 390 lõike 6 punktides a kuni d osutatud riskipositsioone.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 400 hõlmavad esmased riskipositsioonid kõiki varasid ja bilansiväliseid kirjeid. Kapitalinõuete määruse artikli 395 lõikes 1 sätestatud vabastatud summad arvatakse maha veerus 320.

Märgitakse nii kauplemisportfelli mittekuuluvad kui ka kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid.

Kui riskipositsioonid tuleb esitada finantsinstrumentide kaupa ja eri tasaarvestuskokkulepetest tulenevad eri riskipositsioonid moodustavad üheainsa riskipositsiooni, liigitatakse see riskipositsioon vastavalt finantsinstrumendile, mis vastab tasaarvestuskokkuleppes märgitud peamisele varale (vt lisaks sissejuhatav osa).

040

Esmane riskipositsioon kokku

Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing järgmiste komponentide summa: otsesed riskipositsioonid ja kaudsed riskipositsioonid pluss täiendavad riskipositsioonid, mis tulenevad riskipositsioonist tehingute suhtes, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes.

050

Millest: makseviivituses olevad

Kapitalinõuete määruse artikkel 178.

Siin kajastab krediidiasutus või investeerimisühing selle osa kogu esmasest riskipositsioonist, mis vastab makseviivituses olevatele riskipositsioonidele.

060–110

Otsesed riskipositsioonid

Otseste riskipositsioonide all mõistetakse „vahetu laenuvõtjaga“ seonduvaid riskipositsioone.

060

Võlainstrumendid

Määrus (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33), II lisa 2. osa, tabel, liigid 2 ja 3.

Võlainstrumendid hõlmavad võlaväärtpabereid ning laenusid ja ettemakseid.

Siin veerus kajastatakse instrumendid, mis on EKP/2013/33 järgi liigitatavad „Laenud algtähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni viis aastat/üle viie aasta“ või „Väärtpaberid, v.a aktsiad“ alla.

Selles veerus kajastatakse repotehingud, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud (väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud) ning võimenduslaenu tehingud.

070

Omakapitaliinstrumendid

EKP/2013/33, II lisa 2. osa, tabel, liigid 4 ja 5.

Siin veerus kajastatakse instrumendid, mis on EKP/2013/33 järgi liigitatavad „Omakapital“ või „Investeerimisfondide aktsiad/osakud“ alla.

080

Tuletisinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 272 punkt 2 ja II lisa.

Selles veerus esitatakse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendid ning kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 2 määratletud pika arveldustähtajaga tehingud.

Siia veergu märgitakse krediidituletisinstrumendid, mis on seotud vastaspoole krediidiriskiga.

090–110

Bilansivälised kirjed

Kapitalinõuete määruse I lisa.

Nendesse veergudesse märgitavaks väärtuseks on nominaalväärtus enne mis tahes spetsiifiliste krediidiriski korrigeerimiste mahaarvamist ja ilma ümberhindlustegureid kohaldamata

090

Siduvad laenuandmiskohustused

Kapitalinõuete määruse I lisa punkti 1 alapunktid c ja h, punkti 2 alapunkti b alapunkt ii, punkti 3 alapunkti b alapunkt i ning punkti 4 alapunkt a.

Siduvad laenuandmiskohustused on kindlad kohustused anda laenu eelnevalt kokkulepitud tingimustel. Siia ei kuulu tuletisinstrumendid, kuna neid saab tasaarveldada sularahas või andes üle või emiteerides muu finantsinstrumendi.

100

Finantsgarantiid

Kapitalinõuete määruse I lisa punkti 1 alapunktid a, b ja f.

„Finantsgarantiid“ on lepingud, mis nõuavad garantii andjalt kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada garantii saajale tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi algsetele või muudetud tingimustele. Siia veergu märgitakse krediidituletisinstrumendid, mida ei ole märgitud veergu „tuletisinstrumendid“.

110

Muud siduvad kohustused

Muud siduvad kohustused on kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjed, mis ei ole eraldi välja toodud eelnevates kategooriates. Selles veerus kajastatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vastaspoolega sõlmitud lepingujärgsest toodetevahelisest tasaarvestuskokkuleppest tuleneva ühtse juriidilise kohustuse riskipositsiooni väärtus.

120–180

Kaudsed riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikkel 403

Kui kliendi vastu olevale nõudele on andnud garantii kolmas isik või see on tagatud kolmanda isiku väljastatud tagatisega, võib krediidiasutus kapitalinõuete määruse artikli 403 kohaselt rakendada asendamise meetodit.

Sellesse veergude rühma märgib krediidiasutus või investeerimisühing nende otseste riskipositsioonide summad, mis on ümber omistatud garantii andjale või tagatise väljastajale, tingimusel et viimasele antakse võrdne või madalam riskikaal kui see, mida kohaldataks kolmanda isiku suhtes kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatüki kohaselt. Tehingu tingimuste aluseks olev, kaitstud esmane riskipositsioon (otsene riskipositsioon) lahutatakse riskipositsioonist algse laenuvõtja suhtes veergudes „Aktsepteeritud krediidiriski maandamise tehnikad“. Kaudne riskipositsioon suurendab riskipositsiooni garantii andja või tagatise väljastaja suhtes asendamise mõju kaudu. See kehtib ka tagatiste suhtes, mis on antud omavahel seotud klientide rühma siseselt.

Krediidiasutus või investeerimisühing märgib kaudsete riskipositsioonide algse summa veergu, mis vastab garanteeritud või tagatisega tagatud otsese riskipositsiooni liigile: näiteks kui tagatud otseseks riskipositsiooniks on võlainstrument, märgitakse garantii andjale omistatud kaudse riskipositsiooni summa veergu „Võlainstrumendid“.

Krediidiriski vahetustehingut sisaldavatest võlakirjadest tulenevad riskipositsioonid kajastatakse samuti selles veergude rühmas, vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 399.

120

Võlainstrumendid

Vt veerg 060.

130

Omakapitaliinstrumendid

Vt veerg 070.

140

Tuletisinstrumendid

Vt veerg 080.

150–170

Bilansivälised kirjed

Nendesse veergudesse märgitavaks väärtuseks on nominaalväärtus enne mis tahes spetsiifiliste krediidiriski korrigeerimiste mahaarvamist või ümberhindlustegurite kohaldamist.

150

Siduvad laenuandmiskohustused

Vt veerg 090.

160

Finantsgarantiid

Vt veerg 100.

170

Muud siduvad kohustused

Vt veerg 110.

180

Täiendavad riskipositsioonid, mis tulenevad tehingutest, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes

Kapitalinõuete määruse artikli 390 lõige 7.

Täiendavad riskipositsioonid, mis tulenevad tehingutest, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes.

190

(-) Väärtuse korrigeerimised ja eraldised

Kapitalinõuete määruse artiklid 34, 24, 110 ja 111.

Kohaldatava raamatupidamistavaga (direktiiv 86/635/EMÜ või määrus (EÜ) nr 1606/2002) kehtestatud väärtuste korrigeerimised ja eraldised, mis mõjutavad riskipositsioonide väärtuse hindamist kooskõlas kapitalinõuete määruse artiklitega 24 ja 110.

Selles veerus kajastatakse väärtuste korrigeerimised ja eraldised võrreldes brutoriskipositsiooniga, mis on esitatud veerus 040.

200

(-) Omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikli 390 lõike 6 punkt e.

Siia märgitakse omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid, mis kajastatakse „Esmane riskipositsioon kokku“ veergudes.

210–230

Riskipositsiooni väärtus enne vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist

Kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 1 punkt b.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskipositsiooni väärtuse enne vajaduse korral krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist.

210

Kokku

Selles veerus kajastatavaks riskipositsiooni väärtuseks on summa, mida kasutati tegemaks kindlaks, kas riskipositsiooni puhul on tegu kapitalinõuete määruse artiklis 392 sätestatud mõiste kohase riskide kontsentreerumisega.

See hõlmab esmast riskipositsiooni pärast väärtuste korrigeerimiste ja eraldiste mahaarvamist ning omavahenditest maha arvatud riskipositsioonide summat.

220

Millest: kauplemisportfelli mittekuuluvad

Kauplemisportfelli mittekuuluvate riskipositsioonide summa riskipositsioonide summast kokku enne vabastuste kohaldamist ja krediidiriskide maandamist.

230

% aktsepteeritud kapitalist

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunkt b ja artikkel 395.

Siia tuleb märkida riskipositsiooni protsendiline väärtus enne vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist suhtena krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitali, nagu määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunktis b.

240–310

(-) Krediidiriski maandamise aktsepteeritud tehnikad

Kapitalinõuete määruse artiklid 399 ja 401–403.

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad.

Käesolevas aruandluses rakendatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. ja 4. peatükis tunnustatud krediidiski maandamise tehnikaid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklites 401 kuni 403 sätestatule.

Krediidiriski maandamise tehnikatel võib olla riskide kontsentreerumise tingimustes kolm erinevat mõju: asendamise mõju; otsene krediidiriski kaitse, mis ei ole asendamise mõju; ning käsitlemine kinnisvarana.

240–290

(-) Krediidiriski maandamise aktsepteeritud tehnikate asendav mõju

Kapitalinõuete määruse artikkel 403.

Nendes veergudes kajastatava otsese ja kaudse krediidiriski kaitse summa peab vastama kolmanda isiku poolt garanteeritud või kolmanda isiku poolt väljastatud tagatisega tagatud riskipositsioonidele, kui krediidiasutus või investeerimisühing otsustab käsitleda seda riskipositsiooni riskipositsioonina, mille eest garantii andja või tagatise väljastaja on vastutav.

240

(-) Võlainstrumendid

Vt veerg 060.

250

(-) Omakapitaliinstrumendid

Vt veerg 070.

260

(-) Tuletisinstrumendid

Vt veerg 080.

270–290

(-) Bilansivälised kirjed

Nendes veergudes kajastatud väärtustesse ei tohi olla sisse arvestatud ümberhindlustegurit.

270

(-) Siduvad laenuandmiskohustused

Vt veerg 090.

280

(-) Finantsgarantiid

Vt veerg 100.

290

(-) Muud siduvad kohustused

Vt veerg 110.

300

(-) Otsene krediidiriski kaitse, mis ei ole asendamise mõju

Kapitalinõuete määruse artikkel 401.

Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing otsese krediidikaitse summad, nagu määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 58, mis on kapitalinõuete määruse artikli 401 kohaldamise tõttu riskipositsiooni väärtusest maha arvatud.

310

(-) Kinnisvara

Kapitalinõuete määruse artikkel 402.

Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing kapitalinõuete määruse artikli 402 kohaldamise tõttu riskipositsiooni väärtusest maha arvatud summad.

320

(-) Vabastatud summad

Kapitalinõuete määruse artikkel 400.

Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing summad, mille võrra kohaldatakse riskide kontsentreerumise tingimuses vabastusi.

330–350

Riskipositsiooni väärtus pärast vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist

Kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 1 punkt d.

Krediidiasutus või investeerimisühing kajastab kapitalinõuete määruse artikli 395 lõike 1 kohaldamisel arvutatud riskipositsiooni väärtuse pärast vabastuste ja krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist.

330

Kokku

Sellesse veergu märgitakse summa, mis võetakse arvesse, et järgida kapitalinõuete määruse artiklis 395 sätestatud riskide kontsentreerumise piirmäära.

340

Millest: kauplemisportfelli mittekuuluvad

Krediidiasutus või investeerimisühing märgib riskipositsiooni kogusumma pärast seda, kui on kohaldatud vabastusi ja võetud arvesse kauplemisportfelli mittekuuluva krediidiriski maandamise mõju.

350

% aktsepteeritud kapitalist

Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing riskipositsiooni protsendilise väärtuse pärast vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist suhtena krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitalisse, nagu määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunktis b.

7.   C 29.00 – Andmed riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmadesse kuuluvate üksikklientide suhtes (vorm LE3)

7.1.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010–360 | Vormil LE3 esitab krediidiasutus või investeerimisühing andmed üksikklientide kohta, kes kuuluvad omavahel seotud klientide rühmadesse, mis on kajastatud vormi LE2 ridadel. |
| 010 | Kood

  Veerud 010 ja 020 moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on tabeli iga rea puhul kordumatu.
  Esitatakse üksiku vastaspoole kood, kes kuulub omavahel seotud klientide rühmadesse. |
| 020 | Rühma kood

  Veerud 010 ja 020 moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on tabeli iga rea puhul kordumatu.
  Kui omavahel seotud klientide rühmal on riiklikul tasandil kordumatu kood olemas, tuleb see esitada. Kui riiklikul tasandil kordumatu kood puudub, on esitatavaks koodiks kood, mida kasutatakse riskipositsioonide esitamiseks omavahel seotud klientide rühmade suhtes vormis C 28.00 (vorm LE2).
  Juhul kui klient kuulub mitmesse omavahel seotud klientide rühma, kajastatakse ta kõigi nende omavahel seotud klientide rühmade liikmena. |
| 030 | Tehingud, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes

  Vt vormi LE2 veerg 030. |
| 040 | Seotuse liik

  Üksiküksuse ja omavahel seotud klientide rühma vahelise seotuse liik tähistatakse ühega järgmistest tähistest:
  „a“, kui esineb kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 39 alapunktis a sätestatud olukord (kontroll) või
  „b“, kui esineb kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 39 alapunktis b sätestatud olukord (vastastikune seotus). |
| 050–360 | Kui vormi LE2 kohased finantsinstrumendid esitatakse kogu omavahel seotud klientide rühma kohta, siis jaotatakse need vormis LE3 iga üksikvastaspoole kaupa vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu ärikriteeriumidele.
  Ülejäänud juhised on samad, mis vormi LE2 puhul. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010–360

Vormil LE3 esitab krediidiasutus või investeerimisühing andmed üksikklientide kohta, kes kuuluvad omavahel seotud klientide rühmadesse, mis on kajastatud vormi LE2 ridadel.

010

Kood

Veerud 010 ja 020 moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on tabeli iga rea puhul kordumatu.

Esitatakse üksiku vastaspoole kood, kes kuulub omavahel seotud klientide rühmadesse.

020

Rühma kood

Veerud 010 ja 020 moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on tabeli iga rea puhul kordumatu.

Kui omavahel seotud klientide rühmal on riiklikul tasandil kordumatu kood olemas, tuleb see esitada. Kui riiklikul tasandil kordumatu kood puudub, on esitatavaks koodiks kood, mida kasutatakse riskipositsioonide esitamiseks omavahel seotud klientide rühmade suhtes vormis C 28.00 (vorm LE2).

Juhul kui klient kuulub mitmesse omavahel seotud klientide rühma, kajastatakse ta kõigi nende omavahel seotud klientide rühmade liikmena.

030

Tehingud, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes

Vt vormi LE2 veerg 030.

040

Seotuse liik

Üksiküksuse ja omavahel seotud klientide rühma vahelise seotuse liik tähistatakse ühega järgmistest tähistest:

„a“, kui esineb kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 39 alapunktis a sätestatud olukord (kontroll) või

„b“, kui esineb kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 39 alapunktis b sätestatud olukord (vastastikune seotus).

050–360

Kui vormi LE2 kohased finantsinstrumendid esitatakse kogu omavahel seotud klientide rühma kohta, siis jaotatakse need vormis LE3 iga üksikvastaspoole kaupa vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu ärikriteeriumidele.

Ülejäänud juhised on samad, mis vormi LE2 puhul.

8.   C 30.00 – Tähtajaklassid, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes (vorm LE4)

8.1.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Kood

  Kood on rea tunnus ning on tabeli iga rea puhul kordumatu.
  Vt vormi LE1 veerg 010. |
| 020–250 | Riskipositsioonide tähtajaklassid

  Kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 2 punkt e.
  Krediidiasutus või investeerimisühing esitab selle teabe kümne suurima riskide kontsentreerumise kohta krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumise kohta reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes.
  Tähtajaklassid määratakse kindlaks kuni aastase tähtaja puhul ühekuuse intervalliga, ühe kuni kolme aastase tähtaja puhul kvartaalse intervalliga ning kolmest aastast pikema tähtaja puhul suuremate intervallidega.
  Iga riskipositsiooni väärtus enne vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist (vormi LE2 veerg 210) esitatakse koos kogu tagasimaksmata summaga prognoositavale järelejäänud tähtajale vastavas tähtajaklassis. Kui riskipositsioon kliendi suhtes koosneb mitmest eraldi suhtest, esitatakse iga riskipositsiooni osa koos kogu tagasimaksmata summaga prognoositavale järelejäänud tähtajale vastavas tähtajaklassis. Instrumendid, millel ei ole kindlaksmääratud lõpptähtaega, nagu omavahendid, kajastatakse veerus „Määramata lõpptähtaeg“.
  Riskipositsiooni eeldatav lõpptähtaeg kajastatakse nii otsese kui ka kaudse riskipositsiooni puhul.
  Otseste riskipositsioonide puhul tuleb võlainstrumentide ja tuletisinstrumentide eeldatavate summade jaotamisel erinevatesse selle vormi tähtajaklassidesse lähtuda lõpptähtajal põhinevale meetodile tugineva täiendavate likviidsuse näitajate vormi juhistest (vt käesoleva määruse XXIII lisa).
  Bilansiväliste kirjete puhul kasutatakse eeldatavate summade jaotamisel tähtajaklassidesse seotud riski lõpptähtaega. Täpsemalt tähendab see tuleviku hoiustamistehingute puhul hoiuse tähtaja struktuuri, finantsgarantiide puhul alusvaraks oleva finantsinstrumendi tähtaja struktuuri, siduvate laenuandmiskohustuste kasutamata vahendite puhul laenu tähtaja struktuuri ning muude siduvate kohustuste puhul siduva kohustuse tähtaja struktuuri.
  Kaudsete riskipositsioonide puhul lähtutakse tähtajaklassidesse jaotamisel otsest riskipositsiooni genereerivate tagatud tegevuste tähtajast.
  Kui riskipositsiooni või riskipositsiooni osa tuleb käsitleda makseviivituses olevana ja seda kajastatakse sellena vormides C 28.00 (LE 2, veerg 050) ja C 29.00 (LE 3, veerg 060), tuleb makseviivituses oleva riskipositsiooni oodatav äravool määrata järgmiselt vastavatesse tähtajaklassidesse.






  — | Kui aruandval üksusel on makseviivitusest hoolimata riskipositsiooniga seotud oodatavate tagasimaksete selge graafik, määrab ta tagasimaksed vastavatesse tähtajaklassidesse. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Kood

Kood on rea tunnus ning on tabeli iga rea puhul kordumatu.

Vt vormi LE1 veerg 010.

020–250

Riskipositsioonide tähtajaklassid

Kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 2 punkt e.

Krediidiasutus või investeerimisühing esitab selle teabe kümne suurima riskide kontsentreerumise kohta krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumise kohta reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes.

Tähtajaklassid määratakse kindlaks kuni aastase tähtaja puhul ühekuuse intervalliga, ühe kuni kolme aastase tähtaja puhul kvartaalse intervalliga ning kolmest aastast pikema tähtaja puhul suuremate intervallidega.

Iga riskipositsiooni väärtus enne vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist (vormi LE2 veerg 210) esitatakse koos kogu tagasimaksmata summaga prognoositavale järelejäänud tähtajale vastavas tähtajaklassis. Kui riskipositsioon kliendi suhtes koosneb mitmest eraldi suhtest, esitatakse iga riskipositsiooni osa koos kogu tagasimaksmata summaga prognoositavale järelejäänud tähtajale vastavas tähtajaklassis. Instrumendid, millel ei ole kindlaksmääratud lõpptähtaega, nagu omavahendid, kajastatakse veerus „Määramata lõpptähtaeg“.

Riskipositsiooni eeldatav lõpptähtaeg kajastatakse nii otsese kui ka kaudse riskipositsiooni puhul.

Otseste riskipositsioonide puhul tuleb võlainstrumentide ja tuletisinstrumentide eeldatavate summade jaotamisel erinevatesse selle vormi tähtajaklassidesse lähtuda lõpptähtajal põhinevale meetodile tugineva täiendavate likviidsuse näitajate vormi juhistest (vt käesoleva määruse XXIII lisa).

Bilansiväliste kirjete puhul kasutatakse eeldatavate summade jaotamisel tähtajaklassidesse seotud riski lõpptähtaega. Täpsemalt tähendab see tuleviku hoiustamistehingute puhul hoiuse tähtaja struktuuri, finantsgarantiide puhul alusvaraks oleva finantsinstrumendi tähtaja struktuuri, siduvate laenuandmiskohustuste kasutamata vahendite puhul laenu tähtaja struktuuri ning muude siduvate kohustuste puhul siduva kohustuse tähtaja struktuuri.

Kaudsete riskipositsioonide puhul lähtutakse tähtajaklassidesse jaotamisel otsest riskipositsiooni genereerivate tagatud tegevuste tähtajast.

Kui riskipositsiooni või riskipositsiooni osa tuleb käsitleda makseviivituses olevana ja seda kajastatakse sellena vormides C 28.00 (LE 2, veerg 050) ja C 29.00 (LE 3, veerg 060), tuleb makseviivituses oleva riskipositsiooni oodatav äravool määrata järgmiselt vastavatesse tähtajaklassidesse.

—

Kui aruandval üksusel on makseviivitusest hoolimata riskipositsiooniga seotud oodatavate tagasimaksete selge graafik, määrab ta tagasimaksed vastavatesse tähtajaklassidesse.

| — | Kui aruandval üksusel ei ole selget ülevaadet sellest, millal makseviivituses summad tagasi makstakse (kui üldse), määrab ta need kategooriasse „Määramata lõpptähtaeg“. |
| --- | --- |

—

Kui aruandval üksusel ei ole selget ülevaadet sellest, millal makseviivituses summad tagasi makstakse (kui üldse), määrab ta need kategooriasse „Määramata lõpptähtaeg“.

9.   C 31.00 – Tähtajaklassid, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes: andmed riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmadesse kuuluvate üksikklientide suhtes (vorm LE5)

9.1.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010–260 | Vormil LE5 esitab krediidiasutus või investeerimisühing andmed üksikvastaspoolte kohta, kes kuuluvad omavahel seotud klientide rühmadesse, mis on kajastatud vormi LE4 ridadel. |
| 010 | Kood

  Veerud 010 ja 020 moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on tabeli iga rea puhul kordumatu.
  Vt vormi LE3 veerg 010. |
| 020 | Rühma kood

  Veerud 010 ja 020 moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on tabeli iga rea puhul kordumatu.
  Vt vormi LE3 veerg 020. |
| 030–260 | Riskipositsioonide tähtajaklassid

  Vt vormi LE4 veerud 020–050.“ |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010–260

Vormil LE5 esitab krediidiasutus või investeerimisühing andmed üksikvastaspoolte kohta, kes kuuluvad omavahel seotud klientide rühmadesse, mis on kajastatud vormi LE4 ridadel.

010

Kood

Veerud 010 ja 020 moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on tabeli iga rea puhul kordumatu.

Vt vormi LE3 veerg 010.

020

Rühma kood

Veerud 010 ja 020 moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on tabeli iga rea puhul kordumatu.

Vt vormi LE3 veerg 020.

030–260

Riskipositsioonide tähtajaklassid

Vt vormi LE4 veerud 020–050.“

---

V LISA

„XI LISA

FINANTSVÕIMENDUSE ARUANDLUS

| I OSA. ÜLDISED JUHISED | 400 |
| --- | --- |

| 1. | Vormide pealkirjastamise ja muud põhimõtted | 400 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Vormide pealkirjastamine | 400 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nummerdamise põhimõtted | 401 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Lühendid | 401 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Märgi põhimõtted | 401 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| II OSA. VORMIDE TÄITMISE JUHISED | 401 |
| --- | --- |

| 1. | Struktuur ja sagedus | 401 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Valemid finantsvõimenduse määra arvutamiseks | 401 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Olulisuse piirmäärad tuletisinstrumentide puhul | 402 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | C 47.00 – Finantsvõimenduse määra arvutamine (LRCalc) | 402 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | C 40.00 – Riskipositsiooni näitaja alternatiivne käsitlus (LR1) | 410 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | C 41.00 – Bilansilised ja bilansivälised kirjed – riskipositsioonide täiendav jaotus (LR2) | 419 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | C 42.00 – Kapitali alternatiivne määratlus (LR3) | 421 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | C 43.00 – Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni näitaja komponentide alternatiivne jaotus (LR4) | 423 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | C 44.00 – Üldine teave (LR5) | 440 |
| --- | --- | --- |

9.

I OSA. ÜLDISED JUHISED

1.   Vormide pealkirjastamise ja muud põhimõtted

1.1.   Vormide pealkirjastamine

| 1. | Käesolevas lisas on sätestatud täiendavad juhised käesoleva määruse X lisas sisalduvate vormide (LR – leverage ratio) täitmiseks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Raamistik koosneb kokku kuuest vormist:






  — | C 47.00: Finantsvõimenduse määra arvutamine (LRCalc): Finantsvõimenduse määra arvutamine |
| --- | --- | --- |

2.

—

C 47.00: Finantsvõimenduse määra arvutamine (LRCalc): Finantsvõimenduse määra arvutamine

| — | C 40.00: Finantsvõimenduse määra vorm 1 (LR1): Riskipositsiooni näitaja alternatiivne käsitlus |
| --- | --- |

—

C 40.00: Finantsvõimenduse määra vorm 1 (LR1): Riskipositsiooni näitaja alternatiivne käsitlus

| — | C 41.00: Finantsvõimenduse määra vorm 2 (LR2): Bilansilised ja bilansivälised kirjed – riskipositsioonide täiendav jaotus |
| --- | --- |

—

C 41.00: Finantsvõimenduse määra vorm 2 (LR2): Bilansilised ja bilansivälised kirjed – riskipositsioonide täiendav jaotus

| — | C 42.00: Finantsvõimenduse määra vorm 3 (LR3): Kapitali alternatiivne määratlus |
| --- | --- |

—

C 42.00: Finantsvõimenduse määra vorm 3 (LR3): Kapitali alternatiivne määratlus

| — | C 43.00: Finantsvõimenduse määra vorm 4 (LR4): Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni näitaja komponentide jaotus ning |
| --- | --- |

—

C 43.00: Finantsvõimenduse määra vorm 4 (LR4): Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni näitaja komponentide jaotus ning

| — | C 44.00: Finantsvõimenduse määra vorm 5 (LR5): Üldine teave. |
| --- | --- |

—

C 44.00: Finantsvõimenduse määra vorm 5 (LR5): Üldine teave.

| 3. | Iga vormi puhul on esitatud viited õigussätetele ja täiendav üksikasjalik teave aruandluse üldisemate aspektide kohta. |
| --- | --- |

3.

1.2.   Nummerdamise põhimõtted

| 4. | Vormide veergudele, ridadele ja andmeväljadele viitamisel on käesolevas dokumendis aluseks võetud järgmistes punktides kirjeldatud nummerdamise põhimõtted. Need numbrilised koodid on valideerimise eeskirjades laialdaselt kasutusel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Juhistes kasutatakse järgmisel kujul olevat üldist märget: {vorm;rida;veerg}. Tärni kasutatakse tervele reale või veerule viitamiseks. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui ühe vormi sees tehtavate valideerimiste korral kasutatakse ainult selles vormis sisalduvaid andmepunkte, siis vormile märkes ei viidata: {rida;veerg}. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finantsvõimenduse aruandluses viitab „millest“ kirjele, mis on kõrgema taseme riskipositsiooni kategooria alajaotis, ning „memokirje““ eraldi kirjele, mis ei ole riskipositsiooni klassi alajaotis. Aruandluses on kohustuslik näidata mõlemat liiki andmeväljad, kui ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

7.

1.3.   Lühendid

| 8. | Käesolevas lisas ja sellega seotud vormides kasutatakse järgmisi lühendeid:






  a. | CRR tähistab kapitalinõuete määrust ehk määrust (EL) nr 575/2013; |
| --- | --- | --- |

8.

a.

CRR tähistab kapitalinõuete määrust ehk määrust (EL) nr 575/2013;

| b. | SFT tähistab väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingut, st repotehingut, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingut, pika arveldustähtajaga tehingut ja võimenduslaenu tehingut määruse (EL) nr 575/2013 tähenduses; |
| --- | --- |

b.

SFT tähistab väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingut, st repotehingut, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingut, pika arveldustähtajaga tehingut ja võimenduslaenu tehingut määruse (EL) nr 575/2013 tähenduses;

| c. | CRM tähistab krediidiriski maandamist. |
| --- | --- |

c.

CRM tähistab krediidiriski maandamist.

1.4.   Märgi põhimõtted

| 9. | Kõik summad esitatakse positiivsete arvudena. Erandiks on andmeväljadel {LRCalc;050;010}, {LRCalc;070;010}, {LRCalc;080;010}, {LRCalc;100;010}, {LRCalc;120;010}, {LRCalc;140;010}, {LRCalc;210;010}, {LRCalc;220;010}, {LRCalc;240;010}, {LRCalc;250;010}, {LRCalc;260;010}, {LRCalc;310;010}, {LRCalc;320;010}, {LRCalc;270;010}, {LRCalc;280;010}, {LRCalc;330;010}, {LRCalc;340;010}, {LR3;010;010}, {LR3;020;010}, {LR3;030;010}, {LR3;040;010}, {LR3;055;010}, {LR3;065;010}, {LR3;075;010} ja {LR3;085;010} esitatavad summad. Seega tuleks tähele panna, et andmeväljad {LRCalc;050;010}, {LRCalc;070;010}, {LRCalc;080;010}, {LRCalc;100;010}, {LRCalc;120;010}, {LRCalc;140;010}, {LRCalc;210;010}, {LRCalc;220;010}, {LRCalc;240;010}, {LRCalc;250;010}, {LRCalc;260;010}, {LRCalc;270;010}, {LRCalc;280;010}, {LR3;055;010}, {LR3;065;010}, {LR3;075;010} ja {LR3;085;010} saavad olla vaid negatiivse väärtusega. Lisaks tuleks tähele panna, et andmeväljad {LRCalc;310;010}, {LRCalc;320;010}, {LRCalc;330;010}, {LRCalc;340;010}, {LR3;010;010}, {LR3;020;010}, {LR3;030;010} ja {LR3;040;010} saavad olla vaid positiivse väärtusega (välja arvatud äärmuslikel juhtudel). |
| --- | --- |

9.

II OSA. VORMIDE TÄITMISE JUHISED

1.   Struktuur ja sagedus

| 1. | Finantsvõimenduse määra vorm koosneb kahest osast. A osa sisaldab kõiki finantsvõimenduse määra arvutamiseks kasutatavaid andmekirjeid, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad pädevatele asutustele kapitalinõuete määruse artikli 430 lõike 1 esimese lõigu kohaselt, ning B osa sisaldab kõiki andmekirjeid, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad kapitalinõuete määruse artikli 430 lõike 1 teise lõigu kohaselt (st mida on vaja kapitalinõuete määruse artiklis 511 osutatud aruande jaoks). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Käesoleva rakendusliku tehnilise standardi jaoks andmete koondamisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse usaldusvarade käsitlemist vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 13. |
| --- | --- |

2.

2.   Valemid finantsvõimenduse määra arvutamiseks

| 3. | Finantsvõimenduse määr põhineb kapitalinäitajal ja kogu riskipositsiooni näitajal, mille saab arvutada A osa andmeväljadega. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Finantsvõimenduse määr – täielikult rakendatud määratlus = {LRCalc;310;010}/{LRCalc;290;010} |
| --- | --- |

4.

| 5. | Finantsvõimenduse määr – üleminekuperioodil rakendatav määratlus = {LRCalc;320;010}/{LRCalc;300;010} |
| --- | --- |

5.

3.   Olulisuse piirmäärad tuletisinstrumentide puhul

| 6. | Selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute aruandluskoormuse vähendamiseks, kelle tuletisinstrumentidest tulenevad riskid on väikesed, hinnatakse tuletisinstrumentidest tulenevate riskipositsioonide suhtelist tähtsust võrreldes finantsvõimenduse määra koguriskipositsiooniga järgmiste näitajate abil. Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad need näitajad järgmiselt: |
| --- | --- |

6.

| 7. | . |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kus kogu riskipositsiooni näitaja on võrdne järgnevaga: {LRCalc;290;010}. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tinglik koguväärtus, millele tuletisinstrumendid viitavad = {LR1; 010;070}. Selle andmevälja peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud aruandes alati täitma. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Krediidituletisinstrumentide maht = {LR1;020;070} + {LR1;050;070}. Need andmeväljad peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud aruandes alati täitma. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad järgmisel aruandeperioodil täitma punktis 14 osutatud andmeväljad juhul, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:






  — | punktis 7 osutatud tuletisinstrumentide osakaal on kahel järjestikusel aruandekuupäeval rohkem kui 1,5 %; |
| --- | --- | --- |

11.

—

punktis 7 osutatud tuletisinstrumentide osakaal on kahel järjestikusel aruandekuupäeval rohkem kui 1,5 %;

| — | punktis 7 osutatud tuletisinstrumentide osakaal ületab 2,0 %. |
| --- | --- |

—

punktis 7 osutatud tuletisinstrumentide osakaal ületab 2,0 %.

| 12. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle puhul punktis 9 määratletud tinglik koguväärtus, millele tuletisinstrumendid viitavad, ületab 10 miljardit eurot, peavad täitma punktis 14 osutatud andmeväljad ka juhul, kui nende tuletisinstrumentide osakaal ei vasta punktis 11 kirjeldatud tingimustele. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad täitma punktis 15 osutatud andmeväljad juhul, kui täidetud on vähemalt üks järgmine tingimus:






  — | punktis 10 osutatud krediidituletisinstrumentide maht on kahel järjestikusel aruandekuupäeval rohkem kui 300 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

13.

—

punktis 10 osutatud krediidituletisinstrumentide maht on kahel järjestikusel aruandekuupäeval rohkem kui 300 miljonit eurot;

| — | punktis 10 osutatud krediidituletisinstrumentide maht ületab 500 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

punktis 10 osutatud krediidituletisinstrumentide maht ületab 500 miljonit eurot.

| 14. | Punkti 11 kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täitma järgmised aruande andmeväljad: {LR1;010;010}, {LR1;010;020}, {LR1;010;050}, {LR1;020;010}, {LR1;020;020}, {LR1;020;050}, {LR1;030;050}, {LR1;030;070}, {LR1;040;050}, {LR1;040;070}, {LR1;050;010}, {LR1;050;020}, {LR1;050;050}, {LR1;060;010}, {LR1;060;020}, {LR1;060;050} ja {LR1;060;070}. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Punkti 13 kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täitma järgmised aruande andmeväljad: {LR1;020;075}, {LR1;050;075} ja {LR1;050;085}. |
| --- | --- |

15.

4.   C 47.00 – Finantsvõimenduse määra arvutamine (LRCalc)

| 16. | Aruandevormi sellesse ossa koondatakse andmed, mis on vajalikud kapitalinõuete määruse artiklites 429, 429a ja 429b määratletud finantsvõimenduse määra arvutamiseks. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad finantsvõimenduse määra kohta aruandeid kord kvartalis. Igas kvartalis viitab aruandekuupäeva väärtus vastava kvartali kolmanda kuu viimase kalendripäeva väärtusele. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad andmeväljad {010;010} kuni {030;010}, {060;010}, {090;010}, {110;010} ja {150;010} kuni {190;010}, nagu andmeväljadel {050;010}, {080;010}, {100;010}, {120;010} ja {220;010} viidatud erandid ei kehtiks. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad andmeväljad {010;010} kuni {240;010}, nagu andmeväljadel {250;010} ja {260;010} viidatud erandid ei kehtiks. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Iga summa, mis suurendab omavahendite summat või finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtust, kajastatakse aruandes positiivse arvuna. Seevastu iga summa, mis vähendab omavahendite kogusummat või finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtust, kajastatakse aruandes negatiivse arvuna. Kui kirje nimetuse ees on miinusmärk (–), ei esitata kõnealuse kirje puhul positiivset arvu. | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| Rida ja veerg | Riskipositsiooni väärtused |
| {010;010} | SFT-d: riskipositsioon vastavalt CRR artikli 429 lõigetele 5 ja 8

  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 5 punkt d ja artikli 429 lõige 8.
  Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute riskipositsioon, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 5 punktile d ja lõikele 8.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad sellel andmeväljal arvesse tehinguid artikli 429b lõike 6 punkti c kohaselt.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal raha, mis saadakse, ega mis tahes väärtpabereid, mis antakse vastaspoolele eespool nimetatud tehingute kaudu ja mille bilansis kajastamist jätkatakse (st mille puhul raamatupidamisarvestuses kajastamise lõpetamise kriteeriumid ei ole täidetud). Selle asemel kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud neid kirjeid andmeväljal {190,010}.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse vahendatud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing pakub kliendile või vastaspoolele kahjuhüvitist või garantiid, mis piirdub kliendi poolt laenuksantud väärtpaberi või raha väärtuse ja laenuvõtja antud tagatise väärtuse vahelise erinevusega, nagu on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 429b lõike 6 punktis a. |
| {020;010} | SFT-d: vastaspoole krediidiriski lisand

  Kapitalinõuete määruse artikli 429b lõige 1
  Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute, kaasa arvatud bilansivälised tehingud, vastaspoole krediidiriskist tulenev lisand, mis määratakse kindlaks kapitalinõuete määruse artikli 429b lõigete 2 või 3 kohaselt, nagu on asjakohane.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad sellel andmeväljal arvesse tehinguid artikli 429b lõike 6 punkti c kohaselt.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse vahendatud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing pakub kliendile või vastaspoolele kahjuhüvitist või garantiid, mis piirdub kliendi poolt laenuksantud väärtpaberi või raha väärtuse ja laenuvõtja antud tagatise väärtuse vahelise erinevusega, nagu on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 429b lõike 6 punktis a. Selle asemel kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud neid kirjeid andmeväljal {040;010}. |
| {030;010} | SFT-de suhtes kohaldatav erand: lisand vastavalt CRR artikli 429b lõikele 4 ja artiklile 222

  Kapitalinõuete määruse artikli 429b lõige 4 ja artikkel 222
  Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute, kaasa arvatud bilansivälised tehingud, riskipositsiooni väärtus, mis on arvutatud kapitalinõuete määruse artikli 222 kohaselt, tingimusel et kohaldatava riskikaalu alampiir on 20 %.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad sellel andmeväljal arvesse tehinguid kapitalinõuete määruse artikli 429b lõike 6 punkti c kohaselt.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse tehinguid, mille puhul finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtuse lisand määratakse kindlaks kapitalinõuete määruse artikli 429b lõikes 1 sätestatud meetodil. |
| {040;010} | Vahendatud SFT-de vastaspoole krediidirisk vastavalt CRR artikli 429b lõikele 6

  Kapitalinõuete määruse artikli 429b lõike 6 punkt a ning lõiked 2 ja 3
  Selliste vahendatud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute riskipositsiooni väärtus, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing pakub kliendile või vastaspoolele kahjuhüvitist või garantiid, mis piirdub kliendi poolt laenuksantud väärtpaberi või raha väärtuse ja laenuvõtja antud tagatise väärtuse vahelise erinevusega, nagu on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 429b lõike 6 punktis a; koosneb üksnes lisandist, mis on kindlaks määratud kapitalinõuete määruse artikli 429b lõike 2 või 3 kohaselt, nagu on asjakohane.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse tehinguid artikli 429b lõike 6 punkti c kohaselt. Selle asemel kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud neid kirjeid andmeväljadel {010;010} ja {020;010} või {010;010} ja {030;010}, nagu on asjakohane. |
| {050;010} | (-) Välja jäetud keskse vastaspoole pool kliendipõhistest kliiritavatest SFT-dest tulenevate riskipositsioonide puhul

  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 11 ja artikli 306 lõike 1 punkt c
  Välja jäetud keskse vastaspoole pool kliendipõhistest kliiritavatest väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutest tulenevate kauplemisriskipositsioonide puhul, tingimusel et asjaomased kirjed vastavad kapitalinõuete määruse artikli 306 lõike 1 punktis c sätestatud tingimustele.
  Kui välja jäetud keskse vastaspoole pool on väärtpaber, ei võeta seda sellel andmeväljal arvesse, välja arvatud juhul, kui see on edasipanditud väärtpaber, mida kohaldatava raamatupidamistava kohaselt (st vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 111 lõike 1 esimesele lausele) võetakse arvesse täies väärtuses.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad sellel andmeväljal esitatud summa ka andmeväljadel {010;010}, {020;010} ja {030;010}, nagu ei kohaldataks ühtegi erandit, ning kui eelmise lause teises pooles mainitud tingimus on täidetud, andmeväljal {190;010}.
  Kui krediidiasutus või investeerimisühing on väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu välja jäetud poolele andnud alustamise tagatise, mis on kajastatud andmeväljal {190;010}, aga ei ole kajastatud andmeväljal {020;010} ega {030;010}, võib krediidiasutus või investeerimisühing selle esitada käesoleval andmeväljal. |
| {060;010} | Tuletisinstrumendid: praegune asenduskulu

  Kapitalinõuete määruse artiklid 429a, 274, 295, 296, 297 ja 298
  Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingute ning krediidituletisinstrumentide (kaasa arvatud bilansivälised) kapitalinõuete määruse artikli 274 lõike 1 kohane praegune asenduskulu, mis on esitatud enne saadud variatsioonitagatisi.
  Kapitalinõuete määruse artikli 429a lõike 1 kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud võtta vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 295 arvesse uuenduslepingute ja muude tasaarvestuskokkulepete mõju. Toodetevaheline tasaarvestus ei ole kohaldatav. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad siiski teha tasaarvestust kapitalinõuete määruse artikli 272 punkti 25 alapunktis c osutatud tootekategooria siseselt ja krediidituletisinstrumentide puhul, kui nende suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 295 punktis c osutatud lepingujärgset toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal lepinguid, mida mõõdetakse esmase riskipositsiooni meetodil vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429a lõikele 8 ja artiklile 275. |
| {070;010} | (-) Tuletisinstrumentide turuväärtuse suhtes tasaarvestatud saadud aktsepteeritud rahaline variatsioonitagatis

  Kapitalinõuete määruse artikli 429a lõige 3
  Selliselt vastaspoolelt saadud rahaline variatsioonitagatis, kelle puhul aktsepteeritakse tasaarvestamist tuletisinstrumentide riskipositsiooni asenduskulu suhtes kapitalinõuete määruse artikli 429a lõike 3 kohaselt.
  Sellel andmeväljal ei võeta arvesse mingit rahalist variatsioonitagatist, mis on saadud seoses välja jäetud keskse vastaspoole poolega kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 11 kohaselt. |
| {080;010} | (-) Välja jäetud keskse vastaspoole pool kliendipõhiste kliiritavate kauplemisriskipositsioonide puhul (asenduskulud)

  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 11
  Nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu kliendipõhistest kliiritavatest tuletistehingutest tulenev välja jäetud kauplemisriskipositsioonide asenduskulu osa, tingimusel et see vastab kapitalinõuete määruse artikli 306 lõike 1 punktis c sätestatud tingimustele. Käesolev summa esitatakse enne rahalist variatsioonitagatist, mis selle poolega seoses saadi.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad sellel andmeväljal esitatud summa ka andmeväljal {060;010}, nagu ei oleks kohaldatud mingit väljajätmist. |
| {090;010} | Tuletisinstrumendid: lisand turuväärtuse meetodi alusel

  Kapitalinõuete määruse artiklid 429a, 274, 295, 296, 297, 298 ja artikli 299 lõige 2
  Sellel andmeväljal kajastatakse lisandit (kaasa arvatud bilansiväliste) krediidituletisinstrumentide ja kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingute potentsiaalse tuleviku riskipositsiooni jaoks, mis arvutatakse turuväärtuse meetodil (kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingute puhul kapitalinõuete määruse artikli 274 ja krediidituletisinstrumentide puhul kapitalinõuete määruse artikli 299 lõike 2 kohaselt), kohaldades sealjuures kapitalinõuete määruse artikli 429a lõike 1 kohaseid tasaarvestamise eeskirju. Kõnealuste lepingute riskipositsiooni väärtuse kindlaksmääramisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud võtta vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 295 arvesse uuenduslepingute ja muude tasaarvestuskokkulepete mõju. Toodetevaheline tasaarvestus ei ole kohaldatav. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad siiski teha tasaarvestust kapitalinõuete määruse artikli 272 punkti 25 alapunktis c osutatud tootekategooria siseselt ja krediidituletisinstrumentide puhul, kui nende suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 295 punktis c osutatud lepingujärgset toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet.
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429a lõike 1 teisele lõigule kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud krediidituletisinstrumentide potentsiaalse tuleviku krediidiriski positsiooni kindlaksmääramisel kapitalinõuete määruse artikli 299 lõike 2 punktis a sätestatud põhimõtteid mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvate, vaid kõigi oma krediidituletisinstrumentide suhtes.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal lepinguid, mida mõõdetakse esmase riskipositsiooni meetodil vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429a lõikele 8 ja artiklile 275. |
| {100;010} | (-) Välja jäetud keskse vastaspoole pool kliendipõhiste kliiritavate kauplemisriskipositsioonide puhul (potentsiaalne tuleviku riskipositsioon)

  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 11
  Nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu kliendipõhistest kliiritavatest tuletistehingutest tulenev välja jäetud kauplemisriskipositsioonide potentsiaalne tuleviku riskipositsioon, tingimusel et see vastab kapitalinõuete määruse artikli 306 lõike 1 punktis c sätestatud tingimustele.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad sellel andmeväljal esitatud summa ka andmeväljal {090;010}, nagu ei oleks kohaldatud mingit väljajätmist. |
| {110;010} | Tuletisinstrumentide suhtes kohaldatav erand: esmase riskipositsiooni meetod

  Kapitalinõuete määruse artikli 429a lõige 8 ja artikkel 275
  Sellel andmeväljal kajastatakse kapitalinõuete määruse II lisa punktides 1 ja 2 loetletud lepingute riskipositsiooni näitaja, mis on arvutatud kapitalinõuete määruse artiklis 275 sätestatud esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt.
  Esmase riskipositsiooni meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud ei vähenda riskipositsiooni näitajat saadud rahalise variatsioonitagatise summa võrra vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429a lõikele 8.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei kasuta esmase riskipositsiooni meetodit, ei täida seda andmevälja.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse lepinguid, mida mõõdetakse turuväärtuse meetodil vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429a lõikele 1 ja artiklile 274. |
| {120;010} | (-) Välja jäetud keskse vastaspoole pool kliendipõhiste kliiritavate kauplemisriskipositsioonide puhul (esmase riskipositsiooni meetod)

  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 11
  Välja jäetud keskse vastaspoole pool kliendipõhiste kliiritavate kauplemisriskipositsioonide puhul, kui kohaldatakse esmase riskipositsiooni meetodit, mis on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklis 275, tingimusel et asjaomased kirjed vastavad kapitalinõuete määruse artikli 306 lõike 1 punktis c sätestatud tingimustele.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad sellel andmeväljal esitatud summa ka andmeväljal {110;010}, nagu ei oleks kohaldatud mingit väljajätmist. |
| {130;010} | Piiratud väljakirjutatud krediidituletisinstrumentide tinglik väärtus

  Kapitalinõuete määruse artikli 429a lõiked 5 kuni 7
  Väljakirjutatud krediidituletisinstrumendi (st kui krediidiasutus või investeerimisühing pakub vastaspoolele krediidiriski kaitset) tinglik ülemväärtus, nagu on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 429a lõigetes 5–7. |
| {140;010} | (-) Väljakirjutatud krediidituletisinstrumentide suhtes tasaarvestatud aktsepteeritavad ostetud krediidituletisinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 429a lõiked 5 kuni 7
  Selliste ostetud krediidituletisinstrumentide tinglik ülemväärtus, kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab vastaspoolelt krediidiriski kaitset, mille aluseks olev üksus on sama nagu krediidiasutuse või investeerimisühingu väljakirjutatud krediidituletisinstrumentidel, ning kui selle ostetud kaitse järelejäänud lõpptähtaeg on müüdud krediidiriski kaitse järelejäänud lõpptähtajaga võrdne või sellest pikem. Seega ei ole väärtus iga aluseks oleva üksuse puhul suurem kui andmeväljal {130;010} esitatud väärtus. |
| {150;010} | 10 % ümberhindlusteguriga bilansivälised kirjed vastavalt CRR artikli 429 lõikele 10

  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 10, artikli 111 lõike 1 punkt d ja artikli 166 lõige 9
  Kapitalinõuete määruse I lisa punkti 4 alapunktides a kuni c osutatud selliste madala riskiga bilansiväliste kirjete kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 10 ja artikli 111 lõike 1 punkti d kohane riskipositsiooni väärtus, millele määrataks 0 % ümberhindlustegur (meeldetuletuseks: riskipositsiooni väärtus on siin 10 % nimiväärtusest). See tähendab siduvaid kohustusi, mille krediidiasutus või investeerimisühing võib igal ajal etteteatamiseta ja tingimusteta tühistada või mille puhul on ette nähtud automaatne tühistamine laenuvõtja krediidivõimelisuse halvenemise korral. Meeldetuletuseks: spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda nimiväärtust.
  Kui siduv kohustus on seotud teise siduva kohustuse pikendamisega, kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 166 lõike 9 kohaselt nende kahe siduva kohustuse ümberhindlusteguritest väiksemat.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid, krediidituletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 10. |
| {160;010} | 20 % ümberhindlusteguriga bilansivälised kirjed vastavalt CRR artikli 429 lõikele 10

  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 10, artikli 111 lõike 1 punkt c ja artikli 166 lõige 9
  Kapitalinõuete määruse I lisa punkti 3 alapunktides a ja b osutatud selliste mõõduka riskiga bilansiväliste kirjete kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 10 ja artikli 111 lõike 1 punkti c kohane riskipositsiooni väärtus, millele määrataks 20 % ümberhindlustegur (meeldetuletuseks: riskipositsiooni väärtus on siin 20 % nimiväärtusest). Meeldetuletuseks: spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda nimiväärtust.
  Kui siduv kohustus on seotud teise siduva kohustuse pikendamisega, kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 166 lõike 9 kohaselt nende kahe siduva kohustuse ümberhindlusteguritest väiksemat.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid, krediidituletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 10. |
| {170;010} | 50 % ümberhindlusteguriga bilansivälised kirjed vastavalt CRR artikli 429 lõikele 10

  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 10, artikli 111 lõike 1 punkt b ja artikli 166 lõige 9
  Kapitalinõuete määruse I lisa punkti 2 alapunktides a ja b osutatud selliste keskmise riskiga bilansiväliste kirjete kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 10 ja artikli 111 lõike 1 punkti b kohane riskipositsiooni väärtus, millele määrataks krediidiriski suhtes kohaldatava standardmeetodi määratluse kohaselt 50 % ümberhindlustegur (meeldetuletuseks: riskipositsiooni väärtus on siin 50 % nimiväärtusest). Meeldetuletuseks: spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda nimiväärtust.
  See andmeväli hõlmab likviidsuse tagamise tehinguid ja muid väärtpaberistamisega seotud kohustusi. See tähendab, et kõigi likviidsuse tagamise tehingute ümberhindlustegur on tähtajast olenemata kapitalinõuete määruse artikli 255 kohaselt 50 %.
  Kui siduv kohustus on seotud teise siduva kohustuse pikendamisega, kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 166 lõike 9 kohaselt nende kahe siduva kohustuse ümberhindlusteguritest väiksemat.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid, krediidituletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 10. |
| {180;010} | 100 % ümberhindlusteguriga bilansivälised kirjed vastavalt CRR artikli 429 lõikele 10

  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 10, artikli 111 lõike 1 punkt a ja artikli 166 lõige 9
  Kapitalinõuete määruse I lisa punkti 1 alapunktides a kuni k osutatud selliste suure riskiga bilansiväliste kirjete kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 10 ja artikli 111 lõike 1 punkti a kohane riskipositsiooni väärtus, millele määrataks 100 % ümberhindlustegur (meeldetuletuseks: riskipositsiooni väärtus on siin 100 % nimiväärtusest). Meeldetuletuseks: spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda nimiväärtust.
  See andmeväli hõlmab likviidsuse tagamise tehinguid ja muid väärtpaberistamisega seotud kohustusi.
  Kui siduv kohustus on seotud teise siduva kohustuse pikendamisega, kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 166 lõike 9 kohaselt nende kahe siduva kohustuse ümberhindlusteguritest väiksemat.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid, krediidituletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 10. |
| {190;010} | Muud varad

  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 5
  Kõik varad peale kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingute, krediidituletisinstrumentide ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute (muud sellel andmeväljal kajastatavad varad on näiteks rahalise variatsioonitagatise laenujääk, kui seda tunnistatakse kasutatava raamatupidamistava kohaselt, likviidsed varad, mis on määratletud likviidsuskattekordaja kohaselt ning luhtunud ja arveldamata tehingud). Krediidiasutused ja investeerimisühingud lähtuvad hindamisel kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikes 5 sätestatud põhimõtetest.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad sellel andmeväljal raha, mis saadakse, ja mis tahes väärtpabereid, mis antakse vastaspoolele väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute kaudu ja mille bilansis kajastamist jätkatakse (st mille puhul raamatupidamisarvestuses kajastamise lõpetamise kriteeriumid ei ole täidetud). Peale selle peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud võtma sellel andmeväljal arvesse kirjed, mis on arvatud maha esimese taseme põhiomavahenditest ja täiendavatest esimese taseme omavahenditest (nt immateriaalsed varad, edasilükkunud tulumaksu vara jne). |
| {200;010} | Seoses tuletistehingutega antud mis tahes tagatiste kogunäitaja

  Kapitalinõuete määruse artikli 429a lõige 2
  Seoses tuletistehingutega antud mis tahes tagatise summa, kui sellise tagatise andmine vähendab kohaldatava raamatupidamistava kohaselt varade summat, nagu on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 429a lõikes 2.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu kliendipõhiste kliiritavate tuletistehingute alustamise tagatist ega aktsepteeritud rahalist variatsioonitagatist, nagu on kindlaks määratud kapitalinõuete määruse artikli 429a lõikes 3. |
| {210;010} | (-) Tuletustehingutega antud rahalise variatsioonitagatisega seotud nõuded

  Kapitalinõuete määruse artikli 429a lõike 3 kolmas lõik
  Tuletistehingu vastaspoolele antud rahalise variatsioonitagatisega seotud nõuded, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldatava raamatupidamistava kohaselt kajastama neid nõudeid varana, tingimusel et täidetud on kapitalinõuete määruse artikli 429a lõike 3 punktides a–e sätestatud tingimused.
  Esitatud summat võetakse arvesse ka andmeväljal {190, 010} kajastatud teiste varade hulgas. |
| {220;010} | (-) Välja jäetud keskse vastaspoole pool kliendipõhiste kliiritavate kauplemisriskipositsioonide puhul (alustamise tagatis)

  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 11
  Nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu kliendipõhistest kliiritavatest tuletistehingutest tulenev välja jäetud kauplemisriskipositsioonide alustamise tagatise (antud) osa, tingimusel et see vastab kapitalinõuete määruse artikli 306 lõike 1 punktis c sätestatud tingimustele.
  Esitatud summat võetakse arvesse ka andmeväljal {190, 010} kajastatud teiste varade hulgas. |
| {230;010} | Korrigeerimine SFT-de raamatupidamislike müügitehingute puhul

  Kapitalinõuete määruse artikli 429b lõige 5
  Repotehingu käigus laenuks antud väärtpaberite väärtus, mille kajastamine lõpetatakse kohaldatava raamatupidamistava alusel raamatupidamisliku müügitehingu tõttu. |
| {240;010} | (-) Usaldusvarad

  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 13
  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 13 kohaste selliste usaldusvarade väärtus, mis vastavad IAS 39 kajastamise lõpetamise kriteeriumidele ja asjakohasel juhul IFRS 10 dekonsolideerimise kriteeriumidele, eeldades raamatupidamisliku tasaarvestuse või muude krediidiriski maandamise mõjude puudumist (st raamatupidamisliku tasaarvestuse ja krediidiriski maandamise mis tahes mõjud bilansilisele väärtusele tühistatakse).
  Esitatud summat võetakse arvesse ka andmeväljal {190, 010} kajastatud teiste varade hulgas. |
| {250;010} | (-) Välja jäetud grupisisesed riskipositsioonid (individuaalsed) vastavalt CRR artikli 429 lõikele 7

  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 7 ja artikli 113 lõige 6
  Riskipositsioonid, mida ei ole konsolideeritud kohaldataval konsolideerimistasandil ja mille suhtes võib kohaldada kapitalinõuete määruse artikli 113 lõike 6 kohast käsitlust, tingimusel et kõik kapitalinõuete määruse artikli 113 lõike 6 punktides a–e sätestatud tingimused on täidetud ja pädevad asutused on andnud oma nõusoleku.
  Esitatav summa tuleb esitada ka eespool vastavatel andmeväljadel nii, nagu ei oleks kohaldatud mingit väljajätmist. |
| {260;010} | (-) CRR artikli 429 lõike 14 kohaselt välja jäetud riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 14
  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 14 kohaselt välja jäetud riskipositsioonid, tingimusel et asjaomased tingimused on täidetud ja pädevad asutused on andnud oma nõusoleku.
  Esitatav summa tuleb esitada ka eespool vastavatel andmeväljadel nii, nagu ei oleks kohaldatud mingit väljajätmist. |
| {270;010} | (-) Maha arvatud varasumma – esimese taseme omavahendid – täielikult rakendatud määratlus

  Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 4 punkt a ja artikli 499 lõike 1 punkt a
  See hõlmab kõiki selliseid korrigeerimisi, mis mõjutavad varade väärtust ja on ette nähtud järgmisega:






  — | kapitalinõuete määruse artiklid 32 kuni 35 või |

20.

Viited õigussätetele ja juhised

Rida ja veerg

Riskipositsiooni väärtused

{010;010}

SFT-d: riskipositsioon vastavalt CRR artikli 429 lõigetele 5 ja 8

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 5 punkt d ja artikli 429 lõige 8.

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute riskipositsioon, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 5 punktile d ja lõikele 8.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad sellel andmeväljal arvesse tehinguid artikli 429b lõike 6 punkti c kohaselt.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal raha, mis saadakse, ega mis tahes väärtpabereid, mis antakse vastaspoolele eespool nimetatud tehingute kaudu ja mille bilansis kajastamist jätkatakse (st mille puhul raamatupidamisarvestuses kajastamise lõpetamise kriteeriumid ei ole täidetud). Selle asemel kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud neid kirjeid andmeväljal {190,010}.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse vahendatud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing pakub kliendile või vastaspoolele kahjuhüvitist või garantiid, mis piirdub kliendi poolt laenuksantud väärtpaberi või raha väärtuse ja laenuvõtja antud tagatise väärtuse vahelise erinevusega, nagu on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 429b lõike 6 punktis a.

{020;010}

SFT-d: vastaspoole krediidiriski lisand

Kapitalinõuete määruse artikli 429b lõige 1

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute, kaasa arvatud bilansivälised tehingud, vastaspoole krediidiriskist tulenev lisand, mis määratakse kindlaks kapitalinõuete määruse artikli 429b lõigete 2 või 3 kohaselt, nagu on asjakohane.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad sellel andmeväljal arvesse tehinguid artikli 429b lõike 6 punkti c kohaselt.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse vahendatud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing pakub kliendile või vastaspoolele kahjuhüvitist või garantiid, mis piirdub kliendi poolt laenuksantud väärtpaberi või raha väärtuse ja laenuvõtja antud tagatise väärtuse vahelise erinevusega, nagu on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 429b lõike 6 punktis a. Selle asemel kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud neid kirjeid andmeväljal {040;010}.

{030;010}

SFT-de suhtes kohaldatav erand: lisand vastavalt CRR artikli 429b lõikele 4 ja artiklile 222

Kapitalinõuete määruse artikli 429b lõige 4 ja artikkel 222

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute, kaasa arvatud bilansivälised tehingud, riskipositsiooni väärtus, mis on arvutatud kapitalinõuete määruse artikli 222 kohaselt, tingimusel et kohaldatava riskikaalu alampiir on 20 %.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad sellel andmeväljal arvesse tehinguid kapitalinõuete määruse artikli 429b lõike 6 punkti c kohaselt.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse tehinguid, mille puhul finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtuse lisand määratakse kindlaks kapitalinõuete määruse artikli 429b lõikes 1 sätestatud meetodil.

{040;010}

Vahendatud SFT-de vastaspoole krediidirisk vastavalt CRR artikli 429b lõikele 6

Kapitalinõuete määruse artikli 429b lõike 6 punkt a ning lõiked 2 ja 3

Selliste vahendatud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute riskipositsiooni väärtus, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing pakub kliendile või vastaspoolele kahjuhüvitist või garantiid, mis piirdub kliendi poolt laenuksantud väärtpaberi või raha väärtuse ja laenuvõtja antud tagatise väärtuse vahelise erinevusega, nagu on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 429b lõike 6 punktis a; koosneb üksnes lisandist, mis on kindlaks määratud kapitalinõuete määruse artikli 429b lõike 2 või 3 kohaselt, nagu on asjakohane.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse tehinguid artikli 429b lõike 6 punkti c kohaselt. Selle asemel kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud neid kirjeid andmeväljadel {010;010} ja {020;010} või {010;010} ja {030;010}, nagu on asjakohane.

{050;010}

(-) Välja jäetud keskse vastaspoole pool kliendipõhistest kliiritavatest SFT-dest tulenevate riskipositsioonide puhul

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 11 ja artikli 306 lõike 1 punkt c

Välja jäetud keskse vastaspoole pool kliendipõhistest kliiritavatest väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutest tulenevate kauplemisriskipositsioonide puhul, tingimusel et asjaomased kirjed vastavad kapitalinõuete määruse artikli 306 lõike 1 punktis c sätestatud tingimustele.

Kui välja jäetud keskse vastaspoole pool on väärtpaber, ei võeta seda sellel andmeväljal arvesse, välja arvatud juhul, kui see on edasipanditud väärtpaber, mida kohaldatava raamatupidamistava kohaselt (st vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 111 lõike 1 esimesele lausele) võetakse arvesse täies väärtuses.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad sellel andmeväljal esitatud summa ka andmeväljadel {010;010}, {020;010} ja {030;010}, nagu ei kohaldataks ühtegi erandit, ning kui eelmise lause teises pooles mainitud tingimus on täidetud, andmeväljal {190;010}.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing on väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu välja jäetud poolele andnud alustamise tagatise, mis on kajastatud andmeväljal {190;010}, aga ei ole kajastatud andmeväljal {020;010} ega {030;010}, võib krediidiasutus või investeerimisühing selle esitada käesoleval andmeväljal.

{060;010}

Tuletisinstrumendid: praegune asenduskulu

Kapitalinõuete määruse artiklid 429a, 274, 295, 296, 297 ja 298

Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingute ning krediidituletisinstrumentide (kaasa arvatud bilansivälised) kapitalinõuete määruse artikli 274 lõike 1 kohane praegune asenduskulu, mis on esitatud enne saadud variatsioonitagatisi.

Kapitalinõuete määruse artikli 429a lõike 1 kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud võtta vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 295 arvesse uuenduslepingute ja muude tasaarvestuskokkulepete mõju. Toodetevaheline tasaarvestus ei ole kohaldatav. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad siiski teha tasaarvestust kapitalinõuete määruse artikli 272 punkti 25 alapunktis c osutatud tootekategooria siseselt ja krediidituletisinstrumentide puhul, kui nende suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 295 punktis c osutatud lepingujärgset toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal lepinguid, mida mõõdetakse esmase riskipositsiooni meetodil vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429a lõikele 8 ja artiklile 275.

{070;010}

(-) Tuletisinstrumentide turuväärtuse suhtes tasaarvestatud saadud aktsepteeritud rahaline variatsioonitagatis

Kapitalinõuete määruse artikli 429a lõige 3

Selliselt vastaspoolelt saadud rahaline variatsioonitagatis, kelle puhul aktsepteeritakse tasaarvestamist tuletisinstrumentide riskipositsiooni asenduskulu suhtes kapitalinõuete määruse artikli 429a lõike 3 kohaselt.

Sellel andmeväljal ei võeta arvesse mingit rahalist variatsioonitagatist, mis on saadud seoses välja jäetud keskse vastaspoole poolega kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 11 kohaselt.

{080;010}

(-) Välja jäetud keskse vastaspoole pool kliendipõhiste kliiritavate kauplemisriskipositsioonide puhul (asenduskulud)

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 11

Nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu kliendipõhistest kliiritavatest tuletistehingutest tulenev välja jäetud kauplemisriskipositsioonide asenduskulu osa, tingimusel et see vastab kapitalinõuete määruse artikli 306 lõike 1 punktis c sätestatud tingimustele. Käesolev summa esitatakse enne rahalist variatsioonitagatist, mis selle poolega seoses saadi.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad sellel andmeväljal esitatud summa ka andmeväljal {060;010}, nagu ei oleks kohaldatud mingit väljajätmist.

{090;010}

Tuletisinstrumendid: lisand turuväärtuse meetodi alusel

Kapitalinõuete määruse artiklid 429a, 274, 295, 296, 297, 298 ja artikli 299 lõige 2

Sellel andmeväljal kajastatakse lisandit (kaasa arvatud bilansiväliste) krediidituletisinstrumentide ja kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingute potentsiaalse tuleviku riskipositsiooni jaoks, mis arvutatakse turuväärtuse meetodil (kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingute puhul kapitalinõuete määruse artikli 274 ja krediidituletisinstrumentide puhul kapitalinõuete määruse artikli 299 lõike 2 kohaselt), kohaldades sealjuures kapitalinõuete määruse artikli 429a lõike 1 kohaseid tasaarvestamise eeskirju. Kõnealuste lepingute riskipositsiooni väärtuse kindlaksmääramisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud võtta vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 295 arvesse uuenduslepingute ja muude tasaarvestuskokkulepete mõju. Toodetevaheline tasaarvestus ei ole kohaldatav. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad siiski teha tasaarvestust kapitalinõuete määruse artikli 272 punkti 25 alapunktis c osutatud tootekategooria siseselt ja krediidituletisinstrumentide puhul, kui nende suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 295 punktis c osutatud lepingujärgset toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429a lõike 1 teisele lõigule kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud krediidituletisinstrumentide potentsiaalse tuleviku krediidiriski positsiooni kindlaksmääramisel kapitalinõuete määruse artikli 299 lõike 2 punktis a sätestatud põhimõtteid mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvate, vaid kõigi oma krediidituletisinstrumentide suhtes.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal lepinguid, mida mõõdetakse esmase riskipositsiooni meetodil vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429a lõikele 8 ja artiklile 275.

{100;010}

(-) Välja jäetud keskse vastaspoole pool kliendipõhiste kliiritavate kauplemisriskipositsioonide puhul (potentsiaalne tuleviku riskipositsioon)

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 11

Nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu kliendipõhistest kliiritavatest tuletistehingutest tulenev välja jäetud kauplemisriskipositsioonide potentsiaalne tuleviku riskipositsioon, tingimusel et see vastab kapitalinõuete määruse artikli 306 lõike 1 punktis c sätestatud tingimustele.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad sellel andmeväljal esitatud summa ka andmeväljal {090;010}, nagu ei oleks kohaldatud mingit väljajätmist.

{110;010}

Tuletisinstrumentide suhtes kohaldatav erand: esmase riskipositsiooni meetod

Kapitalinõuete määruse artikli 429a lõige 8 ja artikkel 275

Sellel andmeväljal kajastatakse kapitalinõuete määruse II lisa punktides 1 ja 2 loetletud lepingute riskipositsiooni näitaja, mis on arvutatud kapitalinõuete määruse artiklis 275 sätestatud esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt.

Esmase riskipositsiooni meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud ei vähenda riskipositsiooni näitajat saadud rahalise variatsioonitagatise summa võrra vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429a lõikele 8.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei kasuta esmase riskipositsiooni meetodit, ei täida seda andmevälja.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse lepinguid, mida mõõdetakse turuväärtuse meetodil vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429a lõikele 1 ja artiklile 274.

{120;010}

(-) Välja jäetud keskse vastaspoole pool kliendipõhiste kliiritavate kauplemisriskipositsioonide puhul (esmase riskipositsiooni meetod)

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 11

Välja jäetud keskse vastaspoole pool kliendipõhiste kliiritavate kauplemisriskipositsioonide puhul, kui kohaldatakse esmase riskipositsiooni meetodit, mis on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklis 275, tingimusel et asjaomased kirjed vastavad kapitalinõuete määruse artikli 306 lõike 1 punktis c sätestatud tingimustele.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad sellel andmeväljal esitatud summa ka andmeväljal {110;010}, nagu ei oleks kohaldatud mingit väljajätmist.

{130;010}

Piiratud väljakirjutatud krediidituletisinstrumentide tinglik väärtus

Kapitalinõuete määruse artikli 429a lõiked 5 kuni 7

Väljakirjutatud krediidituletisinstrumendi (st kui krediidiasutus või investeerimisühing pakub vastaspoolele krediidiriski kaitset) tinglik ülemväärtus, nagu on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 429a lõigetes 5–7.

{140;010}

(-) Väljakirjutatud krediidituletisinstrumentide suhtes tasaarvestatud aktsepteeritavad ostetud krediidituletisinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 429a lõiked 5 kuni 7

Selliste ostetud krediidituletisinstrumentide tinglik ülemväärtus, kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab vastaspoolelt krediidiriski kaitset, mille aluseks olev üksus on sama nagu krediidiasutuse või investeerimisühingu väljakirjutatud krediidituletisinstrumentidel, ning kui selle ostetud kaitse järelejäänud lõpptähtaeg on müüdud krediidiriski kaitse järelejäänud lõpptähtajaga võrdne või sellest pikem. Seega ei ole väärtus iga aluseks oleva üksuse puhul suurem kui andmeväljal {130;010} esitatud väärtus.

{150;010}

10 % ümberhindlusteguriga bilansivälised kirjed vastavalt CRR artikli 429 lõikele 10

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 10, artikli 111 lõike 1 punkt d ja artikli 166 lõige 9

Kapitalinõuete määruse I lisa punkti 4 alapunktides a kuni c osutatud selliste madala riskiga bilansiväliste kirjete kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 10 ja artikli 111 lõike 1 punkti d kohane riskipositsiooni väärtus, millele määrataks 0 % ümberhindlustegur (meeldetuletuseks: riskipositsiooni väärtus on siin 10 % nimiväärtusest). See tähendab siduvaid kohustusi, mille krediidiasutus või investeerimisühing võib igal ajal etteteatamiseta ja tingimusteta tühistada või mille puhul on ette nähtud automaatne tühistamine laenuvõtja krediidivõimelisuse halvenemise korral. Meeldetuletuseks: spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda nimiväärtust.

Kui siduv kohustus on seotud teise siduva kohustuse pikendamisega, kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 166 lõike 9 kohaselt nende kahe siduva kohustuse ümberhindlusteguritest väiksemat.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid, krediidituletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 10.

{160;010}

20 % ümberhindlusteguriga bilansivälised kirjed vastavalt CRR artikli 429 lõikele 10

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 10, artikli 111 lõike 1 punkt c ja artikli 166 lõige 9

Kapitalinõuete määruse I lisa punkti 3 alapunktides a ja b osutatud selliste mõõduka riskiga bilansiväliste kirjete kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 10 ja artikli 111 lõike 1 punkti c kohane riskipositsiooni väärtus, millele määrataks 20 % ümberhindlustegur (meeldetuletuseks: riskipositsiooni väärtus on siin 20 % nimiväärtusest). Meeldetuletuseks: spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda nimiväärtust.

Kui siduv kohustus on seotud teise siduva kohustuse pikendamisega, kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 166 lõike 9 kohaselt nende kahe siduva kohustuse ümberhindlusteguritest väiksemat.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid, krediidituletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 10.

{170;010}

50 % ümberhindlusteguriga bilansivälised kirjed vastavalt CRR artikli 429 lõikele 10

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 10, artikli 111 lõike 1 punkt b ja artikli 166 lõige 9

Kapitalinõuete määruse I lisa punkti 2 alapunktides a ja b osutatud selliste keskmise riskiga bilansiväliste kirjete kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 10 ja artikli 111 lõike 1 punkti b kohane riskipositsiooni väärtus, millele määrataks krediidiriski suhtes kohaldatava standardmeetodi määratluse kohaselt 50 % ümberhindlustegur (meeldetuletuseks: riskipositsiooni väärtus on siin 50 % nimiväärtusest). Meeldetuletuseks: spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda nimiväärtust.

See andmeväli hõlmab likviidsuse tagamise tehinguid ja muid väärtpaberistamisega seotud kohustusi. See tähendab, et kõigi likviidsuse tagamise tehingute ümberhindlustegur on tähtajast olenemata kapitalinõuete määruse artikli 255 kohaselt 50 %.

Kui siduv kohustus on seotud teise siduva kohustuse pikendamisega, kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 166 lõike 9 kohaselt nende kahe siduva kohustuse ümberhindlusteguritest väiksemat.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid, krediidituletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 10.

{180;010}

100 % ümberhindlusteguriga bilansivälised kirjed vastavalt CRR artikli 429 lõikele 10

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 10, artikli 111 lõike 1 punkt a ja artikli 166 lõige 9

Kapitalinõuete määruse I lisa punkti 1 alapunktides a kuni k osutatud selliste suure riskiga bilansiväliste kirjete kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 10 ja artikli 111 lõike 1 punkti a kohane riskipositsiooni väärtus, millele määrataks 100 % ümberhindlustegur (meeldetuletuseks: riskipositsiooni väärtus on siin 100 % nimiväärtusest). Meeldetuletuseks: spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda nimiväärtust.

See andmeväli hõlmab likviidsuse tagamise tehinguid ja muid väärtpaberistamisega seotud kohustusi.

Kui siduv kohustus on seotud teise siduva kohustuse pikendamisega, kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 166 lõike 9 kohaselt nende kahe siduva kohustuse ümberhindlusteguritest väiksemat.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid, krediidituletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 10.

{190;010}

Muud varad

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 5

Kõik varad peale kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingute, krediidituletisinstrumentide ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute (muud sellel andmeväljal kajastatavad varad on näiteks rahalise variatsioonitagatise laenujääk, kui seda tunnistatakse kasutatava raamatupidamistava kohaselt, likviidsed varad, mis on määratletud likviidsuskattekordaja kohaselt ning luhtunud ja arveldamata tehingud). Krediidiasutused ja investeerimisühingud lähtuvad hindamisel kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikes 5 sätestatud põhimõtetest.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad sellel andmeväljal raha, mis saadakse, ja mis tahes väärtpabereid, mis antakse vastaspoolele väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute kaudu ja mille bilansis kajastamist jätkatakse (st mille puhul raamatupidamisarvestuses kajastamise lõpetamise kriteeriumid ei ole täidetud). Peale selle peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud võtma sellel andmeväljal arvesse kirjed, mis on arvatud maha esimese taseme põhiomavahenditest ja täiendavatest esimese taseme omavahenditest (nt immateriaalsed varad, edasilükkunud tulumaksu vara jne).

{200;010}

Seoses tuletistehingutega antud mis tahes tagatiste kogunäitaja

Kapitalinõuete määruse artikli 429a lõige 2

Seoses tuletistehingutega antud mis tahes tagatise summa, kui sellise tagatise andmine vähendab kohaldatava raamatupidamistava kohaselt varade summat, nagu on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 429a lõikes 2.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu kliendipõhiste kliiritavate tuletistehingute alustamise tagatist ega aktsepteeritud rahalist variatsioonitagatist, nagu on kindlaks määratud kapitalinõuete määruse artikli 429a lõikes 3.

{210;010}

(-) Tuletustehingutega antud rahalise variatsioonitagatisega seotud nõuded

Kapitalinõuete määruse artikli 429a lõike 3 kolmas lõik

Tuletistehingu vastaspoolele antud rahalise variatsioonitagatisega seotud nõuded, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kohaldatava raamatupidamistava kohaselt kajastama neid nõudeid varana, tingimusel et täidetud on kapitalinõuete määruse artikli 429a lõike 3 punktides a–e sätestatud tingimused.

Esitatud summat võetakse arvesse ka andmeväljal {190, 010} kajastatud teiste varade hulgas.

{220;010}

(-) Välja jäetud keskse vastaspoole pool kliendipõhiste kliiritavate kauplemisriskipositsioonide puhul (alustamise tagatis)

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 11

Nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu kliendipõhistest kliiritavatest tuletistehingutest tulenev välja jäetud kauplemisriskipositsioonide alustamise tagatise (antud) osa, tingimusel et see vastab kapitalinõuete määruse artikli 306 lõike 1 punktis c sätestatud tingimustele.

Esitatud summat võetakse arvesse ka andmeväljal {190, 010} kajastatud teiste varade hulgas.

{230;010}

Korrigeerimine SFT-de raamatupidamislike müügitehingute puhul

Kapitalinõuete määruse artikli 429b lõige 5

Repotehingu käigus laenuks antud väärtpaberite väärtus, mille kajastamine lõpetatakse kohaldatava raamatupidamistava alusel raamatupidamisliku müügitehingu tõttu.

{240;010}

(-) Usaldusvarad

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 13

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 13 kohaste selliste usaldusvarade väärtus, mis vastavad IAS 39 kajastamise lõpetamise kriteeriumidele ja asjakohasel juhul IFRS 10 dekonsolideerimise kriteeriumidele, eeldades raamatupidamisliku tasaarvestuse või muude krediidiriski maandamise mõjude puudumist (st raamatupidamisliku tasaarvestuse ja krediidiriski maandamise mis tahes mõjud bilansilisele väärtusele tühistatakse).

Esitatud summat võetakse arvesse ka andmeväljal {190, 010} kajastatud teiste varade hulgas.

{250;010}

(-) Välja jäetud grupisisesed riskipositsioonid (individuaalsed) vastavalt CRR artikli 429 lõikele 7

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 7 ja artikli 113 lõige 6

Riskipositsioonid, mida ei ole konsolideeritud kohaldataval konsolideerimistasandil ja mille suhtes võib kohaldada kapitalinõuete määruse artikli 113 lõike 6 kohast käsitlust, tingimusel et kõik kapitalinõuete määruse artikli 113 lõike 6 punktides a–e sätestatud tingimused on täidetud ja pädevad asutused on andnud oma nõusoleku.

Esitatav summa tuleb esitada ka eespool vastavatel andmeväljadel nii, nagu ei oleks kohaldatud mingit väljajätmist.

{260;010}

(-) CRR artikli 429 lõike 14 kohaselt välja jäetud riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 14

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 14 kohaselt välja jäetud riskipositsioonid, tingimusel et asjaomased tingimused on täidetud ja pädevad asutused on andnud oma nõusoleku.

Esitatav summa tuleb esitada ka eespool vastavatel andmeväljadel nii, nagu ei oleks kohaldatud mingit väljajätmist.

{270;010}

(-) Maha arvatud varasumma – esimese taseme omavahendid – täielikult rakendatud määratlus

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 4 punkt a ja artikli 499 lõike 1 punkt a

See hõlmab kõiki selliseid korrigeerimisi, mis mõjutavad varade väärtust ja on ette nähtud järgmisega:

—

kapitalinõuete määruse artiklid 32 kuni 35 või

| — | kapitalinõuete määruse artiklid 36 kuni 47 või |
| --- | --- |

—

kapitalinõuete määruse artiklid 36 kuni 47 või

| — | kapitalinõuete määruse artiklid 56 kuni 60, |
| --- | --- |

—

kapitalinõuete määruse artiklid 56 kuni 60,

nagu on asjakohane.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mahaarvamiste suhtes tehtud erandeid, selliste mahaarvamiste alternatiive ja selliste mahaarvamiste tegemisest loobumist, mis on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklites 48, 49 ja 79, võtmata arvesse kapitalinõuete määruse X osa I jaotise 1. ja 2. peatükis sätestatud erandeid. Topeltarvestuse vältimiseks ei esita krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeerimisi, mida on kapitalinõuete määruse artikli 111 kohaselt juba kohaldatud riskipositsiooni väärtuse arvutamisel andmeväljadel {010;010} kuni {260;010}, ega korrigeerimisi, mille puhul ei arvata maha konkreetse vara väärtust.

Kuna need summad on juba kapitalinäitajast maha arvatud, vähendavad need finantsvõimenduse määra riskipositsiooni ja esitatakse negatiivse arvuna.

{280;010}

(-) Maha arvatud varasumma – esimese taseme omavahendid – üleminekuperioodil rakendatav määratlus

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 4 punkt a ja artikli 499 lõike 1 punkt b

See hõlmab kõiki selliseid korrigeerimisi, mis korrigeerivad varade väärtust ja on ette nähtud järgmisega:

| — | kapitalinõuete määruse artiklid 32 kuni 35 või |
| --- | --- |

—

kapitalinõuete määruse artiklid 32 kuni 35 või

| — | kapitalinõuete määruse artiklid 36 kuni 47 või |
| --- | --- |

—

kapitalinõuete määruse artiklid 36 kuni 47 või

| — | kapitalinõuete määruse artiklid 56 kuni 60, |
| --- | --- |

—

kapitalinõuete määruse artiklid 56 kuni 60,

nagu on asjakohane.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mahaarvamiste suhtes tehtud erandeid, selliste mahaarvamiste alternatiive ja selliste mahaarvamiste tegemisest loobumist, mis on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklites 48, 49 ja 79, võttes lisaks arvesse kapitalinõuete määruse X osa I jaotise 1. ja 2. peatükis sätestatud erandeid. Topeltarvestuse vältimiseks ei esita krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeerimisi, mida on kapitalinõuete määruse artikli 111 kohaselt juba kohaldatud riskipositsiooni väärtuse arvutamisel andmeväljadel {010;010} kuni {260;010}, ega korrigeerimisi, mille puhul ei arvata maha konkreetse vara väärtust.

Kuna need summad on juba kapitalinäitajast maha arvatud, vähendavad need finantsvõimenduse määra riskipositsiooni ja esitatakse negatiivse arvuna.

{290;010}

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni kogusumma – kasutades esimese taseme omavahendite täielikult rakendatud määratlust

Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad järgmise summa:

{LRCalc;010;010} + {LRCalc;020;010} + {LRCalc;030;010} + {LRCalc;040;010} + {LRCalc;050;010} + {LRCalc;060;010} + {LRCalc;070;010} + {LRCalc;080;010} + {LRCalc;090;010} + {LRCalc;100;010} + {LRCalc;110;010} + {LRCalc;120;010} + {LRCalc;130;010} + {LRCalc;140;010} + {LRCalc;150;010} + {LRCalc;160;010} + {LRCalc;170;010} + {LRCalc;180;010} + {LRCalc;190;010} + {LRCalc;200;010} + {LRCalc;210;010} + {LRCalc;220;010} + {LRCalc;230;010} + {LRCalc;240;010} + {LRCalc;250;010} + {LRCalc;260;010} + {LRCalc;270;010}

{300;010}

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni kogusumma – kasutades esimese taseme omavahendite üleminekuperioodil rakendatavat määratlust

Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad järgmise summa:

{LRCalc;010;010} + {LRCalc;020;010} + {LRCalc;030;010} + {LRCalc;040;010} + {LRCalc;050;010} + {LRCalc;060;010} + {LRCalc;070;010} + {LRCalc;080;010} + {LRCalc;090;010} + {LRCalc;100;010} + {LRCalc;110;010} + {LRCalc;120;010} + {LRCalc;130;010} - {LRCalc;140;010} + {LRCalc;150;010} + {LRCalc;160;010} + {LRCalc;170;010} + {LRCalc;180;010} + {LRCalc;190;010} + {LRCalc;200;010} + {LRCalc;210;010} + {LRCalc;220;010} + {LRCalc;230;010} + {LRCalc;240;010} + {LRCalc;250;010} + {LRCalc;260;010} + {LRCalc;280;010}

Rida

ja veerg

Kapital

{310;010}

Esimese taseme omavahendid – täielikult rakendatud määratlus

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 3 ja artikli 499 lõige 1

Siin kajastatakse esimese taseme omavahendite summat, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 25, võtmata arvesse kapitalinõuete määruse X osa I jaotise 1. ja 2. peatükis sätestatud erandeid.

{320;010}

Esimese taseme omavahendid – üleminekuperioodil rakendatav määratlus

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 3 ja artikli 499 lõige 1

Siin kajastatakse esimese taseme omavahendite summat, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 25, pärast kapitalinõuete määruse X osa I jaotise 1. ja 2. peatükis sätestatud erandite arvessevõtmist.

Rida

ja veerg

Finantsvõimenduse määr

{330;010}

Finantsvõimenduse määr – kasutades esimese taseme omavahendite täielikult rakendatud määratlust

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 2 ja artikli 499 lõige 1

Siin kajastatakse käesoleva lisa II osa punkti 4 kohaselt arvutatud finantsvõimenduse määra.

{340;010}

Finantsvõimenduse määr – kasutades esimese taseme omavahendite üleminekuperioodil rakendatavat määratlust

Kapitalinõuete määruse artikli 429 lõige 2 ja artikli 499 lõige 1

Siin kajastatakse käesoleva lisa II osa punkti 5 kohaselt arvutatud finantsvõimenduse määra.

5.   C 40.00 – Riskipositsiooni näitaja alternatiivne käsitlus (LR1)

| 21. | Aruande käesolevasse ossa koondatakse andmed tuletisinstrumentide, väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ning bilansiväliste kirjete alternatiivse käsitluse kohta. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad vormis LR1 kajastatavad raamatupidamislikud bilansilised väärtused kindlaks kohaldatava raamatupidamistava alusel vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 77. „Bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist“ tähendab raamatupidamislikku bilansilist väärtust, milles ei ole tasaarvestuse ega muude riskide maandamise mõjusid arvesse võetud. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad LR1, nagu LRCalci andmeväljadel {050;010}, {080;010}, {100;010}, {120;010}, {220;010}, {250;010} ja {260;010} viidatud erandeid ei oleks kohaldatud, välja arvatud andmeväljade {250;120} ja {260;120} puhul.






  Rida ja veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| {010;010} | Tuletisinstrumendid – raamatupidamislik bilansiline väärtus

  Siin esitatakse andmeväljade {020;010}, {050;010} ja {060;010} summa. |
| {010;020} | Tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist

  Siin esitatakse andmeväljade {020;020}, {050;020} ja {060;020} summa. |
| {010;050} | Tuletisinstrumendid – lisand turuväärtuse meetodi korral (eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist)

  Siin esitatakse andmeväljade {020;050}, {050;050} ja {060;050} summa. |
| {010;070} | Tuletisinstrumendid – tinglik väärtus

  Siin esitatakse andmeväljade {020;070}, {050;070} ja {060;070} summa. |
| {020;010} | Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse) – raamatupidamislik bilansiline väärtus

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77
  Krediidituletisinstrumentide kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb vastaspoolele krediidiriski kaitset ja lepingut kajastatakse bilansis varana. |
| {020;020} | Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse) – bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77
  Krediidituletisinstrumentide kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb vastaspoolele krediidiriski kaitset ja lepingut kajastatakse bilansis varana, eeldades usaldatavusnõuetekohase või raamatupidamisliku tasaarvestuse või muude krediidiriski maandamise mõjude puudumist (st raamatupidamisliku tasaarvestuse ja krediidiriski maandamise mis tahes mõjud bilansilisele väärtusele tühistatakse). |
| {020;050} | Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse) – lisand turuväärtuse meetodi korral (eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist)

  Siin esitatakse andmeväljade {030;050} ja {040;050} summa. |
| {020;070} | Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse) – tinglik väärtus

  Siin esitatakse andmeväljade {030;070} ja {040;070} summa. |
| {020;075} | Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse) – tinglik ülemväärtus

  Sellel andmeväljal esitatakse tinglik väärtus, millele andmeväljal {020; 070} esitatud krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse) viitavad pärast mis tahes sellise õiglase väärtuse negatiivsete muutuste võrra vähendamist, mis on väljakirjutatud krediidituletisinstrumendiga seoses kaasatud esimese taseme omavahendite hulka. |
| {030;050} | Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse), millel on tehingu arveldamise klausel – lisand turuväärtuse meetodi korral (eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist)

  Kapitalinõuete määruse artikli 299 lõige 2
  Sellel andmeväljal kajastatakse krediidituletisinstrumentide potentsiaalset tuleviku riskipositsiooni, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb vastaspoolele krediidiriski kaitset tehingu arveldamise klausliga, eeldades tasaarvestuse või muu krediidiriski maandamise puudumist. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal krediidituletisinstrumentide jaoks ettenähtud lisandit, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb vastaspoolele krediidiriski kaitset ilma tehingu arveldamise klauslita. Selle asemel kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud seda andmeväljal {LR1;040;050}.
  Tehingu arveldamise klausli all mõistetakse klauslit, mis annab makseviivituses mitteolevale poolele õiguse lõpetada ja arveldada õigeaegselt kõik asjaomase lepingu raamesse kuuluvad tehingud vastaspoole makseviivituse, sealhulgas maksejõuetuse või pankroti korral.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvaid, vaid kõiki krediidituletisinstrumente. |
| {030;070} | Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse), millel on tehingu arveldamise klausel – tinglik väärtus

  Sellel andmeväljal kajastatakse tinglik väärtus, millele krediidituletisinstrumendid viitavad, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb vastaspoolele krediidiriski kaitset tehingu arveldamise klausliga.
  Tehingu arveldamise klausli all mõistetakse klauslit, mis annab makseviivituses mitteolevale poolele õiguse lõpetada ja arveldada õigeaegselt kõik asjaomase lepingu raamesse kuuluvad tehingud vastaspoole makseviivituse, sealhulgas maksejõuetuse või pankroti korral.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvaid, vaid kõiki krediidituletisinstrumente. |
| {040;050} | Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse), millel ei ole tehingu arveldamise klauslit – lisand turuväärtuse meetodi korral (eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist)

  Kapitalinõuete määruse artikli 299 lõige 2
  Sellel andmeväljal kajastatakse krediidituletisinstrumentide potentsiaalset tuleviku riskipositsiooni, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb vastaspoolele krediidiriski kaitset, millel ei ole tehingu arveldamise klauslit, eeldades tasaarvestuse või muu krediidiriski maandamise puudumist.
  Tehingu arveldamise klausli all mõistetakse klauslit, mis annab makseviivituses mitteolevale poolele õiguse lõpetada ja arveldada õigeaegselt kõik asjaomase lepingu raamesse kuuluvad tehingud vastaspoole makseviivituse, sealhulgas maksejõuetuse või pankroti korral.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvaid, vaid kõiki krediidituletisinstrumente. |
| {040;070} | Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse), millel ei ole tehingu arveldamise klauslit – tinglik väärtus

  Sellel andmeväljal kajastatakse tinglik väärtus, millele krediidituletisinstrumendid viitavad, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb vastaspoolele krediidiriski kaitset, millel ei ole tehingu arveldamise klauslit.
  Tehingu arveldamise klausli all mõistetakse klauslit, mis annab makseviivituses mitteolevale poolele õiguse lõpetada ja arveldada õigeaegselt kõik asjaomase lepingu raamesse kuuluvad tehingud vastaspoole makseviivituse, sealhulgas maksejõuetuse või pankroti korral.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvaid, vaid kõiki krediidituletisinstrumente. |
| {050;010} | Krediidituletisinstrumendid (ostetud krediidiriski kaitse) – raamatupidamislik bilansiline väärtus

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77
  Krediidituletisinstrumentide kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab vastaspoolelt krediidiriski kaitset ja lepingut kajastatakse bilansis varana.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvaid, vaid kõiki krediidituletisinstrumente. |
| {050;020} | Krediidituletisinstrumendid (ostetud krediidiriski kaitse) – bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77
  Krediidituletisinstrumentide kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab vastaspoolelt krediidiriski kaitset ja lepingut kajastatakse bilansis varana, eeldades usaldatavusnõuetekohase või raamatupidamisliku tasaarvestuse või muude krediidiriski maandamise mõjude puudumist (st raamatupidamisliku tasaarvestuse ja krediidiriski maandamise mis tahes mõjud bilansilisele väärtusele tühistatakse).
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvaid, vaid kõiki krediidituletisinstrumente. |
| {050;050} | Krediidituletisinstrumendid (ostetud krediidiriski kaitse) – lisand turuväärtuse meetodi korral (eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist)

  Kapitalinõuete määruse artikli 299 lõige 2
  Sellel andmeväljal kajastatakse krediidituletisinstrumentide potentsiaalset tuleviku riskipositsiooni, kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab vastaspoolelt krediidiriski kaitset, eeldades tasaarvestuse või muu krediidiriski maandamise puudumist.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvaid, vaid kõiki krediidituletisinstrumente. |
| {050;070} | Krediidituletisinstrumendid (ostetud krediidiriski kaitse) – tinglik väärtus

  Sellel andmeväljal kajastatakse tinglik väärtus, millele krediidituletisinstrumendid viitavad, kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab vastaspoolelt krediidiriski kaitset.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvaid, vaid kõiki krediidituletisinstrumente. |
| {050;075} | Krediidituletisinstrumendid (ostetud krediidiriski kaitse) – tinglik ülemväärtus

  Sellel andmeväljal esitatakse tinglik väärtus, millele andmeväljal {050;050} esitatud krediidituletisinstrumendid (ostetud krediidiriski kaitse) viitavad pärast mis tahes sellise õiglase väärtuse positiivsete muutuste võrra vähendamist, mis on ostetud krediidituletisinstrumendiga seoses kaasatud esimese taseme omavahendite hulka. |
| {050;085} | Krediidituletisinstrumendid (ostetud krediidiriski kaitse) – tinglik ülemväärtus (sama aluseks olev üksus)

  Tinglik väärtus, millele krediidituletisinstrumendid viitavad, kui aruannet esitav krediidiasutus või investeerimisühing ostab krediidiriski kaitset enda välja kirjutatud krediidituletisinstrumentide aluseks oleva üksusega sama aluseks oleva üksuse krediidiriski vastu.
  Selle andmevälja väärtuse esitamisel loetakse aluseks olevaid üksusi samaks juhul, kui tegemist on sama juriidilise isiku ja sama nõudeõiguse järguga.
  Aluseks olevate üksuste kogumile ostetud krediidiriski kaitset loetakse samaks, kui see krediidiriski kaitse on majanduslikult samaväärne krediidiriski kaitse ostmisega eraldi iga üksiku aluseks oleva üksuse krediidiriski vastu.
  Kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab krediidiriski kaitset aluseks olevate üksuste kogumile, loetakse seda krediidiriski kaitset samaks üksnes juhul, kui ostetud krediidiriski kaitse katab täielikult kõik selle kogumi alajaotised, millele krediidiriski kaitse on müüdud. Teisisõnu võib tasaarvestamist arvesse võtta üksnes juhul, kui aluseks olevate üksuste kogum ja allutatuse tase on mõlema tehingu puhul ühesugused.
  Sellel andmeväljal arvesse võetavad ostetud krediidiriski kaitse tinglikud väärtused ei tohi ühegi aluseks oleva üksuse puhul ületada andmeväljadel {020;075} ja {050;075} esitatud summasid. |
| {060;010} | Finantstuletisinstrumendid – raamatupidamislik bilansiline väärtus

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77
  Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingute kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui lepinguid kajastatakse bilansis varana. |
| {060;020} | Finantstuletisinstrumendid – bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77
  Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingute kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui lepinguid kajastatakse bilansis varana, eeldades usaldatavusnõuetekohase või raamatupidamisliku tasaarvestuse või muude krediidiriski maandamise mõjude puudumist (st raamatupidamisliku tasaarvestuse ja krediidiriski maandamise mis tahes mõjud bilansilisele väärtusele tühistatakse). |
| {060;050} | Finantstuletisinstrumendid – lisand turuväärtuse meetodi korral (eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 274
  Sellel andmeväljal kajastatakse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingute regulatiivset potentsiaalset tuleviku riskipositsiooni, eeldades tasaarvestuse või muu krediidiriski maandamise puudumist. |
| {060;070} | Finantstuletisinstrumendid – tinglik väärtus

  Sellel andmeväljal kajastatakse tinglik väärtus, millele viitavad kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingud. |
| {070;010} | Tasaarvestuse raamlepinguga kaetud SFT-d – raamatupidamislik bilansiline väärtus

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77 ja artikkel 206
  Kapitalinõuete määruse artikli 206 kohaselt aktsepteeritava tasaarvestuse raamlepinguga kaetud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal raha, mis saadakse, ega mis tahes väärtpabereid, mis antakse vastaspoolele eespool nimetatud tehingute kaudu ja mille bilansis kajastamist jätkatakse (st mille puhul raamatupidamisarvestuses kajastamise lõpetamise kriteeriumid ei ole täidetud). Selle asemel kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud seda andmeväljal {090,010}. |
| {070;020} | Tasaarvestuse raamlepinguga kaetud SFT-d – bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77 ja artikkel 206
  Kapitalinõuete määruse artikli 206 kohaselt aktsepteeritava tasaarvestuse raamlepinguga kaetud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui lepinguid kajastatakse bilansis varana, eeldades usaldatavusnõuetekohase või raamatupidamisliku tasaarvestuse või muude krediidiriski maandamise mõjude puudumist (st raamatupidamisliku tasaarvestuse ja krediidiriski maandamise mis tahes mõjud bilansilisele väärtusele tühistatakse). Kui väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul on müügi raamatupidamisarvestus toimunud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt, tühistavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kõik müügiga seotud raamatupidamiskanded.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal raha, mis saadakse, ega mis tahes väärtpabereid, mis antakse vastaspoolele eespool nimetatud tehingute kaudu ja mille bilansis kajastamist jätkatakse (st mille puhul raamatupidamisarvestuses kajastamise lõpetamise kriteeriumid ei ole täidetud). Selle asemel kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud seda andmeväljal {090 020}. |
| {070;040} | Tasaarvestuse raamlepinguga kaetud SFT-d – SFT-de lisand

  Kapitalinõuete määruse artikkel 206
  Kapitalinõuete määruse artiklis 206 sätestatud nõuetele vastava tasaarvestuslepinguga kaetud (sealhulgas bilansiväliste) väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute jaoks moodustavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tasaarvestatavate tehingute kogumid. Iga tasaarvestatavate tehingute kogumi puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud praeguse vastaspoole riskipositsiooni jaoks lisandi järgmise valemi kohaselt:

  CCE = max{(Σi
  E
  i – Σi
  C
  i); 0}
  kus:







  i | = | iga tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluv tehing; |
| Ei | = | kapitalinõuete määruse artikli 220 lõikes 3 määratletud väärtus Ei tehingu i puhul. |
| Ci | = | kapitalinõuete määruse artikli 220 lõikes 3 määratletud väärtus Ci tehingu i puhul. |

23.

Rida ja veerg

Viited õigussätetele ja juhised

{010;010}

Tuletisinstrumendid – raamatupidamislik bilansiline väärtus

Siin esitatakse andmeväljade {020;010}, {050;010} ja {060;010} summa.

{010;020}

Tuletisinstrumendid – bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist

Siin esitatakse andmeväljade {020;020}, {050;020} ja {060;020} summa.

{010;050}

Tuletisinstrumendid – lisand turuväärtuse meetodi korral (eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist)

Siin esitatakse andmeväljade {020;050}, {050;050} ja {060;050} summa.

{010;070}

Tuletisinstrumendid – tinglik väärtus

Siin esitatakse andmeväljade {020;070}, {050;070} ja {060;070} summa.

{020;010}

Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse) – raamatupidamislik bilansiline väärtus

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77

Krediidituletisinstrumentide kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb vastaspoolele krediidiriski kaitset ja lepingut kajastatakse bilansis varana.

{020;020}

Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse) – bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77

Krediidituletisinstrumentide kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb vastaspoolele krediidiriski kaitset ja lepingut kajastatakse bilansis varana, eeldades usaldatavusnõuetekohase või raamatupidamisliku tasaarvestuse või muude krediidiriski maandamise mõjude puudumist (st raamatupidamisliku tasaarvestuse ja krediidiriski maandamise mis tahes mõjud bilansilisele väärtusele tühistatakse).

{020;050}

Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse) – lisand turuväärtuse meetodi korral (eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist)

Siin esitatakse andmeväljade {030;050} ja {040;050} summa.

{020;070}

Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse) – tinglik väärtus

Siin esitatakse andmeväljade {030;070} ja {040;070} summa.

{020;075}

Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse) – tinglik ülemväärtus

Sellel andmeväljal esitatakse tinglik väärtus, millele andmeväljal {020; 070} esitatud krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse) viitavad pärast mis tahes sellise õiglase väärtuse negatiivsete muutuste võrra vähendamist, mis on väljakirjutatud krediidituletisinstrumendiga seoses kaasatud esimese taseme omavahendite hulka.

{030;050}

Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse), millel on tehingu arveldamise klausel – lisand turuväärtuse meetodi korral (eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist)

Kapitalinõuete määruse artikli 299 lõige 2

Sellel andmeväljal kajastatakse krediidituletisinstrumentide potentsiaalset tuleviku riskipositsiooni, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb vastaspoolele krediidiriski kaitset tehingu arveldamise klausliga, eeldades tasaarvestuse või muu krediidiriski maandamise puudumist. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal krediidituletisinstrumentide jaoks ettenähtud lisandit, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb vastaspoolele krediidiriski kaitset ilma tehingu arveldamise klauslita. Selle asemel kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud seda andmeväljal {LR1;040;050}.

Tehingu arveldamise klausli all mõistetakse klauslit, mis annab makseviivituses mitteolevale poolele õiguse lõpetada ja arveldada õigeaegselt kõik asjaomase lepingu raamesse kuuluvad tehingud vastaspoole makseviivituse, sealhulgas maksejõuetuse või pankroti korral.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvaid, vaid kõiki krediidituletisinstrumente.

{030;070}

Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse), millel on tehingu arveldamise klausel – tinglik väärtus

Sellel andmeväljal kajastatakse tinglik väärtus, millele krediidituletisinstrumendid viitavad, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb vastaspoolele krediidiriski kaitset tehingu arveldamise klausliga.

Tehingu arveldamise klausli all mõistetakse klauslit, mis annab makseviivituses mitteolevale poolele õiguse lõpetada ja arveldada õigeaegselt kõik asjaomase lepingu raamesse kuuluvad tehingud vastaspoole makseviivituse, sealhulgas maksejõuetuse või pankroti korral.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvaid, vaid kõiki krediidituletisinstrumente.

{040;050}

Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse), millel ei ole tehingu arveldamise klauslit – lisand turuväärtuse meetodi korral (eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist)

Kapitalinõuete määruse artikli 299 lõige 2

Sellel andmeväljal kajastatakse krediidituletisinstrumentide potentsiaalset tuleviku riskipositsiooni, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb vastaspoolele krediidiriski kaitset, millel ei ole tehingu arveldamise klauslit, eeldades tasaarvestuse või muu krediidiriski maandamise puudumist.

Tehingu arveldamise klausli all mõistetakse klauslit, mis annab makseviivituses mitteolevale poolele õiguse lõpetada ja arveldada õigeaegselt kõik asjaomase lepingu raamesse kuuluvad tehingud vastaspoole makseviivituse, sealhulgas maksejõuetuse või pankroti korral.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvaid, vaid kõiki krediidituletisinstrumente.

{040;070}

Krediidituletisinstrumendid (müüdud krediidiriski kaitse), millel ei ole tehingu arveldamise klauslit – tinglik väärtus

Sellel andmeväljal kajastatakse tinglik väärtus, millele krediidituletisinstrumendid viitavad, kui krediidiasutus või investeerimisühing müüb vastaspoolele krediidiriski kaitset, millel ei ole tehingu arveldamise klauslit.

Tehingu arveldamise klausli all mõistetakse klauslit, mis annab makseviivituses mitteolevale poolele õiguse lõpetada ja arveldada õigeaegselt kõik asjaomase lepingu raamesse kuuluvad tehingud vastaspoole makseviivituse, sealhulgas maksejõuetuse või pankroti korral.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvaid, vaid kõiki krediidituletisinstrumente.

{050;010}

Krediidituletisinstrumendid (ostetud krediidiriski kaitse) – raamatupidamislik bilansiline väärtus

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77

Krediidituletisinstrumentide kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab vastaspoolelt krediidiriski kaitset ja lepingut kajastatakse bilansis varana.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvaid, vaid kõiki krediidituletisinstrumente.

{050;020}

Krediidituletisinstrumendid (ostetud krediidiriski kaitse) – bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77

Krediidituletisinstrumentide kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab vastaspoolelt krediidiriski kaitset ja lepingut kajastatakse bilansis varana, eeldades usaldatavusnõuetekohase või raamatupidamisliku tasaarvestuse või muude krediidiriski maandamise mõjude puudumist (st raamatupidamisliku tasaarvestuse ja krediidiriski maandamise mis tahes mõjud bilansilisele väärtusele tühistatakse).

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvaid, vaid kõiki krediidituletisinstrumente.

{050;050}

Krediidituletisinstrumendid (ostetud krediidiriski kaitse) – lisand turuväärtuse meetodi korral (eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist)

Kapitalinõuete määruse artikli 299 lõige 2

Sellel andmeväljal kajastatakse krediidituletisinstrumentide potentsiaalset tuleviku riskipositsiooni, kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab vastaspoolelt krediidiriski kaitset, eeldades tasaarvestuse või muu krediidiriski maandamise puudumist.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvaid, vaid kõiki krediidituletisinstrumente.

{050;070}

Krediidituletisinstrumendid (ostetud krediidiriski kaitse) – tinglik väärtus

Sellel andmeväljal kajastatakse tinglik väärtus, millele krediidituletisinstrumendid viitavad, kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab vastaspoolelt krediidiriski kaitset.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mitte ainult kauplemisportfelli kuuluvaid, vaid kõiki krediidituletisinstrumente.

{050;075}

Krediidituletisinstrumendid (ostetud krediidiriski kaitse) – tinglik ülemväärtus

Sellel andmeväljal esitatakse tinglik väärtus, millele andmeväljal {050;050} esitatud krediidituletisinstrumendid (ostetud krediidiriski kaitse) viitavad pärast mis tahes sellise õiglase väärtuse positiivsete muutuste võrra vähendamist, mis on ostetud krediidituletisinstrumendiga seoses kaasatud esimese taseme omavahendite hulka.

{050;085}

Krediidituletisinstrumendid (ostetud krediidiriski kaitse) – tinglik ülemväärtus (sama aluseks olev üksus)

Tinglik väärtus, millele krediidituletisinstrumendid viitavad, kui aruannet esitav krediidiasutus või investeerimisühing ostab krediidiriski kaitset enda välja kirjutatud krediidituletisinstrumentide aluseks oleva üksusega sama aluseks oleva üksuse krediidiriski vastu.

Selle andmevälja väärtuse esitamisel loetakse aluseks olevaid üksusi samaks juhul, kui tegemist on sama juriidilise isiku ja sama nõudeõiguse järguga.

Aluseks olevate üksuste kogumile ostetud krediidiriski kaitset loetakse samaks, kui see krediidiriski kaitse on majanduslikult samaväärne krediidiriski kaitse ostmisega eraldi iga üksiku aluseks oleva üksuse krediidiriski vastu.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing ostab krediidiriski kaitset aluseks olevate üksuste kogumile, loetakse seda krediidiriski kaitset samaks üksnes juhul, kui ostetud krediidiriski kaitse katab täielikult kõik selle kogumi alajaotised, millele krediidiriski kaitse on müüdud. Teisisõnu võib tasaarvestamist arvesse võtta üksnes juhul, kui aluseks olevate üksuste kogum ja allutatuse tase on mõlema tehingu puhul ühesugused.

Sellel andmeväljal arvesse võetavad ostetud krediidiriski kaitse tinglikud väärtused ei tohi ühegi aluseks oleva üksuse puhul ületada andmeväljadel {020;075} ja {050;075} esitatud summasid.

{060;010}

Finantstuletisinstrumendid – raamatupidamislik bilansiline väärtus

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77

Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingute kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui lepinguid kajastatakse bilansis varana.

{060;020}

Finantstuletisinstrumendid – bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77

Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingute kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui lepinguid kajastatakse bilansis varana, eeldades usaldatavusnõuetekohase või raamatupidamisliku tasaarvestuse või muude krediidiriski maandamise mõjude puudumist (st raamatupidamisliku tasaarvestuse ja krediidiriski maandamise mis tahes mõjud bilansilisele väärtusele tühistatakse).

{060;050}

Finantstuletisinstrumendid – lisand turuväärtuse meetodi korral (eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist)

Kapitalinõuete määruse artikkel 274

Sellel andmeväljal kajastatakse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingute regulatiivset potentsiaalset tuleviku riskipositsiooni, eeldades tasaarvestuse või muu krediidiriski maandamise puudumist.

{060;070}

Finantstuletisinstrumendid – tinglik väärtus

Sellel andmeväljal kajastatakse tinglik väärtus, millele viitavad kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingud.

{070;010}

Tasaarvestuse raamlepinguga kaetud SFT-d – raamatupidamislik bilansiline väärtus

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77 ja artikkel 206

Kapitalinõuete määruse artikli 206 kohaselt aktsepteeritava tasaarvestuse raamlepinguga kaetud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal raha, mis saadakse, ega mis tahes väärtpabereid, mis antakse vastaspoolele eespool nimetatud tehingute kaudu ja mille bilansis kajastamist jätkatakse (st mille puhul raamatupidamisarvestuses kajastamise lõpetamise kriteeriumid ei ole täidetud). Selle asemel kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud seda andmeväljal {090,010}.

{070;020}

Tasaarvestuse raamlepinguga kaetud SFT-d – bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77 ja artikkel 206

Kapitalinõuete määruse artikli 206 kohaselt aktsepteeritava tasaarvestuse raamlepinguga kaetud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui lepinguid kajastatakse bilansis varana, eeldades usaldatavusnõuetekohase või raamatupidamisliku tasaarvestuse või muude krediidiriski maandamise mõjude puudumist (st raamatupidamisliku tasaarvestuse ja krediidiriski maandamise mis tahes mõjud bilansilisele väärtusele tühistatakse). Kui väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul on müügi raamatupidamisarvestus toimunud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt, tühistavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kõik müügiga seotud raamatupidamiskanded.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal raha, mis saadakse, ega mis tahes väärtpabereid, mis antakse vastaspoolele eespool nimetatud tehingute kaudu ja mille bilansis kajastamist jätkatakse (st mille puhul raamatupidamisarvestuses kajastamise lõpetamise kriteeriumid ei ole täidetud). Selle asemel kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud seda andmeväljal {090 020}.

{070;040}

Tasaarvestuse raamlepinguga kaetud SFT-d – SFT-de lisand

Kapitalinõuete määruse artikkel 206

Kapitalinõuete määruse artiklis 206 sätestatud nõuetele vastava tasaarvestuslepinguga kaetud (sealhulgas bilansiväliste) väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute jaoks moodustavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tasaarvestatavate tehingute kogumid. Iga tasaarvestatavate tehingute kogumi puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud praeguse vastaspoole riskipositsiooni jaoks lisandi järgmise valemi kohaselt:

CCE = max{(Σi
  E
  i – Σi
  C
  i); 0}

kus:

i

=

iga tasaarvestatavate tehingute kogumisse kuuluv tehing;

Ei

=

kapitalinõuete määruse artikli 220 lõikes 3 määratletud väärtus Ei tehingu i puhul.

Ci

=

kapitalinõuete määruse artikli 220 lõikes 3 määratletud väärtus Ci tehingu i puhul.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud agregeerivad summad, mis nad on selle valemiga kõigi tasaarvestatavate tehingute kogumite puhul saanud, ja kajastavad saadud tulemust sellel andmeväljal.

{080;010}

Tasaarvestuse raamlepinguga katmata SFT-d – raamatupidamislik bilansiline väärtus

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77

Kapitalinõuete määruse artikli 206 kohaselt aktsepteeritava tasaarvestuse raamlepinguga katmata väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui lepinguid kajastatakse bilansis varana.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal raha, mis saadakse, ega mis tahes väärtpabereid, mis antakse vastaspoolele eespool nimetatud tehingute kaudu ja mille bilansis kajastamist jätkatakse (st mille puhul raamatupidamisarvestuses kajastamise lõpetamise kriteeriumid ei ole täidetud). Selle asemel kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud seda andmeväljal {090,010}.

{080;020}

Tasaarvestuse raamlepinguga katmata SFT-d – bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77

Kapitalinõuete määruse artikli 206 kohaselt aktsepteeritava tasaarvestuse raamlepinguga katmata väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui lepinguid kajastatakse bilansis varadena, eeldades raamatupidamisliku tasaarvestuse või muude krediidiriski maandamise mõjude puudumist (st raamatupidamisliku tasaarvestuse ja krediidiriski maandamise mis tahes mõjud bilansilisele väärtusele tühistatakse). Kui väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul on müügi raamatupidamisarvestus toimunud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt, tühistavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kõik müügiga seotud raamatupidamiskanded.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal raha, mis saadakse, ega mis tahes väärtpabereid, mis antakse vastaspoolele eespool nimetatud tehingute kaudu ja mille bilansis kajastamist jätkatakse (st mille puhul raamatupidamisarvestuses kajastamise lõpetamise kriteeriumid ei ole täidetud). Selle asemel kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud seda andmeväljal {090 020}.

{080;040}

Tasaarvestuse raamlepinguga katmata SFT-d – SFT-de lisand

Kapitalinõuete määruse artikkel 206

Kapitalinõuete määruse artikli 206 kohaselt aktsepteeritava tasaarvestuse raamlepinguga katmata (sealhulgas bilansiväliste) väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute jaoks moodustavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kogumid, mis koosnevad kõigist tehinguga hõlmatud varadest (st iga väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingut käsitatakse eraldi kogumina), ning määravad iga kogumi puhul praeguse vastaspoole riskipositsiooni jaoks lisandi kindlaks järgmise valemi kohaselt:

CCE = max {(E – C); 0}

kus:

E = kapitalinõuete määruse artikli 220 lõikes 3 määratletud väärtus Ei;

C = kapitalinõuete määruse artikli 220 lõikes 3 määratletud väärtus Ci.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud agregeerivad summad, mis nad on selle valemiga kõigi eespool nimetatud kogumite puhul saanud, ja kajastavad saadud tulemust sellel andmeväljal.

{090;010}

Muud varad – raamatupidamislik bilansiline väärtus

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77

Kõigi muude varade kui krediidituletisinstrumentide, väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingute kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus.

{090;020}

Muud varad – bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 77

Kõigi muude varade kui krediidituletisinstrumentide, väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepingute kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, eeldades raamatupidamisliku tasaarvestuse või muude krediidiriski maandamise mõjude puudumist (st raamatupidamisliku tasaarvestuse ja krediidiriski maandamise mis tahes mõjud bilansilisele väärtusele tühistatakse).

{100;070}

Krediidiriski standardmeetodi kohased madala riskiga bilansivälised kirjed, millest – nimiväärtus

Kapitalinõuete määruse artikkel 111

Sellel andmeväljal kajastatakse selliste bilansiväliste kirjete nimiväärtust, millele krediidiriski standardmeetodi alusel määrataks krediidiriski ümberhindlustegur 0 %. Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda seda väärtust.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid, krediidituletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 10.

{110;070}

Uuenevad jaenõuded, millest – nimiväärtus

Kapitalinõuete määruse artikkel 111 ja artikli 154 lõige 4

Sellel andmeväljal kajastatakse selliste bilansiväliste kvalifitseeruvate uuenevate jaenõuete nimiväärtust, mis vastavad kapitalinõuete määruse artikli 154 lõike 4 punktides a kuni c sätestatud tingimustele. Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda seda väärtust.

See hõlmab kõiki üksikisikute vastu olevaid nõudeid, mis on uuenevad ja tingimusteta tühistatavad, nagu on kirjeldatud kapitalinõuete määruse artikli 149 punktis b, ning mis on kokku piiratud 100 000 euroga võlgniku kohta.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid, krediidituletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 10.

{120;070}

Tingimusteta tühistatavad krediitkaartide krediidilimiidid – nimiväärtus

Kapitalinõuete määruse artikkel 111 ja artikli 154 lõige 4

Sellel andmeväljal kajastatakse krediitkaartide selliste krediidilimiitide nimiväärtust, mille krediidiasutus või investeerimisühing võib igal ajal etteteatamiseta ja tingimusteta tühistada ning millele krediidiriski standardmeetodi alusel määrataks krediidiriski ümberhindlustegur 0 %. Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda seda väärtust.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal krediidilimiite, mille puhul on ette nähtud automaatne tühistamine laenuvõtja krediidivõimelisuse halvenemise korral, ent mis ei ole krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt igal ajal etteteatamiseta ja tingimusteta tühistavad.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid, krediidituletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 10.

{130;070}

Mitteuuenevad tingimusteta tühistatavad limiidid – nimiväärtus

Kapitalinõuete määruse artikkel 111 ja artikli 154 lõige 4

Siin kajastatakse selliste muude limiitide nimiväärtust, mille krediidiasutus või investeerimisühing võib igal ajal etteteatamiseta ja tingimusteta tühistada ning millele krediidiriski standardmeetodi alusel määrataks krediidiriski ümberhindlustegur 0 %. Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda seda väärtust.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal krediidilimiite, mille puhul on ette nähtud automaatne tühistamine laenuvõtja krediidivõimelisuse halvenemise korral, ent mis ei ole krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt igal ajal etteteatamiseta ja tingimusteta tühistavad.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid, krediidituletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 10.

{140;070}

Krediidiriski standardmeetodi kohased mõõduka riskiga bilansivälised kirjed – nimiväärtus

Kapitalinõuete määruse artikkel 111

Sellel andmeväljal kajastatakse selliste bilansiväliste kirjete nimiväärtust, millele krediidiriski standardmeetodi alusel määrataks krediidiriski ümberhindlustegur 20 %. Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda seda väärtust.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid, krediidituletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 10.

{150;070}

Krediidiriski standardmeetodi kohased keskmise riskiga bilansivälised kirjed – nimiväärtus

Kapitalinõuete määruse artikkel 111

Sellel andmeväljal kajastatakse selliste bilansiväliste kirjete nimiväärtust, millele krediidiriski standardmeetodi alusel määrataks krediidiriski ümberhindlustegur 50 %. Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda seda väärtust.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid, krediidituletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 10.

{160;070}

Krediidiriski standardmeetodi kohased täisriskiga bilansivälised kirjed – nimiväärtus

Kapitalinõuete määruse artikkel 111

Sellel andmeväljal kajastatakse selliste bilansiväliste kirjete nimiväärtust, millele krediidiriski standardmeetodi alusel määrataks krediidiriski ümberhindlustegur 100 %. Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda seda väärtust.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellel andmeväljal arvesse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid, krediidituletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 10.

{170;070}

(Memokirje) Uuenevate jaenõuete kasutatud limiidid – nimiväärtus

Kapitalinõuete määruse artikli 154 lõige 4

Sellel andmeväljal kajastatakse bilansiväliste uuenevate jaenõuete kasutatud limiitide nimiväärtust. Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda seda väärtust.

{180;070}

(Memokirje) Tingimusteta tühistatavad krediitkaartide kasutatud krediidilimiidid – nimiväärtus

Kapitalinõuete määruse artikkel 111 ja artikli 154 lõige 4

Sellel andmeväljal kajastatakse tingimusteta tühistatavate krediitkaartide krediidilimiitide kasutatud osa nimiväärtust. Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda seda väärtust.

{190;070}

(Memokirje) Mitteuuenevate tingimusteta tühistatavate limiitide kasutatud limiidid – nimiväärtus

Kapitalinõuete määruse artikkel 111 ja artikli 154 lõige 4

Sellel andmeväljal kajastatakse mitteuuenevate tingimusteta tühistatavate limiitide kasutatud osa nimiväärtust. Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ei vähenda seda väärtust.

{210;020}

Tuletisinstrumentidega tehtud tehingute raames saadud rahaline tagatis – bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist

Tuletisinstrumentidega tehtud tehingute raames saadud rahalise tagatise kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, eeldades raamatupidamisliku tasaarvestuse või muude krediidiriski maandamise mõjude puudumist (st raamatupidamisliku tasaarvestuse ja krediidiriski maandamise mis tahes mõjud bilansilisele väärtusele tühistatakse).

Sellel andmeväljal tähendab rahaline tagatis raha (sealhulgas müntide ja pangatähtede/valuuta) kogusummat. Keskpankades hoitavate hoiuste kogusumma hõlmatakse selles ulatuses, milles neid hoiuseid saab stressiolukorras välja võtta. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal raha, mis on hoiustatud teistes krediidiasutustes ja investeerimisühingutes.

{220;020}

Tuletisinstrumentidega tehtud tehingute raames antud rahalise tagatisega seotud nõuded – bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist

Tuletisinstrumentidega tehtud tehingute raames tagatiseks antud rahalise tagatisega seotud nõuete kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, eeldades raamatupidamisliku tasaarvestuse või krediidiriski maandamise mõju puudumist (st raamatupidamisliku tasaarvestuse ja krediidiriski maandamise mis tahes mõjud bilansilisele väärtusele tühistatakse). Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel on kohaldatava raamatupidamistava kohaselt lubatud antud rahalise tagatisega seotud nõuded tasaarvestada seonduvate tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega (negatiivne õiglane väärtus) ning kes otsustavad seda võimalust kasutada, peavad tasaarvestamise tühistama ning kajastama rahalise nõude netosummas.

{230;020}

SFT raames saadud väärtpaberid, mida kajastatakse varana – bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute raames saadud väärtpaberite kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, kui väärtpabereid kajastatakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt varana, eeldades raamatupidamisliku tasaarvestuse või muude krediidiriski maandamise mõjude puudumist (st raamatupidamisliku tasaarvestuse ja krediidiriski maandamise mis tahes mõjud bilansilisele väärtusele tühistatakse).

{240;020}

SFT-d, kus toimub rahalise tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamine (rahalised nõuded) – bilansiline väärtus, eeldades tasaarvestuse või muu CRMi puudumist

Kvalifitseeruvate rahalise tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamise tehingute raames väärtpaberite omanikule edasilaenatud rahast tulenevate rahaliste nõuete kohaldatava raamatupidamistava kohane raamatupidamislik bilansiline väärtus, eeldades raamatupidamisliku tasaarvestuse või muude krediidiriski maandamise mõjude puudumist (st raamatupidamisliku tasaarvestuse ja krediidiriski maandamise mis tahes mõjud bilansilisele väärtusele tühistatakse).

Sellel andmeväljal tähendab rahaline tagatis raha (sealhulgas müntide ja pangatähtede/valuuta) kogusummat. Keskpankades hoitavate hoiuste kogusumma hõlmatakse selles ulatuses, milles neid hoiuseid saab stressiolukorras välja võtta. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kajasta sellel andmeväljal raha, mis on hoiustatud teistes krediidiasutustes ja investeerimisühingutes.

Rahalise tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamise tehing tähendab kombinatsiooni kahest tehingust, kus krediidiasutus või investeerimisühing ühelt poolt laenab väärtpaberite omanikult väärtpaberid ja laenab need edasi väärtpaberite laenuksvõtjale. Teiselt poolt saab ta väärtpaberite laenuksvõtjalt rahalise tagatise ja laenab saadud raha edasi väärtpaberite omanikule. Kvalifitseeruv rahalise tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamise tehing peab vastama kõikidele järgmistele tingimustele:

| a) | mõlemad kvalifitseeruvasse rahalise tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamise tehingusse kuuluvad üksiktehingud toimuvad kas samal tehingupäeval või rahvusvaheliste tehingute puhul kahel järjestikusel tööpäeval; |
| --- | --- |

a)

mõlemad kvalifitseeruvasse rahalise tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamise tehingusse kuuluvad üksiktehingud toimuvad kas samal tehingupäeval või rahvusvaheliste tehingute puhul kahel järjestikusel tööpäeval;

| b) | kui rahalise tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamise tehingusse kuuluvates üksiktehingutes ei ole lõpptähtaega täpsustatud, on krediidiasutusel või investeerimisühingul juriidiline õigus sulgeda igal ajal etteteatamiseta ükskõik kumb rahalise tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamise tehingu pool (st mõlemad selle raamesse kuuluvad üksiktehingud); |
| --- | --- |

b)

kui rahalise tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamise tehingusse kuuluvates üksiktehingutes ei ole lõpptähtaega täpsustatud, on krediidiasutusel või investeerimisühingul juriidiline õigus sulgeda igal ajal etteteatamiseta ükskõik kumb rahalise tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamise tehingu pool (st mõlemad selle raamesse kuuluvad üksiktehingud);

| c) | kui rahalise tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamise tehingusse kuuluvates üksiktehingutes on lõpptähtaeg täpsustatud, ei tulene rahalise tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamise tehingust krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks lõpptähtaegade mittevastavusi; samuti on krediidiasutusel või investeerimisühingul juriidiline õigus sulgeda igal ajal etteteatamiseta ükskõik kumb rahalise tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamise tehingu pool (st mõlemad selle raamesse kuuluvad üksiktehingud); |
| --- | --- |

c)

kui rahalise tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamise tehingusse kuuluvates üksiktehingutes on lõpptähtaeg täpsustatud, ei tulene rahalise tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamise tehingust krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks lõpptähtaegade mittevastavusi; samuti on krediidiasutusel või investeerimisühingul juriidiline õigus sulgeda igal ajal etteteatamiseta ükskõik kumb rahalise tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamise tehingu pool (st mõlemad selle raamesse kuuluvad üksiktehingud);

| d) | see ei too kaasa ühtki muud täiendavat riskipositsiooni. |
| --- | --- |

d)

see ei too kaasa ühtki muud täiendavat riskipositsiooni.

{250;120}

Riskipositsioonid, mille suhtes võib kohaldada CRR artikli 113 lõike 6 kohast käsitlust – hüpoteetiliselt välja jäetud finantsvõimenduse määra riskipositsiooni summa

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni kogusumma, mis jäetaks välja, kui pädevad asutused annaksid täieliku loa jätta välja riskipositsioonid, mille puhul on täidetud kõik kapitalinõuete määruse artikli 113 lõike 6 punktides a kuni e sätestatud tingimused ja mis on heaks kiidetud kapitalinõuete määruse artikli 113 lõike 6 kohaselt. Kui pädev asutus on juba andnud täieliku loa, võrdub selle andmevälja väärtus andmevälja {LRCalc;250;010} väärtusega.

{260;120}

Riskipositsioonid, mis vastavad kapitalinõuete määrus artikli 429 lõike 14 punktides a–c sätestatud tingimustele – hüpoteetiliselt välja jäetud finantsvõimenduse määra riskipositsiooni summa

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni kogusumma, mis jäetaks välja, kui pädevad asutused annaksid täieliku loa jätta välja riskipositsioonid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artikli 429 lõike 14 punktides a–c sätestatud tingimustele. Kui pädev asutus on juba andnud täieliku loa, võrdub selle andmevälja väärtus andmevälja {LRCalc;260;010} väärtusega.

6.   C 41.00 – Bilansilised ja bilansivälised kirjed – riskipositsioonide täiendav jaotus (LR2)

| 24. | Vormis LR2 esitatakse teave täiendava jaotuse kohta, mida rakendatakse kõigi selliste kauplemisportfelliväliste bilansiliste ja bilansiväliste riskipositsioonide (1) ja kõigi selliste kauplemisportfelli kuuluvate riskipositsioonide korral, mille puhul esineb vastaspoole krediidirisk. Jaotuse aluseks on kapitalinõuete määruse krediidiriski käsitleva jao kohaselt rakendatavad riskikaalud. Sisereitingute meetodi kohaste riskipositsioonide puhul tuletatakse teave teisiti kui standardmeetodikohaste riskipositsioonide puhul. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Riskipositsioonide puhul, mida toetavad krediidiriski maandamise tehnikad, mille raames vastaspoole riskikaal asendatakse garantii riskikaaluga, võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud aluseks riskikaalu pärast asendusmõju arvessevõtmist. Sisereitingute meetodi rakendamisel teevad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgnevalt järgmise arvutuse: igasse võlgniku reitinguklassi kuuluvate riskipositsioonide puhul (v.a nende puhul, mille jaoks on ette nähtud konkreetsed regulatiivsed riskikaalud) tuletatakse riskikaal selliselt, et jagatakse riskikaalu valemist (krediidiriski positsioonide puhul) või regulatiivsest valemist (väärtpaberistamise positsioonide puhul) saadud riskiga kaalutud varad riskipositsiooni väärtusega pärast selliste krediidiriski maandamise tehnikatest tulenevate likviidsete vahendite sisse- ja väljavoolude arvessevõtmist, millel on riskipositsioonile asendusmõju. Sisereitingute meetodi korral jäetakse riskipositsioonid, mis on klassifitseeritud makseviivituses olevaks, andmeväljadelt {020;010} kuni {090;010} välja ja kajastatakse neid andmeväljal {100;010}. Standardmeetodi korral jäetakse riskipositsioonid, mis kuuluvad kapitalinõuete määruse artikli 112 punkti j kohaldamisalasse, andmeväljadelt {020;020} kuni {090;020} välja ja kajastatakse neid andmeväljal {100;020}. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Mõlema meetodi korral käsitlevad krediidiasutused ja investeerimisühingud regulatiivsest kapitalist mahaarvatud riskipositsioone riskipositsioonidena, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %.






  Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| 010 | Kõik bilansilised ja bilansivälised kauplemisportfellivälised riskipositsioonid ning kauplemisportfellist tulenevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastaspoole krediidiriski (jaotumine riski kaalu kohaselt):

  Siin esitatakse andmeväljade {020:*} kuni {100;*} summa. |
| 020 | = 0 %

  Riskipositsioonid, mille riskikaal on 0 %. |
| 030 | > 0 % ja ≤ 12 %

  Riskipositsioonid, mille riskikaal on üle 0 %, kuid mitte üle 12 %. |
| 040 | > 12 % ja ≤ 20 %

  Riskipositsioonid, mille riskikaal on üle 12 %, kuid mitte üle 20 %. |
| 050 | > 20 % ja ≤ 50 %

  Riskipositsioonid, mille riskikaal on üle 20 %, kuid mitte üle 50 %. |
| 060 | > 50 % ja ≤ 75 %

  Riskipositsioonid, mille riskikaal on üle 50 %, kuid mitte üle 75 %. |
| 070 | > 75 % ja ≤ 100 %

  Riskipositsioonid, mille riskikaal on üle 75 %, kuid mitte üle 100 %. |
| 080 | > 100 % ja ≤ 425 %

  Riskipositsioonid, mille riskikaal on üle 100 %, kuid mitte üle 425 %. |
| 090 | > 425 % ja ≤ 1250  %

  Riskipositsioonid, mille riskikaal on üle 425 %, kuid mitte üle 1250  %. |
| 100 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Standardmeetodi korral riskipositsioonid, mis kuuluvad kapitalinõuete määruse artikli 112 punkti j reguleerimisalasse.
  Sisereitingute meetodi korral on makseviivituses olevad riskipositsioonid kõik riskipositsioonid, mille makseviivituse tõenäosus on 100 %. |
| 110 | (Memokirje) Madala riskiga bilansivälised kirjed või bilansivälised kirjed, mille suhtes kohaldatakse maksevõime suhtarvu arvutamisel ümberhindlustegurit 0 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 111 kohased madala riskiga bilansivälised kirjed ja kapitalinõuete määruse artikli 166 kohased bilansivälised kirjed ümberhindlusteguriga 0 %. |
| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| 010 | Bilansilised ja bilansivälised riskipositsioonid (standardmeetodi kohased riskipositsioonid)

  Bilansiliste ja bilansiväliste riskipositsioonide väärtused pärast väärtuse korrigeerimiste, kõigi krediidiriski maandavate tegurite ja ümberhindlustegurite arvessevõtmist, mis on arvutatud kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatüki kohaselt. |
| 020 | Bilansilised ja bilansivälised riskipositsioonid (sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid)

  Bilansiliste ja bilansiväliste riskipositsioonide väärtused kapitalinõuete määruse artikli 166 ja artikli 230 lõike 1 teise lõigu esimese lause kohaselt pärast selliste krediidiriski maandamise tehnikatest tulenevate likviidsete vahendite sisse- ja väljavoolude arvessevõtmist, millel on riskipositsioonile asendusmõjud.
  Bilansiväliste kirjete puhul kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kapitalinõuete määruse artikli 166 lõigetes 8 kuni 10 kindlaks määratud ümberhindlustegureid. |
| 030 | Nimiväärtus

  Bilansiväliste kirjete riskipositsiooni väärtused vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 111 ja 166, ilma ümberhindlustegureid kohaldamata. |

26.

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

010

Kõik bilansilised ja bilansivälised kauplemisportfellivälised riskipositsioonid ning kauplemisportfellist tulenevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastaspoole krediidiriski (jaotumine riski kaalu kohaselt):

Siin esitatakse andmeväljade {020:*} kuni {100;*} summa.

020

= 0 %

Riskipositsioonid, mille riskikaal on 0 %.

030

> 0 % ja ≤ 12 %

Riskipositsioonid, mille riskikaal on üle 0 %, kuid mitte üle 12 %.

040

> 12 % ja ≤ 20 %

Riskipositsioonid, mille riskikaal on üle 12 %, kuid mitte üle 20 %.

050

> 20 % ja ≤ 50 %

Riskipositsioonid, mille riskikaal on üle 20 %, kuid mitte üle 50 %.

060

> 50 % ja ≤ 75 %

Riskipositsioonid, mille riskikaal on üle 50 %, kuid mitte üle 75 %.

070

> 75 % ja ≤ 100 %

Riskipositsioonid, mille riskikaal on üle 75 %, kuid mitte üle 100 %.

080

> 100 % ja ≤ 425 %

Riskipositsioonid, mille riskikaal on üle 100 %, kuid mitte üle 425 %.

090

> 425 % ja ≤ 1250  %

Riskipositsioonid, mille riskikaal on üle 425 %, kuid mitte üle 1250  %.

100

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

Standardmeetodi korral riskipositsioonid, mis kuuluvad kapitalinõuete määruse artikli 112 punkti j reguleerimisalasse.

Sisereitingute meetodi korral on makseviivituses olevad riskipositsioonid kõik riskipositsioonid, mille makseviivituse tõenäosus on 100 %.

110

(Memokirje) Madala riskiga bilansivälised kirjed või bilansivälised kirjed, mille suhtes kohaldatakse maksevõime suhtarvu arvutamisel ümberhindlustegurit 0 %

Kapitalinõuete määruse artikli 111 kohased madala riskiga bilansivälised kirjed ja kapitalinõuete määruse artikli 166 kohased bilansivälised kirjed ümberhindlusteguriga 0 %.

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Bilansilised ja bilansivälised riskipositsioonid (standardmeetodi kohased riskipositsioonid)

Bilansiliste ja bilansiväliste riskipositsioonide väärtused pärast väärtuse korrigeerimiste, kõigi krediidiriski maandavate tegurite ja ümberhindlustegurite arvessevõtmist, mis on arvutatud kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatüki kohaselt.

020

Bilansilised ja bilansivälised riskipositsioonid (sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid)

Bilansiliste ja bilansiväliste riskipositsioonide väärtused kapitalinõuete määruse artikli 166 ja artikli 230 lõike 1 teise lõigu esimese lause kohaselt pärast selliste krediidiriski maandamise tehnikatest tulenevate likviidsete vahendite sisse- ja väljavoolude arvessevõtmist, millel on riskipositsioonile asendusmõjud.

Bilansiväliste kirjete puhul kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kapitalinõuete määruse artikli 166 lõigetes 8 kuni 10 kindlaks määratud ümberhindlustegureid.

030

Nimiväärtus

Bilansiväliste kirjete riskipositsiooni väärtused vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 111 ja 166, ilma ümberhindlustegureid kohaldamata.

7.   C 42.00 – Kapitali alternatiivne määratlus (LR3)

| 27. | Vormis LR3 esitatakse teave kapitalinäitajate kohta, mis on vajalikud kapitalinõuete määruse artiklis 511 ettenähtud läbivaatamiseks.






  Rida
  ja veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| {010;010} | Esimese taseme põhiomavahendid – täielikult rakendatud määratlus

  Kapitalinõuete määruse artikkel 50
  Siin kajastatakse esimese taseme põhiomavahendid, millele on osutatud kapitalinõuete määruse artiklis 50, võtmata arvesse kapitalinõuete määruse X osa 1. ja 2. peatükis sätestatud erandeid. |
| {020;010} | Esimese taseme põhiomavahendid – üleminekuperioodil rakendatav määratlus

  Kapitalinõuete määruse artikkel 50
  Siin kajastatakse esimese taseme põhiomavahendid, mis on arvutatud kapitalinõuete määruse artikli 50 kohaselt, pärast kapitalinõuete määruse X osa 1. ja 2. peatükis sätestatud erandite arvessevõtmist. |
| {030;010} | Omavahendite kogusumma – täielikult rakendatud määratlus

  Kapitalinõuete määruse artikkel 72
  Siin kajastatakse omavahendid, millele on osutatud kapitalinõuete määruse artiklis 72, võtmata arvesse kapitalinõuete määruse X osa 1. ja 2. peatükis sätestatud erandeid. |
| {040;010} | Omavahendite kogusumma — üleminekuperioodil rakendatav määratlus

  Kapitalinõuete määruse artikkel 72
  Siin kajastatakse omavahendid, millele on osutatud kapitalinõuete määruse artiklis 72, pärast kapitalinõuete määruse X osa 1. ja 2. peatükis sätestatud erandite arvessevõtmist. |
| {055;010} | Maha arvatud varasumma – esimese taseme põhiomavahendite kirjetest – täielikult rakendatud määratlus

  See hõlmab esimese taseme põhiomavahendite kirjete regulatiivsete korrigeerimiste summat, mis korrigeerib varade väärtust ja on ette nähtud järgmisega:






  — | kapitalinõuete määruse artiklid 32 kuni 35 või |

27.

Rida

ja veerg

Viited õigussätetele ja juhised

{010;010}

Esimese taseme põhiomavahendid – täielikult rakendatud määratlus

Kapitalinõuete määruse artikkel 50

Siin kajastatakse esimese taseme põhiomavahendid, millele on osutatud kapitalinõuete määruse artiklis 50, võtmata arvesse kapitalinõuete määruse X osa 1. ja 2. peatükis sätestatud erandeid.

{020;010}

Esimese taseme põhiomavahendid – üleminekuperioodil rakendatav määratlus

Kapitalinõuete määruse artikkel 50

Siin kajastatakse esimese taseme põhiomavahendid, mis on arvutatud kapitalinõuete määruse artikli 50 kohaselt, pärast kapitalinõuete määruse X osa 1. ja 2. peatükis sätestatud erandite arvessevõtmist.

{030;010}

Omavahendite kogusumma – täielikult rakendatud määratlus

Kapitalinõuete määruse artikkel 72

Siin kajastatakse omavahendid, millele on osutatud kapitalinõuete määruse artiklis 72, võtmata arvesse kapitalinõuete määruse X osa 1. ja 2. peatükis sätestatud erandeid.

{040;010}

Omavahendite kogusumma — üleminekuperioodil rakendatav määratlus

Kapitalinõuete määruse artikkel 72

Siin kajastatakse omavahendid, millele on osutatud kapitalinõuete määruse artiklis 72, pärast kapitalinõuete määruse X osa 1. ja 2. peatükis sätestatud erandite arvessevõtmist.

{055;010}

Maha arvatud varasumma – esimese taseme põhiomavahendite kirjetest – täielikult rakendatud määratlus

See hõlmab esimese taseme põhiomavahendite kirjete regulatiivsete korrigeerimiste summat, mis korrigeerib varade väärtust ja on ette nähtud järgmisega:

—

kapitalinõuete määruse artiklid 32 kuni 35 või

| — | kapitalinõuete määruse artiklid 36 kuni 47, |
| --- | --- |

—

kapitalinõuete määruse artiklid 36 kuni 47,

nagu on asjakohane.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mahaarvamiste suhtes tehtud erandeid, selliste mahaarvamiste alternatiive ja selliste mahaarvamiste tegemisest loobumist, mis on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklites 48, 49 ja 79, võtmata arvesse kapitalinõuete määruse X osa 1. ja 2. peatükis sätestatud erandeid. Topeltarvestuse vältimiseks ei esita krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeerimisi, mida on kapitalinõuete määruse artikli 111 kohaselt juba kohaldatud riskipositsiooni väärtuse arvutamisel andmeväljadel {LRCalc;10;10} kuni {LRCalc;260;10}, ega korrigeerimisi, mille puhul ei arvata maha konkreetse vara väärtust.

Kuna need korrigeerimised vähendavad omavahendite kogusummat, kajastatakse need aruandes negatiivse arvuna.

{065;010}

Maha arvatud varasumma – esimese taseme põhiomavahendite kirjetest – üleminekuperioodil rakendatav määratlus

See hõlmab esimese taseme põhiomavahendites tehtavate regulatiivsete korrigeerimiste summat, mis korrigeerib varade väärtust ja on ette nähtud järgmisega:

| — | kapitalinõuete määruse artiklid 32 kuni 35 või |
| --- | --- |

—

kapitalinõuete määruse artiklid 32 kuni 35 või

| — | kapitalinõuete määruse artiklid 36 kuni 47, |
| --- | --- |

—

kapitalinõuete määruse artiklid 36 kuni 47,

nagu on asjakohane.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mahaarvamiste suhtes tehtud erandeid, selliste mahaarvamiste alternatiive ja selliste mahaarvamiste tegemisest loobumist, mis on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklites 48, 49 ja 79, võttes lisaks arvesse kapitalinõuete määruse X osa 1. ja 2. peatükis sätestatud erandeid. Topeltarvestuse vältimiseks ei esita krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeerimisi, mida on kapitalinõuete määruse artikli 111 kohaselt juba kohaldatud riskipositsiooni väärtuse arvutamisel andmeväljadel {LRCalc;10;10} kuni {LRCalc;260;10}, ega korrigeerimisi, mille puhul ei arvata maha konkreetse vara väärtust.

Kuna need korrigeerimised vähendavad omavahendite kogusummat, kajastatakse need aruandes negatiivse arvuna.

{075;010}

Maha arvatud varasumma – omavahendite kirjetest – täielikult rakendatud määratlus

See hõlmab omavahendite kirjetes tehtavate regulatiivsete korrigeerimiste summat, mis korrigeerib varade väärtust ja on ette nähtud järgmisega:

| — | kapitalinõuete määruse artiklid 32 kuni 35 või |
| --- | --- |

—

kapitalinõuete määruse artiklid 32 kuni 35 või

| — | kapitalinõuete määruse artiklid 36 kuni 47 või |
| --- | --- |

—

kapitalinõuete määruse artiklid 36 kuni 47 või

| — | kapitalinõuete määruse artiklid 56 kuni 60 või |
| --- | --- |

—

kapitalinõuete määruse artiklid 56 kuni 60 või

| — | kapitalinõuete määruse artiklid 66 kuni 70, |
| --- | --- |

—

kapitalinõuete määruse artiklid 66 kuni 70,

nagu on asjakohane.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mahaarvamiste suhtes tehtud erandeid, selliste mahaarvamiste alternatiive ja selliste mahaarvamiste tegemisest loobumist, mis on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklites 48, 49 ja 79, võtmata arvesse kapitalinõuete määruse X osa 1. ja 2. peatükis sätestatud erandeid. Topeltarvestuse vältimiseks ei esita krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeerimisi, mida on kapitalinõuete määruse artikli 111 kohaselt juba kohaldatud riskipositsiooni väärtuse arvutamisel ridades {LRCalc;10;10} kuni {LRCalc;260;10}, ega korrigeerimisi, mille puhul ei arvata maha konkreetse vara väärtust.

Kuna need korrigeerimised vähendavad omavahendite kogusummat, kajastatakse need aruandes negatiivse arvuna.

{085,010}

Maha arvatud varasumma – omavahendite kirjetest – üleminekuperioodil rakendatav määratlus

See hõlmab omavahendite kirjetes tehtavate regulatiivsete korrigeerimiste summat, mis korrigeerib varade väärtust ja on ette nähtud järgmisega:

| — | kapitalinõuete määruse artiklid 32 kuni 35 või |
| --- | --- |

—

kapitalinõuete määruse artiklid 32 kuni 35 või

| — | kapitalinõuete määruse artiklid 36 kuni 47 või |
| --- | --- |

—

kapitalinõuete määruse artiklid 36 kuni 47 või

| — | kapitalinõuete määruse artiklid 56 kuni 60 või |
| --- | --- |

—

kapitalinõuete määruse artiklid 56 kuni 60 või

| — | kapitalinõuete määruse artiklid 66 kuni 70, |
| --- | --- |

—

kapitalinõuete määruse artiklid 66 kuni 70,

nagu on asjakohane.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse mahaarvamiste suhtes tehtud erandeid, selliste mahaarvamiste alternatiive ja selliste mahaarvamiste tegemisest loobumist, mis on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklites 48, 49 ja 79, võttes lisaks arvesse kapitalinõuete määruse X osa 1. ja 2. peatükis sätestatud erandeid. Topeltarvestuse vältimiseks ei esita krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeerimisi, mida on kapitalinõuete määruse artikli 111 kohaselt juba kohaldatud riskipositsiooni väärtuse arvutamisel andmeväljadel {LRCalc;10;10} kuni {LRCalc;260;10}, ega korrigeerimisi, mille puhul ei arvata maha konkreetse vara väärtust.

Kuna need korrigeerimised vähendavad omavahendite kogusummat, kajastatakse need aruandes negatiivse arvuna.

8.   C 43.00 – Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni näitaja komponentide alternatiivne jaotus (LR4)

| 28. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtused vormis LR4 pärast selliste asjakohaste väljajätmiste kohaldamist, millele on viidatud järgmistel LRCalci andmeväljadel: {050;010}, {080;010}, {100;010}, {120;010}, {220; 010}, {250;010} ja {260;010}. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Selleks et vältida topelt arvessevõtmist, tagavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgmises lõigus viidatud valemi järgimise. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Lõigu 29 kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgima järgmist valemit: [{LRCalc;010;010} + {LRCalc;020;010} + {LRCalc;030;010} + {LRCalc;040;010} + {LRCalc;050;010} + {LRCalc;060;010} + {LRCalc;070;010} + {LRCalc;080;010} + {LRCalc;090;010} + {LRCalc;100;010} + {LRCalc;110;010} + {LRCalc;120;010} + {LRCalc;130;010} + {LRCalc;140;010} + {LRCalc;150;010} + {LRCalc;160;010} + {LRCalc;170;010} + {LRCalc;180;010} + {LRCalc;190;010} + {LRCalc;200;010} + {LRCalc;210;010} + {LRCalc;220;010} + {LRCalc;230;010} + {LRCalc;240;010} + {LRCalc;250;010} + {LRCalc;260;010}] = [{LR4;010;010} + {LR4;040;010} + {LR4;050;010} + {LR4;060;010} + {LR4;065;010} + {LR4;070;010} + {LR4;080;010} + {LR4;080;020} + {LR4;090;010} + {LR4;090;020} + {LR4;140;010} + {LR4;140;020} + {LR4;180;010} + {LR4;180;020} + {LR4;190;010} + {LR4;190;020} + {LR4;210;010} + {LR4;210;020} + {LR4;230;010} + {LR4;230;020} + {LR4;280;010} + {LR4;280;020} + {LR4;290;010} + {LR4;290;020}].






  Rida ja veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| {010;010} | Bilansivälised kirjed, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus andmeväljade {LRCalc;150;010}, {LRCalc;160;010}, {LRCalc;170;010} ja {LRCalc;180;010} summana (v.a grupisisesed riskipositsioonid (individuaalsed), mis on välja jäetud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 7). |
| {010;020} | Bilansivälised kirjed, millest – riskiga kaalutud varad

  Bilansiväliste kirjete (v.a väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja tuletisinstrumentide) riskiga kaalutud varad, mis on arvutatud standardmeetodi või sisereitingute meetodi kohaselt. Standardmeetodikohaste riskipositsioonide puhul määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskiga kaalutud varad kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükile. Sisereitingute meetodi kohaste riskipositsioonide puhul määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskiga kaalutud varad kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatükile. |
| {020;010} | Kaubanduse rahastamine, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus kaubanduse rahastamisega seotud bilansiväliste kirjete puhul. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendavad kaubanduse rahastamisega seotud bilansivälised kirjed väljastatud ja kinnitatud impordi- ja ekspordiakreditiive, mis on lühiajalised ja automaatselt likvideeruvad, ning muid samalaadseid tehinguid. |
| {020;020} | Kaubanduse rahastamine, millest – riskiga kaalutud varad

  Riskiga kaalutud varad kaubanduse rahastamisega seotud bilansiväliste kirjete (v.a väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ning tuletisinstrumentide) puhul. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendavad kaubanduse rahastamisega seotud bilansivälised kirjed väljastatud ja kinnitatud impordi- ja ekspordiakreditiive, mis on lühiajalised ja automaatselt likvideeruvad, ning muid samalaadseid tehinguid. |
| {030;010} | Ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel kaubanduse rahastamisega seotud bilansiväliste kirjete puhul.
  Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab ametlik ekspordikrediidikindlustuse skeem ametlikku toetust, mida annab valitsemissektor või muu üksus, nagu ekspordikrediidi agentuur, muu hulgas otselaenude/finantseerimise, refinantseerimise, intressitoetuse (kus laenu kogu kestuse jooksul on garanteeritud fikseeritud intressimäär), abi finantseerimise (laenud ja toetused), ekspordikrediidikindlustuse ja garantiide vormis. |
| {030;020} | Ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel – riskiga kaalutud varad

  Riskiga kaalutud varad ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel kaubanduse rahastamisega seotud bilansiväliste kirjete (v.a väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ning tuletisinstrumentide) puhul.
  Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab ametlik ekspordikrediidikindlustuse skeem ametlikku toetust, mida annab valitsemissektor või muu üksus, nagu ekspordikrediidi agentuur, muu hulgas otselaenude/finantseerimise, refinantseerimise, intressitoetuse (kus laenu kogu kestuse jooksul on garanteeritud fikseeritud intressimäär), abi finantseerimise (laenud ja toetused), ekspordikrediidikindlustuse ja garantiide vormis. |
| {040;010} | Tuletisinstrumendid ja SFT-d, mille suhtes kohaldatakse toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus sellistest tuletisinstrumentidest ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutest tulenevate riskipositsioonide korral, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 25 määratletud toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet. |
| {040;020} | Tuletisinstrumendid ja SFT-d, mille suhtes kohaldatakse toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet – riskiga kaalutud varad

  Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise kohaselt arvutatud riskiga kaalutud varad krediidiriski ja vastaspoole krediidiriski puhul selliste (kaasa arvatud bilansiväliste) tuletisinstrumentide ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute korral, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 25 määratletud toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet. |
| {050;010} | Tuletisinstrumendid, mille suhtes ei kohaldata toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes ei kohaldata kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 25 määratletud toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet. |
| {050;020} | Tuletisinstrumendid, mille suhtes ei kohaldata toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet – riskiga kaalutud varad

  Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise kohaselt arvutatud riskiga kaalutud varad krediidiriski ja vastaspoole krediidiriski puhul selliste (kaasa arvatud bilansiväliste) tuletisinstrumentide korral, mille suhtes ei kohaldata kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 25 määratletud toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet. |
| {060;010} | SFT-d, mille suhtes ei kohaldata toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus sellistest väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutest tulenevate riskipositsioonide korral, mille suhtes ei kohaldata kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 25 määratletud toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet. |
| {060;020} | SFT-d, mille suhtes ei kohaldata toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet – riskiga kaalutud varad

  Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise kohaselt arvutatud riskiga kaalutud varad krediidiriski ja vastaspoole krediidiriski puhul selliste (kaasa arvatud bilansiväliste) väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute korral, mille suhtes ei kohaldata kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 25 määratletud toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet. |
| {065;010} | Riskipositsioonid, mis tulenevad krediidituletisinstrumentide täiendavast käsitlusest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus

  See andmeväli peab olema võrdne andmeväljade {LRCalc;130;010} ja {LRCalc;140;010} vahega (v.a grupisisesed riskipositsioonid (individuaalsed), mis on välja jäetud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 7). |
| {070;010} | Muud kauplemisportfelli kuuluvad varad – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus

  Andmeväljal {LRCalc;190;010} kajastatud kirjete (v.a kauplemisportfelliväliste kirjete) finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus. |
| {070;020} | Muud kauplemisportfelli kuuluvad varad – riskiga kaalutud varad

  Kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise reguleerimisalasse kuuluvate kirjete omavahendite nõuded, korrutatuna 12,5-ga. |
| {080;010} | Pandikirjad – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus selliste varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artiklis 129 määratletud pandikirjadest tulenevate riskipositsioonidega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {080;020} | Pandikirjad – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus selliste varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 161 lõike 1 punktis d määratletud pandikirjadest tulenevate riskipositsioonidega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {080;030} | Pandikirjad – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad selliste varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artiklis 129 määratletud pandikirjadest tulenevate riskipositsioonidega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {080;040} | Pandikirjad – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad selliste varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 161 lõike 1 punktis d määratletud pandikirjadest tulenevate riskipositsioonidega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {090,010} | Nõuded, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Siin esitatakse andmeväljade {100,010} kuni {130,010} summa.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {090;020} | Nõuded, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Siin esitatakse andmeväljade {100020} kuni {130020} summa.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {090;030} | Nõuded, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Siin esitatakse andmeväljade {100030} kuni {130030} summa.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {090;040} | Nõuded, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Siin esitatakse andmeväljade {100040} kuni {130040} summa.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {100;010} | Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus selliste varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artiklis 114 määratletud nõuetega keskvalitsuste või keskpankade vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {100;020} | Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus selliste varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktis a määratletud nõuetega keskvalitsuste või keskpankade vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {100;030} | Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad selliste varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artiklis 114 määratletud nõuetega keskvalitsuste või keskpankade vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {100;040} | Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad selliste varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktis a määratletud nõuetega keskvalitsuste või keskpankade vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {110;010} | Nõuded piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 115 lõigete 2 ja 4 kohaste selliste nõuetega piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {110;020} | Nõuded piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 3 punkti a kohaste nõuetega piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {110;030} | Nõuded piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 115 lõigete 2 ja 4 kohaste selliste nõuetega piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {110;040} | Nõuded piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 3 punkti a kohaste nõuetega piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {120;010} | Nõuded mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 117 lõike 2 ja artikli 118 kohaste nõuetega mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {120;020} | Nõuded mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 3 punktide b ja c kohaste nõuetega mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {120;030} | Nõuded mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 117 lõike 2 ja artikli 118 kohaste nõuetega mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {120;040} | Nõuded mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 3 punktide b ja c kohaste nõuetega mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {130;010} | Nõuded avaliku sektori asutuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 116 lõike 4 kohaste nõuetega avaliku sektori asutuste vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {130;020} | Nõuded avaliku sektori asutuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni summa varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 3 punkti a kohaste nõuetega avaliku sektori asutuste vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {130;030} | Nõuded avaliku sektori asutuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 116 lõike 4 kohaste nõuetega avaliku sektori asutuste vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {130;040} | Nõuded avaliku sektori asutuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 3 punkti a kohaste nõuetega avaliku sektori asutuste vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {140;010} | Nõuded piirkondlike valitsuste, mitmepoolsete arengupankade, rahvusvaheliste organisatsioonide ja avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Siin esitatakse andmeväljade {150010} kuni {170010} summa.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {140;020} | Nõuded piirkondlike valitsuste, mitmepoolsete arengupankade, rahvusvaheliste organisatsioonide ja avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Siin esitatakse andmeväljade {150020} kuni {170020} summa.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {140;030} | Nõuded piirkondlike valitsuste, mitmepoolsete arengupankade, rahvusvaheliste organisatsioonide ja avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Siin esitatakse andmeväljade {150030} kuni {170030} summa.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {140;040} | Nõuded piirkondlike valitsuste, mitmepoolsete arengupankade, rahvusvaheliste organisatsioonide ja avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Siin esitatakse andmeväljade {150040} kuni {170040} summa.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {150;010} | Nõuded piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 115 lõigete 1, 3 ja 5 kohaste selliste nõuetega piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {150;020} | Nõuded piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 4 punkti a kohaste selliste nõuetega piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {150;030} | Nõuded piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 115 lõigete 1, 3 ja 5 kohaste selliste nõuetega piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {150;040} | Nõuded piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 4 punkti a kohaste selliste nõuetega piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {160;010} | Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 117 lõigete 1 ja 3 kohaste nõuetega mitmepoolsete arengupankade vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {160;020} | Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 4 punkti c kohaste selliste nõuetega mitmepoolsete arengupankade vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {160;030} | Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 117 lõigete 1 ja 3 kohaste nõuetega mitmepoolsete arengupankade vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {160;040} | Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 4 punkti c kohaste selliste nõuetega mitmepoolsete arengupankade vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {170;010} | Nõuded avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 116 lõigete 1, 2, 3 ja 5 kohaste nõuetega avaliku sektori asutuste vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {170;020} | Nõuded avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 4 punkti b kohaste selliste nõuetega avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {170;030} | Nõuded avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 116 lõigete 1, 2, 3 ja 5 kohaste nõuetega avaliku sektori asutuste vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {170;040} | Nõuded avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 4 punkti b kohaste selliste nõuetega avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {180;010} | Krediidiasutused ja investeerimisühingud – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artiklite 119 kuni 121 kohaste nõuetega krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {180;020} | Krediidiasutused ja investeerimisühingud – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti b kohaste nõuetega krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu ning mille korral ei ole tegemist kapitalinõuete määruse artikli 161 lõike 1 punkti d kohaste pandikirjadest tulenevate riskipositsioonidega ning mis ei kuulu kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 4 punktide a–c reguleerimisalasse.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {180;030} | Krediidiasutused ja investeerimisühingud – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artiklite 119 kuni 121 kohaste nõuetega krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {180;040} | Krediidiasutused ja investeerimisühingud – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti b kohaste nõuetega krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu ning mille korral ei ole tegemist kapitalinõuete määruse artikli 161 lõike 1 punkti d kohaste pandikirjadest tulenevate riskipositsioonidega ning mis ei kuulu kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 4 punktide a–c reguleerimisalasse.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {190;010} | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 124 kohaste kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonidega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {190;020} | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega äriühingute vastu või kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohaste jaenõuetega, kui need nõuded on tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {190;030} | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid, millest – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 124 kohaste kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonidega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {190;040} | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid, millest – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega äriühingute vastu või kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohaste jaenõuetega, kui need nõuded on tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {200;010} | Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 125 kohaste elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga täielikult tagatud riskipositsioonidega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {200;020} | Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega äriühingute vastu või kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohaste jaenõuetega, kui need nõuded on tagatud elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {200;030} | Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 125 kohaste elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga täielikult tagatud riskipositsioonidega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {200;040} | Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega äriühingute vastu või kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohaste jaenõuetega, kui need nõuded on tagatud elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {210;010} | Jaenõuded, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 123 kohaste jaenõuetega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {210;020} | Jaenõuded, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohaste jaenõuetega, kui need nõuded ei ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {210;030} | Jaenõuded, millest – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 123 kohaste jaenõuetega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {210;040} | Jaenõuded, millest – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohaste jaenõuetega, kui need nõuded ei ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {220;010} | Jaenõuded VKEde vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 123 kohaste jaenõuetega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) vastu.
  Selle andmevälja täitmisel lähtutakse kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 2 punktis b osutatud väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusest.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {220;020} | Jaenõuded VKEde vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohaste jaenõuetega, kui need nõuded on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vastu ega ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.
  Selle andmevälja täitmisel lähtutakse kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 2 punktis b osutatud väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusest.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {220;030} | Jaenõuded VKEde vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 123 kohaste jaenõuetega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) vastu.
  Selle andmevälja täitmisel lähtutakse kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 2 punktis b osutatud väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusest.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {220;040} | Jaenõuded VKEde vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohaste jaenõuetega, kui need nõuded on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vastu ega ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.
  Selle andmevälja täitmisel lähtutakse kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 2 punktis b osutatud väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusest.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {230;010} | Nõuded äriühingute vastu, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Siin esitatakse andmeväljade {240,010} ja {250,010} summa.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {230;020} | Nõuded äriühingute vastu, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Siin esitatakse andmeväljade {240020} ja {250020} summa.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {230;030} | Nõuded äriühingute vastu, millest – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Siin esitatakse andmeväljade {240030} ja {250030} summa.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {230;040} | Nõuded äriühingute vastu, millest – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Siin esitatakse andmeväljade {240040} ja {250040} summa.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {240;010} | Nõuded finantssektori äriühingute vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 122 kohaste nõuetega finantssektori äriühingute vastu. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab „finantssektori äriühing“ reguleeritud ja reguleerimata ettevõtjaid (v.a andmeväljal {180;10} osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud), kelle põhitegevuseks on osaluste omandamine või tegelemine ühe või mitme direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevusega, ning kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27 määratletud ettevõtjaid (v.a andmeväljal {180;10} osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud).
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {240;020} | Nõuded finantssektori äriühingute vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega finantssektori äriühingute vastu, kui need nõuded ei ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab „finantssektori äriühing“ reguleeritud ja reguleerimata ettevõtjaid (v.a andmeväljal {180;10} osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud), kelle põhitegevuseks on osaluste omandamine või tegelemine ühe või mitme direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevusega, ning kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27 määratletud ettevõtjaid (v.a andmeväljal {180;10} osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud).
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {240;030} | Nõuded finantssektori äriühingute vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 122 kohaste nõuetega finantssektori äriühingute vastu. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab „finantssektori äriühing“ reguleeritud ja reguleerimata ettevõtjaid (v.a andmeväljal {180;10} osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud), kelle põhitegevuseks on osaluste omandamine või tegelemine ühe või mitme direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevusega, ning kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27 määratletud ettevõtjaid (v.a andmeväljal {180;10} osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud).
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {240;040} | Nõuded finantssektori äriühingute vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega finantssektori äriühingute vastu, kui need nõuded ei ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab „finantssektori äriühing“ reguleeritud ja reguleerimata ettevõtjaid (v.a andmeväljal {180;10} osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud), kelle põhitegevuseks on osaluste omandamine või tegelemine ühe või mitme direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevusega, ning kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27 määratletud ettevõtjaid (v.a andmeväljal {180;10} osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud).
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {250;010} | Nõuded finantssektoriväliste äriühingute vastu, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 122 kohaste nõuetega finantssektoriväliste äriühingute vastu.
  Siin esitatakse andmeväljade {260010} ja {270010} summa.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {250;020} | Nõuded finantssektoriväliste äriühingute vastu, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega finantssektoriväliste äriühingute vastu, kui need nõuded ei ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.
  Siin esitatakse andmeväljade {260020} ja {270020} summa.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {250;030} | Nõuded finantssektoriväliste äriühingute vastu, millest – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 122 kohaste nõuetega finantssektoriväliste äriühingute vastu.
  Siin esitatakse andmeväljade {260030} ja {270030} summa.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {250;040} | Nõuded finantssektoriväliste äriühingute vastu, millest – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega finantssektoriväliste äriühingute vastu, kui need nõuded ei ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.
  Siin esitatakse andmeväljade {260040} ja {270040} summa.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {260;010} | Nõuded VKEde vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 122 kohaste nõuetega selliste äriühingute vastu, kes on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd).
  Selle andmevälja täitmisel lähtutakse kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 2 punktis b osutatud väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusest.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {260;020} | Nõuded VKEde vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega äriühingute vastu, kui need nõuded on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vastu ega ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.
  Selle andmevälja täitmisel lähtutakse kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 2 punktis b osutatud väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusest.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {260;030} | Nõuded VKEde vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 122 kohaste nõuetega selliste äriühingute vastu, kes on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd).
  Selle andmevälja täitmisel lähtutakse kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 2 punktis b osutatud väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusest.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {260;040} | Nõuded VKEde vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega äriühingute vastu, kui need nõuded on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vastu ega ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.
  Selle andmevälja täitmisel lähtutakse kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 2 punktis b osutatud väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusest.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {270;010} | Nõuded muude äriühingute kui VKEde vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 122 kohaste selliste nõuetega äriühingute vastu, mida ei ole kajastatud andmeväljadel {230;040} ja {250;040}.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {270;020} | Nõuded muude äriühingute kui VKEde vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega äriühingute vastu, kui need nõuded ei ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a ning mida ei ole kajastatud andmeväljadel {230;040} ja {250;040}.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {270;030} | Nõuded muude äriühingute kui VKEde vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 122 kohaste selliste nõuetega äriühingute vastu, mida ei ole kajastatud andmeväljadel {230;040} ja {250;040}.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {270;040} | Nõuded muude äriühingute kui VKEde vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega äriühingute vastu, kui need nõuded ei ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a ning mida ei ole kajastatud andmeväljadel {230;040} ja {250;040}.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {280;010} | Makseviivituses olevad riskipositsioonid – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist makseviivituses olevate riskipositsioonidega ja mis jäävad seega kapitalinõuete määruse artikli 127 reguleerimisalasse. |
| {280;020} | Makseviivituses olevad riskipositsioonid – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mis on liigitatud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõikes 2 loetletud riskipositsiooni klassidesse, kui vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178 on tekkinud makseviivitus. |
| {280;030} | Makseviivituses olevad riskipositsioonid – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist makseviivituses olevate riskipositsioonidega ja mis jäävad seega kapitalinõuete määruse artikli 127 reguleerimisalasse. |
| {280;040} | Makseviivituses olevad riskipositsioonid – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mis on liigitatud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõikes 2 loetletud riskipositsiooni klassidesse, kui vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178 on tekkinud makseviivitus. |
| {290;010} | Muud kirjed, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mis on liigitatud kapitalinõuete määruse artikli 112 punktides k, m, n, o, p ja q loetletud riskipositsiooni klassidesse.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad siinkohal varad, mis on omavahenditest maha arvatud (nt immateriaalsed varad), aga mida ei saa muul juhul selle andmevälja alla kategoriseerida, isegi kui asjakohane kategoriseerimine ei ole vajalik riskipõhiste omavahendite nõuete määramiseks veergudes {*; 030} ja {*; 040}.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {290;020} | Muud kirjed, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni summa varade puhul, mis on liigitatud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktides e, f ja g loetletud riskipositsiooni klassidesse.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad siinkohal varad, mis on omavahenditest maha arvatud (nt immateriaalsed varad), aga mida ei saa muul juhul selle andmevälja alla kategoriseerida, isegi kui asjakohane kategoriseerimine ei ole vajalik riskipõhiste omavahendite nõuete määramiseks veergudes {*; 030} ja {*; 040}.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {290;030} | Muud kirjed, millest – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mis on liigitatud kapitalinõuete määruse artikli 112 punktides k, m, n, o, p ja q loetletud riskipositsiooni klassidesse.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {290;040} | Muud kirjed, millest – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mis on liigitatud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktides e, f ja g loetletud riskipositsiooni klassidesse.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {300;010} | Väärtpaberistamise positsioonid – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 112 punkti m kohaste väärtpaberistamise positsioonidega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {300;020} | Väärtpaberistamise positsioonid – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist väärtpaberistamise positsioonidega, mis kuuluvad kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti f reguleerimisalasse.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {300;030} | Väärtpaberistamise positsioonid – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 112 punkti m kohaste väärtpaberistamise positsioonidega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {300;040} | Väärtpaberistamise positsioonid – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist väärtpaberistamise positsioonidega, mis kuuluvad kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti f reguleerimisalasse.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {310;010} | Kaubanduse rahastamise riskipositsioonid (memokirje), millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus selliste bilansiliste kirjete puhul, mis on seotud kaupade või teenuste importijale või eksportijale impordi- või ekspordikrediidi kaudu laenuandmisega ja muude samalaadsete tehingutega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {310;020} | Kaubanduse rahastamise riskipositsioonid (memokirje), millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni summa selliste bilansiliste kirjete puhul, mis on seotud kaupade või teenuste importijale või eksportijale impordi- või ekspordikrediidi kaudu laenuandmisega ja muude samalaadsete tehingutega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {310;030} | Kaubanduse rahastamise riskipositsioonid (memokirje), millest – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad selliste bilansiliste kirjete puhul, mis on seotud kaupade või teenuste importijale või eksportijale impordi- või ekspordikrediidi kaudu laenuandmisega ja muude samalaadsete tehingutega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {310;040} | Kaubanduse rahastamise riskipositsioonid (memokirje), millest – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad selliste bilansiliste kirjete puhul, mis on seotud kaupade või teenuste importijale või eksportijale impordi- või ekspordikrediidi kaudu laenuandmisega ja muude samalaadsete tehingutega.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {320;010} | Ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus selliste bilansiliste kirjete puhul, mis on seotud kaubanduse rahastamisega ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab ametlik ekspordikrediidikindlustuse skeem ametlikku toetust, mida annab valitsemissektor või muu üksus, nagu ekspordikrediidi agentuur, muu hulgas otselaenude/finantseerimise, refinantseerimise, intressitoetuse (kus laenu kogu kestuse jooksul on garanteeritud fikseeritud intressimäär), abi finantseerimise (laenud ja toetused), ekspordikrediidikindlustuse ja garantiide vormis.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {320;020} | Ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni summa selliste bilansiliste kirjete puhul, mis on seotud kaubanduse rahastamisega ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab ametlik ekspordikrediidikindlustuse skeem ametlikku toetust, mida annab valitsemissektor või muu üksus, nagu ekspordikrediidi agentuur, muu hulgas otselaenude/finantseerimise, refinantseerimise, intressitoetuse (kus laenu kogu kestuse jooksul on garanteeritud fikseeritud intressimäär), abi finantseerimise (laenud ja toetused), ekspordikrediidikindlustuse ja garantiide vormis.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {320;030} | Ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad selliste bilansiliste kirjete puhul, mis on seotud kaubanduse rahastamisega ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab ametlik ekspordikrediidikindlustuse skeem ametlikku toetust, mida annab valitsemissektor või muu üksus, nagu ekspordikrediidi agentuur, muu hulgas otselaenude/finantseerimise, refinantseerimise, intressitoetuse (kus laenu kogu kestuse jooksul on garanteeritud fikseeritud intressimäär), abi finantseerimise (laenud ja toetused), ekspordikrediidikindlustuse ja garantiide vormis.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |
| {320;040} | Ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud varad selliste bilansiliste kirjete puhul, mis on seotud kaubanduse rahastamisega ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab ametlik ekspordikrediidikindlustuse skeem ametlikku toetust, mida annab valitsemissektor või muu üksus, nagu ekspordikrediidi agentuur, muu hulgas otselaenude/finantseerimise, refinantseerimise, intressitoetuse (kus laenu kogu kestuse jooksul on garanteeritud fikseeritud intressimäär), abi finantseerimise (laenud ja toetused), ekspordikrediidikindlustuse ja garantiide vormis.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist. |

30.

Rida ja veerg

Viited õigussätetele ja juhised

{010;010}

Bilansivälised kirjed, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus andmeväljade {LRCalc;150;010}, {LRCalc;160;010}, {LRCalc;170;010} ja {LRCalc;180;010} summana (v.a grupisisesed riskipositsioonid (individuaalsed), mis on välja jäetud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 7).

{010;020}

Bilansivälised kirjed, millest – riskiga kaalutud varad

Bilansiväliste kirjete (v.a väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja tuletisinstrumentide) riskiga kaalutud varad, mis on arvutatud standardmeetodi või sisereitingute meetodi kohaselt. Standardmeetodikohaste riskipositsioonide puhul määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskiga kaalutud varad kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükile. Sisereitingute meetodi kohaste riskipositsioonide puhul määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskiga kaalutud varad kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatükile.

{020;010}

Kaubanduse rahastamine, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus kaubanduse rahastamisega seotud bilansiväliste kirjete puhul. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendavad kaubanduse rahastamisega seotud bilansivälised kirjed väljastatud ja kinnitatud impordi- ja ekspordiakreditiive, mis on lühiajalised ja automaatselt likvideeruvad, ning muid samalaadseid tehinguid.

{020;020}

Kaubanduse rahastamine, millest – riskiga kaalutud varad

Riskiga kaalutud varad kaubanduse rahastamisega seotud bilansiväliste kirjete (v.a väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ning tuletisinstrumentide) puhul. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendavad kaubanduse rahastamisega seotud bilansivälised kirjed väljastatud ja kinnitatud impordi- ja ekspordiakreditiive, mis on lühiajalised ja automaatselt likvideeruvad, ning muid samalaadseid tehinguid.

{030;010}

Ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel kaubanduse rahastamisega seotud bilansiväliste kirjete puhul.

Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab ametlik ekspordikrediidikindlustuse skeem ametlikku toetust, mida annab valitsemissektor või muu üksus, nagu ekspordikrediidi agentuur, muu hulgas otselaenude/finantseerimise, refinantseerimise, intressitoetuse (kus laenu kogu kestuse jooksul on garanteeritud fikseeritud intressimäär), abi finantseerimise (laenud ja toetused), ekspordikrediidikindlustuse ja garantiide vormis.

{030;020}

Ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel – riskiga kaalutud varad

Riskiga kaalutud varad ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel kaubanduse rahastamisega seotud bilansiväliste kirjete (v.a väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ning tuletisinstrumentide) puhul.

Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab ametlik ekspordikrediidikindlustuse skeem ametlikku toetust, mida annab valitsemissektor või muu üksus, nagu ekspordikrediidi agentuur, muu hulgas otselaenude/finantseerimise, refinantseerimise, intressitoetuse (kus laenu kogu kestuse jooksul on garanteeritud fikseeritud intressimäär), abi finantseerimise (laenud ja toetused), ekspordikrediidikindlustuse ja garantiide vormis.

{040;010}

Tuletisinstrumendid ja SFT-d, mille suhtes kohaldatakse toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus sellistest tuletisinstrumentidest ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutest tulenevate riskipositsioonide korral, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 25 määratletud toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet.

{040;020}

Tuletisinstrumendid ja SFT-d, mille suhtes kohaldatakse toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet – riskiga kaalutud varad

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise kohaselt arvutatud riskiga kaalutud varad krediidiriski ja vastaspoole krediidiriski puhul selliste (kaasa arvatud bilansiväliste) tuletisinstrumentide ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute korral, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 25 määratletud toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet.

{050;010}

Tuletisinstrumendid, mille suhtes ei kohaldata toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus tuletisinstrumentide puhul, mille suhtes ei kohaldata kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 25 määratletud toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet.

{050;020}

Tuletisinstrumendid, mille suhtes ei kohaldata toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet – riskiga kaalutud varad

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise kohaselt arvutatud riskiga kaalutud varad krediidiriski ja vastaspoole krediidiriski puhul selliste (kaasa arvatud bilansiväliste) tuletisinstrumentide korral, mille suhtes ei kohaldata kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 25 määratletud toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet.

{060;010}

SFT-d, mille suhtes ei kohaldata toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus sellistest väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutest tulenevate riskipositsioonide korral, mille suhtes ei kohaldata kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 25 määratletud toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet.

{060;020}

SFT-d, mille suhtes ei kohaldata toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet – riskiga kaalutud varad

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise kohaselt arvutatud riskiga kaalutud varad krediidiriski ja vastaspoole krediidiriski puhul selliste (kaasa arvatud bilansiväliste) väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute korral, mille suhtes ei kohaldata kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 25 määratletud toodetevahelist tasaarvestuskokkulepet.

{065;010}

Riskipositsioonid, mis tulenevad krediidituletisinstrumentide täiendavast käsitlusest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus

See andmeväli peab olema võrdne andmeväljade {LRCalc;130;010} ja {LRCalc;140;010} vahega (v.a grupisisesed riskipositsioonid (individuaalsed), mis on välja jäetud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 429 lõikele 7).

{070;010}

Muud kauplemisportfelli kuuluvad varad – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus

Andmeväljal {LRCalc;190;010} kajastatud kirjete (v.a kauplemisportfelliväliste kirjete) finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus.

{070;020}

Muud kauplemisportfelli kuuluvad varad – riskiga kaalutud varad

Kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise reguleerimisalasse kuuluvate kirjete omavahendite nõuded, korrutatuna 12,5-ga.

{080;010}

Pandikirjad – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus selliste varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artiklis 129 määratletud pandikirjadest tulenevate riskipositsioonidega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{080;020}

Pandikirjad – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus selliste varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 161 lõike 1 punktis d määratletud pandikirjadest tulenevate riskipositsioonidega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{080;030}

Pandikirjad – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad selliste varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artiklis 129 määratletud pandikirjadest tulenevate riskipositsioonidega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{080;040}

Pandikirjad – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad selliste varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 161 lõike 1 punktis d määratletud pandikirjadest tulenevate riskipositsioonidega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{090,010}

Nõuded, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Siin esitatakse andmeväljade {100,010} kuni {130,010} summa.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{090;020}

Nõuded, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Siin esitatakse andmeväljade {100020} kuni {130020} summa.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{090;030}

Nõuded, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Siin esitatakse andmeväljade {100030} kuni {130030} summa.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{090;040}

Nõuded, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Siin esitatakse andmeväljade {100040} kuni {130040} summa.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{100;010}

Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus selliste varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artiklis 114 määratletud nõuetega keskvalitsuste või keskpankade vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{100;020}

Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus selliste varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktis a määratletud nõuetega keskvalitsuste või keskpankade vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{100;030}

Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad selliste varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artiklis 114 määratletud nõuetega keskvalitsuste või keskpankade vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{100;040}

Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad selliste varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktis a määratletud nõuetega keskvalitsuste või keskpankade vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{110;010}

Nõuded piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 115 lõigete 2 ja 4 kohaste selliste nõuetega piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{110;020}

Nõuded piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 3 punkti a kohaste nõuetega piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{110;030}

Nõuded piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 115 lõigete 2 ja 4 kohaste selliste nõuetega piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{110;040}

Nõuded piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 3 punkti a kohaste nõuetega piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{120;010}

Nõuded mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 117 lõike 2 ja artikli 118 kohaste nõuetega mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{120;020}

Nõuded mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 3 punktide b ja c kohaste nõuetega mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{120;030}

Nõuded mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 117 lõike 2 ja artikli 118 kohaste nõuetega mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{120;040}

Nõuded mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 3 punktide b ja c kohaste nõuetega mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{130;010}

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 116 lõike 4 kohaste nõuetega avaliku sektori asutuste vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{130;020}

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni summa varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 3 punkti a kohaste nõuetega avaliku sektori asutuste vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{130;030}

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 116 lõike 4 kohaste nõuetega avaliku sektori asutuste vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{130;040}

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu, mida käsitatakse nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 3 punkti a kohaste nõuetega avaliku sektori asutuste vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{140;010}

Nõuded piirkondlike valitsuste, mitmepoolsete arengupankade, rahvusvaheliste organisatsioonide ja avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Siin esitatakse andmeväljade {150010} kuni {170010} summa.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{140;020}

Nõuded piirkondlike valitsuste, mitmepoolsete arengupankade, rahvusvaheliste organisatsioonide ja avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Siin esitatakse andmeväljade {150020} kuni {170020} summa.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{140;030}

Nõuded piirkondlike valitsuste, mitmepoolsete arengupankade, rahvusvaheliste organisatsioonide ja avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Siin esitatakse andmeväljade {150030} kuni {170030} summa.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{140;040}

Nõuded piirkondlike valitsuste, mitmepoolsete arengupankade, rahvusvaheliste organisatsioonide ja avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Siin esitatakse andmeväljade {150040} kuni {170040} summa.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{150;010}

Nõuded piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 115 lõigete 1, 3 ja 5 kohaste selliste nõuetega piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{150;020}

Nõuded piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 4 punkti a kohaste selliste nõuetega piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{150;030}

Nõuded piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 115 lõigete 1, 3 ja 5 kohaste selliste nõuetega piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{150;040}

Nõuded piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 4 punkti a kohaste selliste nõuetega piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{160;010}

Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 117 lõigete 1 ja 3 kohaste nõuetega mitmepoolsete arengupankade vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{160;020}

Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 4 punkti c kohaste selliste nõuetega mitmepoolsete arengupankade vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{160;030}

Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 117 lõigete 1 ja 3 kohaste nõuetega mitmepoolsete arengupankade vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{160;040}

Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 4 punkti c kohaste selliste nõuetega mitmepoolsete arengupankade vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{170;010}

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 116 lõigete 1, 2, 3 ja 5 kohaste nõuetega avaliku sektori asutuste vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{170;020}

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 4 punkti b kohaste selliste nõuetega avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{170;030}

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 116 lõigete 1, 2, 3 ja 5 kohaste nõuetega avaliku sektori asutuste vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{170;040}

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 4 punkti b kohaste selliste nõuetega avaliku sektori asutuste vastu, mida ei käsitata nõuetena keskvalitsuse vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{180;010}

Krediidiasutused ja investeerimisühingud – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artiklite 119 kuni 121 kohaste nõuetega krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{180;020}

Krediidiasutused ja investeerimisühingud – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti b kohaste nõuetega krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu ning mille korral ei ole tegemist kapitalinõuete määruse artikli 161 lõike 1 punkti d kohaste pandikirjadest tulenevate riskipositsioonidega ning mis ei kuulu kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 4 punktide a–c reguleerimisalasse.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{180;030}

Krediidiasutused ja investeerimisühingud – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artiklite 119 kuni 121 kohaste nõuetega krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{180;040}

Krediidiasutused ja investeerimisühingud – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti b kohaste nõuetega krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu ning mille korral ei ole tegemist kapitalinõuete määruse artikli 161 lõike 1 punkti d kohaste pandikirjadest tulenevate riskipositsioonidega ning mis ei kuulu kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 4 punktide a–c reguleerimisalasse.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{190;010}

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 124 kohaste kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonidega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{190;020}

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega äriühingute vastu või kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohaste jaenõuetega, kui need nõuded on tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{190;030}

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid, millest – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 124 kohaste kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonidega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{190;040}

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid, millest – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega äriühingute vastu või kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohaste jaenõuetega, kui need nõuded on tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{200;010}

Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 125 kohaste elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga täielikult tagatud riskipositsioonidega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{200;020}

Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega äriühingute vastu või kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohaste jaenõuetega, kui need nõuded on tagatud elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{200;030}

Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 125 kohaste elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga täielikult tagatud riskipositsioonidega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{200;040}

Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega äriühingute vastu või kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohaste jaenõuetega, kui need nõuded on tagatud elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{210;010}

Jaenõuded, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 123 kohaste jaenõuetega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{210;020}

Jaenõuded, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohaste jaenõuetega, kui need nõuded ei ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{210;030}

Jaenõuded, millest – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 123 kohaste jaenõuetega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{210;040}

Jaenõuded, millest – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohaste jaenõuetega, kui need nõuded ei ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{220;010}

Jaenõuded VKEde vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 123 kohaste jaenõuetega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) vastu.

Selle andmevälja täitmisel lähtutakse kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 2 punktis b osutatud väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusest.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{220;020}

Jaenõuded VKEde vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohaste jaenõuetega, kui need nõuded on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vastu ega ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.

Selle andmevälja täitmisel lähtutakse kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 2 punktis b osutatud väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusest.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{220;030}

Jaenõuded VKEde vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 123 kohaste jaenõuetega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) vastu.

Selle andmevälja täitmisel lähtutakse kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 2 punktis b osutatud väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusest.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{220;040}

Jaenõuded VKEde vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohaste jaenõuetega, kui need nõuded on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vastu ega ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.

Selle andmevälja täitmisel lähtutakse kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 2 punktis b osutatud väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusest.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{230;010}

Nõuded äriühingute vastu, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Siin esitatakse andmeväljade {240,010} ja {250,010} summa.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{230;020}

Nõuded äriühingute vastu, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Siin esitatakse andmeväljade {240020} ja {250020} summa.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{230;030}

Nõuded äriühingute vastu, millest – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Siin esitatakse andmeväljade {240030} ja {250030} summa.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{230;040}

Nõuded äriühingute vastu, millest – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Siin esitatakse andmeväljade {240040} ja {250040} summa.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{240;010}

Nõuded finantssektori äriühingute vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 122 kohaste nõuetega finantssektori äriühingute vastu. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab „finantssektori äriühing“ reguleeritud ja reguleerimata ettevõtjaid (v.a andmeväljal {180;10} osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud), kelle põhitegevuseks on osaluste omandamine või tegelemine ühe või mitme direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevusega, ning kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27 määratletud ettevõtjaid (v.a andmeväljal {180;10} osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud).

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{240;020}

Nõuded finantssektori äriühingute vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega finantssektori äriühingute vastu, kui need nõuded ei ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab „finantssektori äriühing“ reguleeritud ja reguleerimata ettevõtjaid (v.a andmeväljal {180;10} osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud), kelle põhitegevuseks on osaluste omandamine või tegelemine ühe või mitme direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevusega, ning kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27 määratletud ettevõtjaid (v.a andmeväljal {180;10} osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud).

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{240;030}

Nõuded finantssektori äriühingute vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 122 kohaste nõuetega finantssektori äriühingute vastu. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab „finantssektori äriühing“ reguleeritud ja reguleerimata ettevõtjaid (v.a andmeväljal {180;10} osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud), kelle põhitegevuseks on osaluste omandamine või tegelemine ühe või mitme direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevusega, ning kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27 määratletud ettevõtjaid (v.a andmeväljal {180;10} osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud).

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{240;040}

Nõuded finantssektori äriühingute vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega finantssektori äriühingute vastu, kui need nõuded ei ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab „finantssektori äriühing“ reguleeritud ja reguleerimata ettevõtjaid (v.a andmeväljal {180;10} osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud), kelle põhitegevuseks on osaluste omandamine või tegelemine ühe või mitme direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevusega, ning kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27 määratletud ettevõtjaid (v.a andmeväljal {180;10} osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud).

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{250;010}

Nõuded finantssektoriväliste äriühingute vastu, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 122 kohaste nõuetega finantssektoriväliste äriühingute vastu.

Siin esitatakse andmeväljade {260010} ja {270010} summa.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{250;020}

Nõuded finantssektoriväliste äriühingute vastu, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega finantssektoriväliste äriühingute vastu, kui need nõuded ei ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.

Siin esitatakse andmeväljade {260020} ja {270020} summa.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{250;030}

Nõuded finantssektoriväliste äriühingute vastu, millest – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 122 kohaste nõuetega finantssektoriväliste äriühingute vastu.

Siin esitatakse andmeväljade {260030} ja {270030} summa.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{250;040}

Nõuded finantssektoriväliste äriühingute vastu, millest – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega finantssektoriväliste äriühingute vastu, kui need nõuded ei ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.

Siin esitatakse andmeväljade {260040} ja {270040} summa.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{260;010}

Nõuded VKEde vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 122 kohaste nõuetega selliste äriühingute vastu, kes on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd).

Selle andmevälja täitmisel lähtutakse kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 2 punktis b osutatud väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusest.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{260;020}

Nõuded VKEde vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega äriühingute vastu, kui need nõuded on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vastu ega ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.

Selle andmevälja täitmisel lähtutakse kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 2 punktis b osutatud väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusest.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{260;030}

Nõuded VKEde vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 122 kohaste nõuetega selliste äriühingute vastu, kes on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd).

Selle andmevälja täitmisel lähtutakse kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 2 punktis b osutatud väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusest.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{260;040}

Nõuded VKEde vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega äriühingute vastu, kui need nõuded on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vastu ega ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a.

Selle andmevälja täitmisel lähtutakse kapitalinõuete määruse artikli 501 lõike 2 punktis b osutatud väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusest.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{270;010}

Nõuded muude äriühingute kui VKEde vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 122 kohaste selliste nõuetega äriühingute vastu, mida ei ole kajastatud andmeväljadel {230;040} ja {250;040}.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{270;020}

Nõuded muude äriühingute kui VKEde vastu – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega äriühingute vastu, kui need nõuded ei ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a ning mida ei ole kajastatud andmeväljadel {230;040} ja {250;040}.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{270;030}

Nõuded muude äriühingute kui VKEde vastu – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 122 kohaste selliste nõuetega äriühingute vastu, mida ei ole kajastatud andmeväljadel {230;040} ja {250;040}.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{270;040}

Nõuded muude äriühingute kui VKEde vastu – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti c kohaste nõuetega äriühingute vastu, kui need nõuded ei ole tagatud kinnisvarale seatud hüpoteegiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 1 punktile a ning mida ei ole kajastatud andmeväljadel {230;040} ja {250;040}.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{280;010}

Makseviivituses olevad riskipositsioonid – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist makseviivituses olevate riskipositsioonidega ja mis jäävad seega kapitalinõuete määruse artikli 127 reguleerimisalasse.

{280;020}

Makseviivituses olevad riskipositsioonid – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mis on liigitatud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõikes 2 loetletud riskipositsiooni klassidesse, kui vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178 on tekkinud makseviivitus.

{280;030}

Makseviivituses olevad riskipositsioonid – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist makseviivituses olevate riskipositsioonidega ja mis jäävad seega kapitalinõuete määruse artikli 127 reguleerimisalasse.

{280;040}

Makseviivituses olevad riskipositsioonid – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mis on liigitatud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõikes 2 loetletud riskipositsiooni klassidesse, kui vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178 on tekkinud makseviivitus.

{290;010}

Muud kirjed, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mis on liigitatud kapitalinõuete määruse artikli 112 punktides k, m, n, o, p ja q loetletud riskipositsiooni klassidesse.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad siinkohal varad, mis on omavahenditest maha arvatud (nt immateriaalsed varad), aga mida ei saa muul juhul selle andmevälja alla kategoriseerida, isegi kui asjakohane kategoriseerimine ei ole vajalik riskipõhiste omavahendite nõuete määramiseks veergudes {*; 030} ja {*; 040}.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{290;020}

Muud kirjed, millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni summa varade puhul, mis on liigitatud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktides e, f ja g loetletud riskipositsiooni klassidesse.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad siinkohal varad, mis on omavahenditest maha arvatud (nt immateriaalsed varad), aga mida ei saa muul juhul selle andmevälja alla kategoriseerida, isegi kui asjakohane kategoriseerimine ei ole vajalik riskipõhiste omavahendite nõuete määramiseks veergudes {*; 030} ja {*; 040}.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{290;030}

Muud kirjed, millest – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mis on liigitatud kapitalinõuete määruse artikli 112 punktides k, m, n, o, p ja q loetletud riskipositsiooni klassidesse.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{290;040}

Muud kirjed, millest – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mis on liigitatud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktides e, f ja g loetletud riskipositsiooni klassidesse.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{300;010}

Väärtpaberistamise positsioonid – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 112 punkti m kohaste väärtpaberistamise positsioonidega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{300;020}

Väärtpaberistamise positsioonid – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus varade puhul, mille korral on tegemist väärtpaberistamise positsioonidega, mis kuuluvad kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti f reguleerimisalasse.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{300;030}

Väärtpaberistamise positsioonid – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist kapitalinõuete määruse artikli 112 punkti m kohaste väärtpaberistamise positsioonidega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{300;040}

Väärtpaberistamise positsioonid – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad varade puhul, mille korral on tegemist väärtpaberistamise positsioonidega, mis kuuluvad kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti f reguleerimisalasse.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{310;010}

Kaubanduse rahastamise riskipositsioonid (memokirje), millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus selliste bilansiliste kirjete puhul, mis on seotud kaupade või teenuste importijale või eksportijale impordi- või ekspordikrediidi kaudu laenuandmisega ja muude samalaadsete tehingutega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{310;020}

Kaubanduse rahastamise riskipositsioonid (memokirje), millest – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni summa selliste bilansiliste kirjete puhul, mis on seotud kaupade või teenuste importijale või eksportijale impordi- või ekspordikrediidi kaudu laenuandmisega ja muude samalaadsete tehingutega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{310;030}

Kaubanduse rahastamise riskipositsioonid (memokirje), millest – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad selliste bilansiliste kirjete puhul, mis on seotud kaupade või teenuste importijale või eksportijale impordi- või ekspordikrediidi kaudu laenuandmisega ja muude samalaadsete tehingutega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{310;040}

Kaubanduse rahastamise riskipositsioonid (memokirje), millest – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad selliste bilansiliste kirjete puhul, mis on seotud kaupade või teenuste importijale või eksportijale impordi- või ekspordikrediidi kaudu laenuandmisega ja muude samalaadsete tehingutega.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{320;010}

Ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus selliste bilansiliste kirjete puhul, mis on seotud kaubanduse rahastamisega ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab ametlik ekspordikrediidikindlustuse skeem ametlikku toetust, mida annab valitsemissektor või muu üksus, nagu ekspordikrediidi agentuur, muu hulgas otselaenude/finantseerimise, refinantseerimise, intressitoetuse (kus laenu kogu kestuse jooksul on garanteeritud fikseeritud intressimäär), abi finantseerimise (laenud ja toetused), ekspordikrediidikindlustuse ja garantiide vormis.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{320;020}

Ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel – finantsvõimenduse määra riskipositsiooni väärtus – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Finantsvõimenduse määra riskipositsiooni summa selliste bilansiliste kirjete puhul, mis on seotud kaubanduse rahastamisega ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab ametlik ekspordikrediidikindlustuse skeem ametlikku toetust, mida annab valitsemissektor või muu üksus, nagu ekspordikrediidi agentuur, muu hulgas otselaenude/finantseerimise, refinantseerimise, intressitoetuse (kus laenu kogu kestuse jooksul on garanteeritud fikseeritud intressimäär), abi finantseerimise (laenud ja toetused), ekspordikrediidikindlustuse ja garantiide vormis.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{320;030}

Ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel – riskiga kaalutud varad – standardmeetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad selliste bilansiliste kirjete puhul, mis on seotud kaubanduse rahastamisega ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab ametlik ekspordikrediidikindlustuse skeem ametlikku toetust, mida annab valitsemissektor või muu üksus, nagu ekspordikrediidi agentuur, muu hulgas otselaenude/finantseerimise, refinantseerimise, intressitoetuse (kus laenu kogu kestuse jooksul on garanteeritud fikseeritud intressimäär), abi finantseerimise (laenud ja toetused), ekspordikrediidikindlustuse ja garantiide vormis.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

{320;040}

Ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel – riskiga kaalutud varad – sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid

Riskiga kaalutud varad selliste bilansiliste kirjete puhul, mis on seotud kaubanduse rahastamisega ametliku ekspordikrediidikindlustuse skeemi alusel. Vormis LR4 kajastamise eesmärgil tähendab ametlik ekspordikrediidikindlustuse skeem ametlikku toetust, mida annab valitsemissektor või muu üksus, nagu ekspordikrediidi agentuur, muu hulgas otselaenude/finantseerimise, refinantseerimise, intressitoetuse (kus laenu kogu kestuse jooksul on garanteeritud fikseeritud intressimäär), abi finantseerimise (laenud ja toetused), ekspordikrediidikindlustuse ja garantiide vormis.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad selle pärast makseviivituses olevate riskipositsioonide mahaarvamist.

9.   C 44.00 – Üldine teave (LR5)

| 31. | Siin esitatakse täiendav teave, mis on vajalik krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuse ja tema tehtud regulatiivsete valikute liigitamiseks.






  Rida
  ja veerg | Juhised |
| --- | --- | --- |
| {010;010} | Krediidiasutuse või investeerimisühingu äriühingu struktuur

  Krediidiasutus või investeerimisühing liigitab oma äriühingu struktuuri vastavalt allpool esitatud kategooriatele:






  — | aktsiaselts, |

31.

Rida

ja veerg

Juhised

{010;010}

Krediidiasutuse või investeerimisühingu äriühingu struktuur

Krediidiasutus või investeerimisühing liigitab oma äriühingu struktuuri vastavalt allpool esitatud kategooriatele:

—

aktsiaselts,

| — | vastastikune selts/ühistu, |
| --- | --- |

—

vastastikune selts/ühistu,

| — | muu äriühing kui aktsiaselts. |
| --- | --- |

—

muu äriühing kui aktsiaselts.

{020;010}

Tuletisinstrumentide käsitlemine

Krediidiasutus või investeerimisühing täpsustab regulatiivse tuletisinstrumentide käsitlemise vastavalt allpool esitatud kategooriatele:

| — | esmase riskipositsiooni meetod, |
| --- | --- |

—

esmase riskipositsiooni meetod,

| — | turuväärtuse meetod. |
| --- | --- |

—

turuväärtuse meetod.

{040;010}

Krediidiasutuse või investeerimisühingu liik

Krediidiasutus või investeerimisühing täpsustab, mis liiki krediidiasutus või investeerimisühing ta on, vastavalt allpool esitatud kategooriatele:

| — | universaalpangandus (jaepangandus/äripangandus ja investeerimispangandus), |
| --- | --- |

—

universaalpangandus (jaepangandus/äripangandus ja investeerimispangandus),

| — | jaepangandus/äripangandus, |
| --- | --- |

—

jaepangandus/äripangandus,

| — | investeerimispangandus, |
| --- | --- |

—

investeerimispangandus,

| — | eriotstarbeliste laenude andja, |
| --- | --- |

—

eriotstarbeliste laenude andja,

| — | muu ärimudel.“ |
| --- | --- |

—

muu ärimudel.“

---

(1)  See hõlmab väärtpaberistamise tehinguid ja omakapitali investeeringuid, mille puhul esineb krediidirisk.

1

---

VI LISA

„XVI LISA

VARA KOORMATISTE ARUANDLUSVORMID

| VARA KOORMATISTE VORMID |
| --- |
| Vormi number | Vormi kood | Vormi/vormide kogumi nimi | Lühend |
| | | A OSA — KOORMATISTE ÜLEVAADE | |
| 32,1 | F 32.01 | ARUANDVA KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU VARAD | AE-ASS |
| 32,2 | F 32.02 | SAADUD TAGATISED | AE-COL |
| 32,3 | F 32.03 | EMITEERITUD JA VEEL TAGATISEKS ANDMATA OMA PANDIKIRJAD JA VARAGA TAGATUD VÄÄRTPABERID | AE-NPL |
| 32,4 | F 32.04 | KOORMATISE ALLIKAD | AE-SOU |
| | | B OSA — TÄHTAJA ANDMED | |
| 33 | F 33.00 | TÄHTAJA ANDMED | AE-MAT |
| | | C OSA — TINGIMUSLIKUD KOORMATISED | |
| 34 | F 34.00 | TINGIMUSLIKUD KOORMATISED | AE-CONT |
| | | D OSA — PANDIKIRJAD | |
| 35 | F 35.00 | PANDIKIRJADE EMISSIOONID | AE-CB |
| | | E OSA — TÄIENDAVAD ANDMED | |
| 36,1 | F 36.01 | TÄIENDATUD ANDMED. I OSA | AE-ADV1 |
| 36,2 | F 36.02 | TÄIENDATUD ANDMED. II OSA | AE-ADV2 |

VARA KOORMATISTE VORMID

Vormi number

Vormi kood

Vormi/vormide kogumi nimi

Lühend

A OSA — KOORMATISTE ÜLEVAADE

32,1

F 32.01

ARUANDVA KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU VARAD

AE-ASS

32,2

F 32.02

SAADUD TAGATISED

AE-COL

32,3

F 32.03

EMITEERITUD JA VEEL TAGATISEKS ANDMATA OMA PANDIKIRJAD JA VARAGA TAGATUD VÄÄRTPABERID

AE-NPL

32,4

F 32.04

KOORMATISE ALLIKAD

AE-SOU

B OSA — TÄHTAJA ANDMED

33

F 33.00

TÄHTAJA ANDMED

AE-MAT

C OSA — TINGIMUSLIKUD KOORMATISED

34

F 34.00

TINGIMUSLIKUD KOORMATISED

AE-CONT

D OSA — PANDIKIRJAD

35

F 35.00

PANDIKIRJADE EMISSIOONID

AE-CB

E OSA — TÄIENDAVAD ANDMED

36,1

F 36.01

TÄIENDATUD ANDMED. I OSA

AE-ADV1

36,2

F 36.02

TÄIENDATUD ANDMED. II OSA

AE-ADV2

F 32.01 — ARUANDVA KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU VARAD (AE-ASS)

| | Koormatud varade bilansiline väärtus | Koormatud varade õiglane väärtus | Koormamata varade bilansiline väärtus | Koormamata varade õiglane väärtus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 |
| 010 | Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu varad | | | | | | | | | | |
| 020 | Nõudelaenud | | | | | | | | | | |
| 030 | Omakapitaliinstrumendid | | | | | | | | | | |
| 040 | Võlaväärtpaberid | | | | | | | | | | |
| 050 | millest: pandikirjad | | | | | | | | | | |
| 060 | millest: varaga tagatud väärtpaberid | | | | | | | | | | |
| 070 | millest: valitsemissektori emiteeritud | | | | | | | | | | |
| 080 | millest: finantssektori äriühingute emiteeritud | | | | | | | | | | |
| 090 | millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud | | | | | | | | | | |
| 100 | Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud | | | | | | | | | | |
| 110 | millest: hüpoteeklaenud | | | | | | | | | | |
| 120 | Muud varad | | | | | | | | | | |

Koormatud varade bilansiline väärtus

Koormatud varade õiglane väärtus

Koormamata varade bilansiline väärtus

Koormamata varade õiglane väärtus

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

010

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu varad

020

Nõudelaenud

030

Omakapitaliinstrumendid

040

Võlaväärtpaberid

050

millest: pandikirjad

060

millest: varaga tagatud väärtpaberid

070

millest: valitsemissektori emiteeritud

080

millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

090

millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

100

Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud

110

millest: hüpoteeklaenud

120

Muud varad

F 32.02 — SAADUD TAGATISED (AE-COL)

| | Saadud koormatud tagatise või emiteeritud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus | Koormamata |
| --- | --- | --- |
| Sellise saadud tagatise või selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad | Sellise saadud tagatise või selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite nimiväärtus, mis on koormamiseks kättesaamatud |
| | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul | | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 |
| 130 | Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis | | | | | | | |
| 140 | Nõudelaenud | | | | | | | |
| 150 | Omakapitaliinstrumendid | | | | | | | |
| 160 | Võlaväärtpaberid | | | | | | | |
| 170 | millest: pandikirjad | | | | | | | |
| 180 | millest: varaga tagatud väärtpaberid | | | | | | | |
| 190 | millest: valitsemissektori emiteeritud | | | | | | | |
| 200 | millest: finantssektori äriühingute emiteeritud | | | | | | | |
| 210 | millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud | | | | | | | |
| 220 | Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud | | | | | | | |
| 230 | Muu saadud tagatis | | | | | | | |
| 240 | Muud emiteeritud oma võlaväärpaberid kui oma pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid | | | | | | | |
| 250 | KOGUVARAD, SAADUD TAGATIS JA EMITEERITUD OMA VÕLAVÄÄRTPABERID | | | | | | | |

Saadud koormatud tagatise või emiteeritud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus

Koormamata

Sellise saadud tagatise või selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad

Sellise saadud tagatise või selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite nimiväärtus, mis on koormamiseks kättesaamatud

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

010

020

030

040

050

060

070

130

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis

140

Nõudelaenud

150

Omakapitaliinstrumendid

160

Võlaväärtpaberid

170

millest: pandikirjad

180

millest: varaga tagatud väärtpaberid

190

millest: valitsemissektori emiteeritud

200

millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

210

millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

220

Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud

230

Muu saadud tagatis

240

Muud emiteeritud oma võlaväärpaberid kui oma pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid

250

KOGUVARAD, SAADUD TAGATIS JA EMITEERITUD OMA VÕLAVÄÄRTPABERID

F 32.03 — EMITEERITUD JA VEEL TAGATISEKS ANDMATA OMA PANDIKIRJAD JA VARAGA TAGATUD VÄÄRTPABERID (AE-NPL)

| | Koormamata |
| --- | --- |
| Alusvarakogumi bilansiline väärtus | Selliste emiteeritud võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad | Selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite nimiväärtus, mis on koormamiseks kättesaamatud |
| | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul |
| 010 | 020 | 030 | 040 |
| 010 | Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja varaga tagatud väärtpaberid | | | | |
| 020 | Säilitatud emiteeritud pandikirjad | | | | |
| 030 | Säilitatud emiteeritud varaga tagatud väärtpaberid | | | | |
| 040 | Kõrgema nõudeõiguse järguga | | | | |
| 050 | Mezzanine väärtpaberistamise seeriad | | | | |
| 060 | Esimese järjekoha kahju | | | | |

Koormamata

Alusvarakogumi bilansiline väärtus

Selliste emiteeritud võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad

Selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite nimiväärtus, mis on koormamiseks kättesaamatud

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

010

020

030

040

010

Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja varaga tagatud väärtpaberid

020

Säilitatud emiteeritud pandikirjad

030

Säilitatud emiteeritud varaga tagatud väärtpaberid

040

Kõrgema nõudeõiguse järguga

050

Mezzanine väärtpaberistamise seeriad

060

Esimese järjekoha kahju

F 32.04 — KOORMATISE ALLIKAD (AE-SOU)

| | Sobitatud kohustused, tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid | Koormatud varad, saadud tagatis ja muud emiteeritud oma võlaväärtpaberid kui pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid |
| --- | --- | --- |
| | millest: konsolideerimisgrupi muudelt üksustelt | | millest: saadud uuesti kasutatud tagatis | millest: koormatud oma võlaväärtpaberid |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 |
| 010 | Valitud finantskohustuste bilansiline väärtus | | | | | |
| 020 | Tuletisinstrumendid | | | | | |
| 030 | millest: börsivälised | | | | | |
| 040 | Hoiused | | | | | |
| 050 | Repolepingud | | | | | |
| 060 | millest: tehingud keskpankadega | | | | | |
| 070 | Muud tagatud hoiused kui repolepingud | | | | | |
| 080 | millest: tehingud keskpankadega | | | | | |
| 090 | Emiteeritud võlaväärtpaberid | | | | | |
| 100 | millest: emiteeritud pandikirjad | | | | | |
| 110 | millest: emiteeritud varaga tagatud väärtpaberid | | | | | |
| 120 | Muud koormatise allikad | | | | | |
| 130 | Aruande esitaja ees võetud siduvate laenuandmiskohustuste nimiväärtus | | | | | |
| 140 | Saadud finantsgarantiide nimiväärtus | | | | | |
| 150 | Mitterahalise tagatisega laenuks võetud väärtpaberite õiglane väärtus | | | | | |
| 160 | Muu | | | | | |
| 170 | KOORMATISE ALLIKAD KOKKU | | | | | |
| |
| | | Ei märgita konsolideeritud alusel kajastatavas vormis. |
| | Ei märgita ühelgi juhul. |

Sobitatud kohustused, tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid

Koormatud varad, saadud tagatis ja muud emiteeritud oma võlaväärtpaberid kui pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid

millest: konsolideerimisgrupi muudelt üksustelt

millest: saadud uuesti kasutatud tagatis

millest: koormatud oma võlaväärtpaberid

010

020

030

040

050

010

Valitud finantskohustuste bilansiline väärtus

020

Tuletisinstrumendid

030

millest: börsivälised

040

Hoiused

050

Repolepingud

060

millest: tehingud keskpankadega

070

Muud tagatud hoiused kui repolepingud

080

millest: tehingud keskpankadega

090

Emiteeritud võlaväärtpaberid

100

millest: emiteeritud pandikirjad

110

millest: emiteeritud varaga tagatud väärtpaberid

120

Muud koormatise allikad

130

Aruande esitaja ees võetud siduvate laenuandmiskohustuste nimiväärtus

140

Saadud finantsgarantiide nimiväärtus

150

Mitterahalise tagatisega laenuks võetud väärtpaberite õiglane väärtus

160

Muu

170

KOORMATISE ALLIKAD KOKKU

Ei märgita konsolideeritud alusel kajastatavas vormis.

Ei märgita ühelgi juhul.

F 33.00 — TÄHTAJA ANDMED (AE-MAT)

| | Lahtine tähtaeg | Üleöö | >1 päev <=1 nädal | >1 nädal <=2 nädalat | >2 nädalat <=1 kuu | >1 kuu <=3 kuud | >3 kuud <=6 kuud | >6 kuud <=1 aasta | >1 aasta <=2 aastat | >2 aastat <=3 aastat | 3 aastat <=5 aastat | 5 aastat <=10 aastat | >10 aastat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kohustuste järelejäänud tähtaeg | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 |
| 010 | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | |
| 020 | Saadud uuesti kasutatud tagatis (saamise pool) | | | | | | | | | | | | | |
| 030 | Saadud uuesti kasutatud tagatis (uuestikasutamise pool) | | | | | | | | | | | | | |

Lahtine tähtaeg

Üleöö

>1 päev <=1 nädal

>1 nädal <=2 nädalat

>2 nädalat <=1 kuu

>1 kuu <=3 kuud

>3 kuud <=6 kuud

>6 kuud <=1 aasta

>1 aasta <=2 aastat

>2 aastat <=3 aastat

3 aastat <=5 aastat

5 aastat <=10 aastat

>10 aastat

Kohustuste järelejäänud tähtaeg

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

130

010

Koormatud varad

020

Saadud uuesti kasutatud tagatis (saamise pool)

030

Saadud uuesti kasutatud tagatis (uuestikasutamise pool)

F 34.00 — TINGIMUSLIKUD KOORMATISED (AE-CONT)

| | Sobitatud kohustused, tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid | Tingimuslikud koormatised |
| --- | --- | --- |
| A. Koormatud varade õiglase väärtuse vähenemine 30 % | B. Oluliste valuutade 10 % nõrgenemise netomõju |
| Koormatud varade täiendav summa |
| Koormatud varade täiendav summa | Oluline


  valuuta 1 | Oluline


  valuuta 2 | ... | Oluline


  valuuta n |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | |
| 010 | Valitud finantskohustuste bilansiline väärtus | | | | | | |
| 020 | Tuletisinstrumendid | | | | | | |
| 030 | millest: börsivälised | | | | | | |
| 040 | Hoiused | | | | | | |
| 050 | Repolepingud | | | | | | |
| 060 | millest: tehingud keskpankadega | | | | | | |
| 070 | Muud tagatud hoiused kui repolepingud | | | | | | |
| 080 | millest: tehingud keskpankadega | | | | | | |
| 090 | Emiteeritud võlaväärtpaberid | | | | | | |
| 100 | millest: emiteeritud pandikirjad | | | | | | |
| 110 | millest: emiteeritud varaga tagatud väärtpaberid | | | | | | |
| 120 | Muud koormatise allikad | | | | | | |
| 170 | KOORMATISE ALLIKAD KOKKU | | | | | | |

Sobitatud kohustused, tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid

Tingimuslikud koormatised

A. Koormatud varade õiglase väärtuse vähenemine 30 %

B. Oluliste valuutade 10 % nõrgenemise netomõju

Koormatud varade täiendav summa

Koormatud varade täiendav summa

Oluline

valuuta 1

Oluline

valuuta 2

...

Oluline

valuuta n

010

020

030

040

050

010

Valitud finantskohustuste bilansiline väärtus

020

Tuletisinstrumendid

030

millest: börsivälised

040

Hoiused

050

Repolepingud

060

millest: tehingud keskpankadega

070

Muud tagatud hoiused kui repolepingud

080

millest: tehingud keskpankadega

090

Emiteeritud võlaväärtpaberid

100

millest: emiteeritud pandikirjad

110

millest: emiteeritud varaga tagatud väärtpaberid

120

Muud koormatise allikad

170

KOORMATISE ALLIKAD KOKKU

F 35.00 — PANDIKIRJADE EMISSIOONID (AE-CB)

z-telg

Tagatiste kogumi tunnus (lahtine)

| | Kooskõla määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 129? | Pandikirjadega seotud kohustused | Tagatiste kogum |
| --- | --- | --- | --- |
| Aruandekuupäev | + 6 kuud | +12 kuud | + 2 aastat | +5 aastat | + 10 aastat | Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on negatiivne netoturuväärtus | Pandikirja välisreiting | Aruandekuupäev | + 6 kuud | +12 kuud | + 2 aastat | +5 aastat | + 10 aastat | Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on positiivne netoturuväärtus | Tagatise miinimumnõudeid ületav tagatiste kogumi summa |
| [JAH/EI] | Kui JAH, märkida tagatiste kogumi peamine varaklass | Tulenevalt asjaomasest pandikirjade suhtes kohaldatavast õiguslikust korrast | tulenevalt reitinguagentuuri metoodikast, et säilitada olemasolev pandikirjade välisreiting |
| Aruandekuupäev | Reitinguagentuur 1 | Krediidireiting 1 | Reitinguagentuur 2 | Krediidireiting 2 | Reitinguagentuur 3 | Krediidireiting 3 | Aruandekuupäev | Reitinguagentuur 1 | Reitinguagentuur 2 | Reitinguagentuur 3 |
| 010 | 012 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 | 220 | 230 | 240 | 250 |
| 010 | Nimiväärtus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 020 | Nüüdisväärtus (vahetustehing)/Turuväärtus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 030 | Varapõhine väärtus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 040 | Bilansiline väärtus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Kooskõla määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 129?

Pandikirjadega seotud kohustused

Tagatiste kogum

Aruandekuupäev

- 6 kuud

+12 kuud

- 2 aastat

+5 aastat

- 10 aastat

Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on negatiivne netoturuväärtus

Pandikirja välisreiting

Aruandekuupäev

- 6 kuud

+12 kuud

- 2 aastat

+5 aastat

- 10 aastat

Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on positiivne netoturuväärtus

Tagatise miinimumnõudeid ületav tagatiste kogumi summa

[JAH/EI]

Kui JAH, märkida tagatiste kogumi peamine varaklass

Tulenevalt asjaomasest pandikirjade suhtes kohaldatavast õiguslikust korrast

tulenevalt reitinguagentuuri metoodikast, et säilitada olemasolev pandikirjade välisreiting

Aruandekuupäev

Reitinguagentuur 1

Krediidireiting 1

Reitinguagentuur 2

Krediidireiting 2

Reitinguagentuur 3

Krediidireiting 3

Aruandekuupäev

Reitinguagentuur 1

Reitinguagentuur 2

Reitinguagentuur 3

010

012

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

220

230

240

250

010

Nimiväärtus

020

Nüüdisväärtus (vahetustehing)/Turuväärtus

030

Varapõhine väärtus

040

Bilansiline väärtus

F 36.01 -TÄIENDATUD ANDMED. I OSA (AE-ADV-1)

| | Koormatise allikad | Varad/Kohustused | Tagatise liik — Liigitamine varaliigi lõikes | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nõudelaenud | Omakapitaliinstrumendid | Võlaväärtpaberid | Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud | Muud


  varad |
| Kokku | millest: pandikirjad | millest: varaga tagatud väärtpaberid | millest: valitsemissektori emiteeritud | millest: finantssektori äriühingute emiteeritud | millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud | Keskpangad ja valitsemissektor | Finantssektori äriühingud | Finantssektorivälised äriühingud | Kodumajapidamised |
| | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud | | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud | | millest: hüpoteeklaenud | | millest: hüpoteeklaenud |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 |
| 010 | Keskpanga poolne rahastamine (igat liiki, sealhulgas repotehingud) | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 020 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 030 | Börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 040 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 050 | Börsivälised tuletisinstrumendid | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 060 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 070 | Repolepingud | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 080 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 090 | Muud tagatud hoiused kui repolepingud | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 100 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 110 | Emiteeritud pandikirjad | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 120 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 130 | Emiteeritud varaga tagatud väärtpaberid | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 140 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 150 | Muud emiteeritud võlaväärpaberid kui pandikirjad ja varaga tagatud väärtpaberid | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 160 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 170 | Muud koormatise allikad | Koormatud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 180 | Tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 190 | Koormatud varad kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 200 | aktsepteeritakse keskpankade puhul | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 210 | Koormamata varad kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 220 | aktsepteeritakse keskpankade puhul | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 230 | Koormatud + koormamata varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Koormatise allikad

Varad/Kohustused

Tagatise liik — Liigitamine varaliigi lõikes

Kokku

Nõudelaenud

Omakapitaliinstrumendid

Võlaväärtpaberid

Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud

Muud

varad

Kokku

millest: pandikirjad

millest: varaga tagatud väärtpaberid

millest: valitsemissektori emiteeritud

millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

Keskpangad ja valitsemissektor

Finantssektori äriühingud

Finantssektorivälised äriühingud

Kodumajapidamised

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

millest: hüpoteeklaenud

millest: hüpoteeklaenud

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

130

140

150

160

170

180

010

Keskpanga poolne rahastamine (igat liiki, sealhulgas repotehingud)

Koormatud varad

020

Sobitatud kohustused

030

Börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid

Koormatud varad

040

Sobitatud kohustused

050

Börsivälised tuletisinstrumendid

Koormatud varad

060

Sobitatud kohustused

070

Repolepingud

Koormatud varad

080

Sobitatud kohustused

090

Muud tagatud hoiused kui repolepingud

Koormatud varad

100

Sobitatud kohustused

110

Emiteeritud pandikirjad

Koormatud varad

120

Sobitatud kohustused

130

Emiteeritud varaga tagatud väärtpaberid

Koormatud varad

140

Sobitatud kohustused

150

Muud emiteeritud võlaväärpaberid kui pandikirjad ja varaga tagatud väärtpaberid

Koormatud varad

160

Sobitatud kohustused

170

Muud koormatise allikad

Koormatud varad

180

Tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid

190

Koormatud varad kokku

200

aktsepteeritakse keskpankade puhul

210

Koormamata varad kokku

220

aktsepteeritakse keskpankade puhul

230

Koormatud + koormamata varad

F 36.02 -TÄIENDATUD ANDMED. II OSA (AE-ADV-2)

| | Koormatise allikad | Varad/Kohustused | Tagatise liik — Liigitamine varaliigi lõikes | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nõudelaenud | Omakapitaliinstrumendid | Võlaväärtpaberid | Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud | Muu saadud tagatis | Muud emiteeritud oma võlaväärpaberid kui oma pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid |
| Kokku | millest: pandikirjad | millest: varaga tagatud väärtpaberid | millest: valitsemissektori emiteeritud | millest: finantssektori äriühingute emiteeritud | millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud | Keskpangad ja valitsemissektor | Finantssektori äriühingud | Finantssektorivälised äriühingud | Kodumajapidamised |
| | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud | | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud | | millest: hüpoteeklaenud | | millest: hüpoteeklaenud |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 |
| 010 | Keskpanga poolne rahastamine (igat liiki, sealhulgas repotehingud) | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 020 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 030 | Börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 040 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 050 | Börsivälised tuletisinstrumendid | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 060 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 070 | Repolepingud | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 080 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 090 | Muud tagatud hoiused kui repolepingud | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 100 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 110 | Emiteeritud pandikirjad | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 120 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 130 | Emiteeritud varaga tagatud väärtpaberid | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 140 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 150 | Muud emiteeritud võlaväärpaberid kui pandikirjad ja varaga tagatud väärtpaberid | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 160 | Sobitatud kohustused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 170 | Muud koormatise allikad | Saadud koormatud tagatis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 180 | Tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 190 | Saadud koormatud tagatis kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 200 | aktsepteeritakse keskpankade puhul | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 210 | Saadud koormamata tagatis kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 220 | aktsepteeritakse keskpankade puhul | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 230 | Saadud koormatud + koormamata tagatis kokku“ | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Koormatise allikad

Varad/Kohustused

Tagatise liik — Liigitamine varaliigi lõikes

Kokku

Nõudelaenud

Omakapitaliinstrumendid

Võlaväärtpaberid

Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud

Muu saadud tagatis

Muud emiteeritud oma võlaväärpaberid kui oma pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid

Kokku

millest: pandikirjad

millest: varaga tagatud väärtpaberid

millest: valitsemissektori emiteeritud

millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

Keskpangad ja valitsemissektor

Finantssektori äriühingud

Finantssektorivälised äriühingud

Kodumajapidamised

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

millest: hüpoteeklaenud

millest: hüpoteeklaenud

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

010

Keskpanga poolne rahastamine (igat liiki, sealhulgas repotehingud)

Saadud koormatud tagatis

020

Sobitatud kohustused

030

Börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid

Saadud koormatud tagatis

040

Sobitatud kohustused

050

Börsivälised tuletisinstrumendid

Saadud koormatud tagatis

060

Sobitatud kohustused

070

Repolepingud

Saadud koormatud tagatis

080

Sobitatud kohustused

090

Muud tagatud hoiused kui repolepingud

Saadud koormatud tagatis

100

Sobitatud kohustused

110

Emiteeritud pandikirjad

Saadud koormatud tagatis

120

Sobitatud kohustused

130

Emiteeritud varaga tagatud väärtpaberid

Saadud koormatud tagatis

140

Sobitatud kohustused

150

Muud emiteeritud võlaväärpaberid kui pandikirjad ja varaga tagatud väärtpaberid

Saadud koormatud tagatis

160

Sobitatud kohustused

170

Muud koormatise allikad

Saadud koormatud tagatis

180

Tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid

190

Saadud koormatud tagatis kokku

200

aktsepteeritakse keskpankade puhul

210

Saadud koormamata tagatis kokku

220

aktsepteeritakse keskpankade puhul

230

Saadud koormatud + koormamata tagatis kokku“

---

VII LISA

„XIX LISA

JUHISED XVIII LISAS ESITATUD TÄIENDAVATE SEIREVAHENDITE VORMI TÄITMISEKS

1.   Täiendavad seirevahendid

1.1.   Üldteave

| 1. | Et saaks jälgida krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsusriski, mis ei kajastu likviidsuskatte ja stabiilse rahastamise aruannetes, täidavad krediidiasutused ja investeerimisühingud XVIII lisas esitatud vormid kooskõlas käesolevas lisas esitatud juhistega. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kogurahastamine sisaldab kõiki finantskohustusi, v.a tuletisinstrumente ja lühikesi positsioone. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lahtise tähtajaga rahastamist, sh nõudmiseni hoiuste puhul, loetakse üleöö tähtaeguvaks. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Esialgne tähtaeg vastab rahastamise alguskuupäeva ja rahastamise lõppkuupäeva vahelisele ajale. Rahastamise lõppkuupäev määratakse kindlaks kooskõlas XXIII lisa punktiga 12. See tähendab, et kui on tegemist valikulisusega, nagu XXIII lisa punktis 12 osutatud juhul, võib rahastamise kirje esialgne tähtaeg olla alates selle alguskuupäevast möödunud ajast lühem. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Järelejäänud tähtaeg vastab aruandeperioodi lõpu ja rahastamise lõppkuupäeva vahelisele ajale. Rahastamise lõppkuupäev määratakse kindlaks kooskõlas XXIII lisa punktiga 12. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kaalutud keskmise esialgse või järelejäänud tähtaja arvutamisel loetakse üleöise tähtajaga hoiuseid ühepäevase tähtajaga hoiusteks. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui krediidiasutuse või investeerimisühingu vastaspool kasutab rahastamisel etteteatamistähtaega või tühistamise või ennetähtaegse väljavõtmise klauslit, eeldatakse esialgse ja järelejäänud tähtaja arvutamisel, et raha võetakse välja esimesel võimalikul kuupäeval. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tähtajatute kohustuste korral, v.a kui on tegemist XXIII lisa punktis 12 osutatud valikulisusega, eeldatakse fikseeritud 20aastast esialgset ja järelejäänud tähtaega. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Oluliste valuutade kaupa aruandlusvormide C 67.00 ja C 68.00 kohase künnise arvutamiseks kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud künnist, mis on 1 % kõigis valuutades olevate kohustuste kogusummast. |
| --- | --- |

9.

1.2.   Rahastamise kontsentratsioon vastaspoolte lõikes (C 67.00)

| 1. | Et saaks koguda vastaspoolte lõikes vormis C 67.00 nõutud teavet aruandvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute rahastamise kontsentratsiooni kohta, peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldama käesolevas jaos esitatud juhiseid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad vormi 1. jao alamridadel kümme olulisimat vastaspoolt või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 kohast omavahel seotud klientide rühma, kellelt saadud rahastamine ületab neist vastaspooltest või omavahel seotud klientide rühmast igaühe puhul künnist, milleks on 1 % kohustuste kogusummast. Kirjes 1.01 märgitakse vastaspool, kellelt saadud 1 % künnist ületav rahastamise summa on ühelt vastaspoolelt või omavahel seotud klientide rühmalt saadud summadest aruandekuupäeva seisuga kõige suurem; kirjes 1.02 märgitakse 1 % künnist ületav suuruselt teise summa andnud vastaspool või omavahel seotud klientide rühm jne ülejäänud kirjete märkimisel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui vastaspool kuulub mitmesse omavahel seotud klientide rühma, kajastatakse teda ainult ühel korral ja siis rühmas, kellelt saadud rahastamise summa on neist suurim. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ülejäänud rahastamise kogusummat 2. jaos. |
| --- | --- |

4.

| 5. | 1. ja 2. jao summa peab võrduma krediidiasutuse või investeerimisühingu kogurahastamisega, nagu see on kajastatud tema bilansis finantsaruandluse raamistiku (FINREP) kohaselt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud täidavad iga vastaspoole kohta kõik veerud 010–080. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui rahastamist saadakse rohkem kui ühest tooteliigist, siis kajastatakse seda tooteliiki, mille osakaal saadud rahastamises on suurim. Aluseks olevate väärtpaberite hoidja võib kindlaks määrata lähtuvalt põhimõttest, et võimaluste piires tehakse selleks kõik endast olenev. Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on kontohaldurist panga ülesannete täitjana teavet väärtpaberite hoidja kohta, võtab ta seda summat vastaspoolte kontsentratsiooni kohta esitatavas aruandes arvesse. Kui väärtpaberite hoidja kohta teave puudub, ei ole asjaomast summat tarvis kajastada. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Juhised konkreetsete veergude kohta.






  Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| 010 | Vastaspoole nimi

  Veerus 010 esitatakse kahanevas järjekorras, st saadud rahastamise summa suuruse järjekorras, iga sellise vastaspoole nimi, kellelt saadud rahastamine ületab 1 % kohustuste kogusummast.
  Märgitakse vastaspooleks oleva juriidilise isiku või füüsilise isiku nimi. Kui vastaspool on juriidiline isik, peab vastaspoole nimi olema selle juriidilise isiku täielik nimi, kust rahastamine saadi, sealhulgas tuleb kooskõlas riikliku äriühinguõigusega esitada viited äriühingu liigile. |
| 020 | LEI kood

  Vastaspoole kui juriidilise isiku tunnuskood. |
| 030 | Vastaspoole sektor

  Iga vastaspool liigitatakse ühe majandussektori alla lähtuvalt FINREPi majandussektorite klassidest:
  i) keskpank; ii) valitsemissektor; iii) krediidiasutus; iv) muu finantssektori äriühing; v) finantssektoriväline äriühing; vi) kodumajapidamine.
  Omavahel seotud klientide rühmade puhul majandussektorit ei märgita. |
| 040 | Vastaspoole residentsus

  Kasutatakse vastaspoole asutamise riigi ISO koodi 3166-1-alfa-2 (sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide pseudo-ISO koodid, mis on kättesaadavad Eurostati maksebilansi käsiraamatu viimases väljaandes).
  Omavahel seotud klientide rühmade puhul riiki ei märgita. |
| 050 | Tooteliik

  Veerus 010 loetletud vastaspooltele määratakse tooteliik, mis vastab emiteeritud tootele, milles rahastamine saadi (või milles kombineeritud tooteliikide puhul saadi suurim osa rahastamisest), kasutades järgmisi rasvases kirjas näidatud koode:

  UWF (unsecured wholesale funding obtained from financial customers) – finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt saadud tagamata hulgirahastamine, sealhulgas pankadevaheline rahastamine

  UWNF (unsecured wholesale funding obtained from non-financial customers) – finantssektorisse mittekuuluvatelt klientidelt saadud tagamata hulgirahastamine

  SFT (securities financing transaction) – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingutest saadud rahastamine

  CB (covered bonds) – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõikes 4 või 5 või direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 määratletud pandikirjade emissioonist saadud rahastamine

  ABS (asset backed securities) – varaga tagatud väärtpaberite (sealhulgas varaga tagatud kommertsväärtpaberite) emissioonist saadud rahastamine

  IGCP (intragroup counterparties) – grupisisestelt vastaspooltelt saadud rahastamine

  OSWF (other secured wholesale funding) – muu tagatud hulgirahastamine

  OFP (other funding products) – muud rahastamistooted, nt jaerahastamine |
| 060 | Saadud summa

  Veerus 010 märgitud vastaspooltelt saadud rahastamise kogusummat kajastatakse veerus 060 ning krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad seal bilansilise väärtuse. |
| 070 | Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg

  Veerus 010 märgitud vastaspoolelt saadud veerus 060 kajastatud rahastamise summa kaalutud keskmine esialgne tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 070.
  Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg arvutatakse asjaomaselt vastaspooltelt saadud rahastamise esialgsete tähtaegade (päevades) keskmisena. Keskmise leidmisel võetakse aluseks erinevate saadud rahastamise summade suuruste osakaal asjaomaselt vastaspooltelt kokku saadud rahastamises. |
| 080 | Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg

  Veerus 010 märgitud vastaspoolelt saadud veerus 060 kajastatud rahastamise summa kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 080.
  Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg arvutatakse vastaspooltelt saadud rahastamise järelejäänud tähtaegade (päevades) keskmisena. Keskmise leidmisel võetakse aluseks erinevate saadud rahastamise summade suuruste osakaal asjaomaselt vastaspooltelt kokku saadud rahastamises. |

8.

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Vastaspoole nimi

Veerus 010 esitatakse kahanevas järjekorras, st saadud rahastamise summa suuruse järjekorras, iga sellise vastaspoole nimi, kellelt saadud rahastamine ületab 1 % kohustuste kogusummast.

Märgitakse vastaspooleks oleva juriidilise isiku või füüsilise isiku nimi. Kui vastaspool on juriidiline isik, peab vastaspoole nimi olema selle juriidilise isiku täielik nimi, kust rahastamine saadi, sealhulgas tuleb kooskõlas riikliku äriühinguõigusega esitada viited äriühingu liigile.

020

LEI kood

Vastaspoole kui juriidilise isiku tunnuskood.

030

Vastaspoole sektor

Iga vastaspool liigitatakse ühe majandussektori alla lähtuvalt FINREPi majandussektorite klassidest:

i) keskpank; ii) valitsemissektor; iii) krediidiasutus; iv) muu finantssektori äriühing; v) finantssektoriväline äriühing; vi) kodumajapidamine.

Omavahel seotud klientide rühmade puhul majandussektorit ei märgita.

040

Vastaspoole residentsus

Kasutatakse vastaspoole asutamise riigi ISO koodi 3166-1-alfa-2 (sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide pseudo-ISO koodid, mis on kättesaadavad Eurostati maksebilansi käsiraamatu viimases väljaandes).

Omavahel seotud klientide rühmade puhul riiki ei märgita.

050

Tooteliik

Veerus 010 loetletud vastaspooltele määratakse tooteliik, mis vastab emiteeritud tootele, milles rahastamine saadi (või milles kombineeritud tooteliikide puhul saadi suurim osa rahastamisest), kasutades järgmisi rasvases kirjas näidatud koode:

UWF (unsecured wholesale funding obtained from financial customers) – finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt saadud tagamata hulgirahastamine, sealhulgas pankadevaheline rahastamine

UWNF (unsecured wholesale funding obtained from non-financial customers) – finantssektorisse mittekuuluvatelt klientidelt saadud tagamata hulgirahastamine

SFT (securities financing transaction) – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingutest saadud rahastamine

CB (covered bonds) – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõikes 4 või 5 või direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 määratletud pandikirjade emissioonist saadud rahastamine

ABS (asset backed securities) – varaga tagatud väärtpaberite (sealhulgas varaga tagatud kommertsväärtpaberite) emissioonist saadud rahastamine

IGCP (intragroup counterparties) – grupisisestelt vastaspooltelt saadud rahastamine

OSWF (other secured wholesale funding) – muu tagatud hulgirahastamine

OFP (other funding products) – muud rahastamistooted, nt jaerahastamine

060

Saadud summa

Veerus 010 märgitud vastaspooltelt saadud rahastamise kogusummat kajastatakse veerus 060 ning krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad seal bilansilise väärtuse.

070

Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg

Veerus 010 märgitud vastaspoolelt saadud veerus 060 kajastatud rahastamise summa kaalutud keskmine esialgne tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 070.

Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg arvutatakse asjaomaselt vastaspooltelt saadud rahastamise esialgsete tähtaegade (päevades) keskmisena. Keskmise leidmisel võetakse aluseks erinevate saadud rahastamise summade suuruste osakaal asjaomaselt vastaspooltelt kokku saadud rahastamises.

080

Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg

Veerus 010 märgitud vastaspoolelt saadud veerus 060 kajastatud rahastamise summa kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 080.

Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg arvutatakse vastaspooltelt saadud rahastamise järelejäänud tähtaegade (päevades) keskmisena. Keskmise leidmisel võetakse aluseks erinevate saadud rahastamise summade suuruste osakaal asjaomaselt vastaspooltelt kokku saadud rahastamises.

1.3.   Rahastamise kontsentratsioon tooteliikide lõikes (C 68.00)

| 1. | Käesoleva vormi eesmärk on koguda teavet aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu rahastamise kontsentratsiooni kohta tooteliikide lõikes, jaotatuna rahastamise liikidesse kooskõlas alljärgnevate ridade kohta esitatud juhistega.






  Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| 010 | 1.   Jaerahastamine

  Delegeeritud määruse nr 2015/61 artikli 3 punktis 8 määratletud jaehoiused. |
| 020 | 1.1.   millest: nõudmiseni hoiused

  Real 010 kajastatud jaerahastamise alla kuuluvad nõudmiseni hoiused. |
| 031 | 1.2.   millest: tähtajalised hoiused, millelt ei saa järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta

  Real 010 kajastatud jaerahastamise alla kuuluvad tähtajalised hoiused, millelt ei saa järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta. |
| 041 | 1.3.   millest: tähtajalised hoiused, millelt saab järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta

  Real 010 kajastatud jaerahastamise alla kuuluvad tähtajalised hoiused, millelt saab järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta. |
| 070 | 1.4.   millest: säästukontod, millel on üks alljärgnevatest tunnustest

  Real 010 kajastatud jaerahastamise alla kuuluvad säästukontod, millel on üks järgmistest tunnustest:






  — | mille puhul raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg on pikem kui 30 päeva; |

1.

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

010

1.   Jaerahastamine

Delegeeritud määruse nr 2015/61 artikli 3 punktis 8 määratletud jaehoiused.

020

1.1.   millest: nõudmiseni hoiused

Real 010 kajastatud jaerahastamise alla kuuluvad nõudmiseni hoiused.

031

1.2.   millest: tähtajalised hoiused, millelt ei saa järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta

Real 010 kajastatud jaerahastamise alla kuuluvad tähtajalised hoiused, millelt ei saa järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta.

041

1.3.   millest: tähtajalised hoiused, millelt saab järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta

Real 010 kajastatud jaerahastamise alla kuuluvad tähtajalised hoiused, millelt saab järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta.

070

1.4.   millest: säästukontod, millel on üks alljärgnevatest tunnustest

Real 010 kajastatud jaerahastamise alla kuuluvad säästukontod, millel on üks järgmistest tunnustest:

—

mille puhul raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg on pikem kui 30 päeva;

| — | mille puhul puudub 30 päeva ületav raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg. |
| --- | --- |

—

mille puhul puudub 30 päeva ületav raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg.

Seda rida ei kajastata.

080

1.4.1.   mille puhul raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg on pikem kui 30 päeva

Real 010 kajastatud jaerahastamise alla kuuluvad säästukontod, mille puhul raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg on pikem kui 30 päeva.

090

1.4.2.   mille puhul puudub 30 päeva ületav raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg

Real 010 kajastatud jaerahastamise alla kuuluvad säästukontod, mille puhul puudub 30 päeva ületav raha väljavõtmisest etteteatamise tähtaeg.

100

2.   Hulgirahastamiseks loetakse järgmist liiki rahastamist:

Kõik vastaspooled, v.a delegeeritud määruse nr 2015/61 artikli 3 punktis 8 määratletud jaehoiused.

Seda rida ei kajastata.

110

2.1.   tagamata hulgirahastamine

Tagamata rahastamise korral kõik vastaspooled, v.a delegeeritud määruse nr 2015/61 artikli 3 punktis 8 määratletud jaehoiused.

120

2.1.1.   millest: finantssektorisse kuuluvate klientide laenud ja hoiused

Real 110 kajastatud rahastamise alla kuuluv rahastamine, mille moodustavad finantssektorisse kuuluvate klientide laenud ja hoiused.

Sellel real ei kajastata keskpangast saadud rahastamist.

130

2.1.2.   millest: finantssektorisse mittekuuluvate klientide laenud ja hoiused

Real 110 kajastatud rahastamise alla kuuluv rahastamine, mille moodustavad finantssektorisse mittekuuluvate klientide laenud ja hoiused.

Sellel real ei kajastata keskpangast saadud rahastamist.

140

2.1.3.   millest: grupisiseste üksuste laenud ja hoiused

Real 110 kajastatud rahastamise alla kuuluv rahastamine, mille moodustavad grupisiseste üksuste laenud ja hoiused.

Grupisisestelt üksustest saadud hulgirahastamist kajastatakse ainult individuaalsel või allkonsolideeritud alusel.

150

2.2.   tagatud hulgirahastamine

Tagatud rahastamise korral kõik vastaspooled, v.a delegeeritud määruse nr 2015/61 artikli 3 punktis 8 määratletud jaehoiused.

160

2.2.1.   millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

Real 150 kajastatud rahastamise alla kuuluv rahastamine, mis on saadud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingutest.

170

2.2.2.   millest: pandikirjade emissioonid

Real 150 kajastatud rahastamise alla kuuluv rahastamine, mis on saadud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõikes 4 või 5 või direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 määratletud pandikirjade emissioonist.

180

2.2.3.   millest: varaga tagatud väärtpaberite emissioonid

Real 150 kajastatud rahastamise alla kuuluv rahastamine, mis on saadud varaga tagatud väärtpaberite (sealhulgas varaga tagatud kommertsväärtpaberite) emissioonist.

190

2.2.4.   millest: grupisiseste üksuste laenud ja hoiused

Real 150 kajastatud rahastamise alla kuuluv rahastamine, mis on saadud grupisisestelt üksustelt.

Grupisisestelt üksustest saadud hulgirahastamist kajastatakse ainult individuaalsel või allkonsolideeritud alusel.

| 2. | Käesoleva vormi täitmisel kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud igast tooteliigist saadud rahastamise kogusummat, mis ületab künnist, milleks on 1 % kohustuste kogusummast. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud täidavad iga tooteliigi kohta kõik veerud 010–050. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kasutatakse künnist 1 % kohustuste kogusummast, et määrata kindlaks tooteliigid, kust on saadud rahastamine kooskõlas järgmisega:






  a) | künnist 1 % kohustuste kogusummast kohaldatakse kõikide järgmistel ridadel loetletud tooteliikide suhtes: 1.1. „nõudmiseni hoius“; 1.2. „tähtajalised hoiused, millelt ei saa järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta“; 1.3. „tähtajalised hoiused, mille tähtaeg on alla 30 päeva“; 1.4. „säästukontod“; 2.1. „tagamata hulgirahastamine“; 2.2. „tagatud hulgirahastamine“; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

künnist 1 % kohustuste kogusummast kohaldatakse kõikide järgmistel ridadel loetletud tooteliikide suhtes: 1.1. „nõudmiseni hoius“; 1.2. „tähtajalised hoiused, millelt ei saa järgmise 30 päeva jooksul raha välja võtta“; 1.3. „tähtajalised hoiused, mille tähtaeg on alla 30 päeva“; 1.4. „säästukontod“; 2.1. „tagamata hulgirahastamine“; 2.2. „tagatud hulgirahastamine“;

| b) | mis puudutab rea 1.4 („säästukontod“) puhul künnise (1 % kohustuste kogusummast) arvutamist, siis künnist kohaldatakse ridade 1.4.1 ja 1.4.2 summa suhtes; |
| --- | --- |

b)

mis puudutab rea 1.4 („säästukontod“) puhul künnise (1 % kohustuste kogusummast) arvutamist, siis künnist kohaldatakse ridade 1.4.1 ja 1.4.2 summa suhtes;

| c) | ridade 1 („jaerahastamine“) ja 2 („hulgirahastamine“) puhul kohaldatakse künnist 1 % kohustuste kogusummast ainult agregeeritud tasandil. |
| --- | --- |

c)

ridade 1 („jaerahastamine“) ja 2 („hulgirahastamine“) puhul kohaldatakse künnist 1 % kohustuste kogusummast ainult agregeeritud tasandil.

| 5. | Ridadel 1 („jaerahastamine“), 2.1 („tagamata hulgirahastamine“) ja 2.2 („tagatud hulgirahastamine“) esitatud arvnäitajad võivad sisaldada laiapõhjalisemaid tooteliike kui alusvarana rea „millest:“ all nimetatud kirjed. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Juhised konkreetsete veergude kohta:






  Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| 010 | Saadud bilansiline väärtus

  Veerus „Toote nimetus“ loetletud igast tootekategooriast saadud rahastamise bilansiline väärtus esitatakse vormi veerus 010. |
| 020 | Summa, mis on tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga

  Veerus „Toote nimetus“ loetletud igast tootekategooriast saadud ja veerus 010 esitatud rahastamise kogusumma osa, mis on tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga.
  Märkus: veerus „Toote nimetus“ loetletud iga tootekategooria kohta veergudes 020 ja 030 esitatud summad peavad võrduma veerus 010 esitatud saadud kogusummaga. |
| 030 | Summa, mis ei ole tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga

  Veerus „Toote nimetus“ loetletud igast tootekategooriast saadud ja veerus 010 esitatud rahastamise kogusumma osa, mis ei ole tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga.
  Märkus: veerus „Toote nimetus“ loetletud iga tootekategooria kohta veergudes 020 ja 030 esitatud summad peavad võrduma veerus 010 esitatud saadud kogusummaga. |
| 040 | Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg

  Veerus „Toote nimetus“ loetletud tootekategooria kohta veerus 010 märgitud saadud rahastamise summa kaalutud keskmine esialgne tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 040.
  Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg arvutatakse selle tooteliigi puhul saadud rahastamise keskmise esialgse tähtajana (päevades). Keskmise leidmisel võetakse aluseks erinevate saadud rahastamise summade suuruste osakaal selle tooteliigi kõigist emiteerimistest kokku saadud rahastamises. |
| 050 | Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg

  Veerus „Toote nimetus“ loetletud tootekategooria kohta veerus 010 märgitud saadud rahastamise summa kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 050.
  Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg arvutatakse selle tooteliigi puhul saadud rahastamise järelejäänud tähtaegade (päevades) keskmisena. Keskmise leidmisel võetakse aluseks erinevate saadud rahastamise summade suuruste osakaal kõnealuse tooteliigi kõigist emiteerimistest saadud kogurahastuses. |

6.

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Saadud bilansiline väärtus

Veerus „Toote nimetus“ loetletud igast tootekategooriast saadud rahastamise bilansiline väärtus esitatakse vormi veerus 010.

020

Summa, mis on tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga

Veerus „Toote nimetus“ loetletud igast tootekategooriast saadud ja veerus 010 esitatud rahastamise kogusumma osa, mis on tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga.

Märkus: veerus „Toote nimetus“ loetletud iga tootekategooria kohta veergudes 020 ja 030 esitatud summad peavad võrduma veerus 010 esitatud saadud kogusummaga.

030

Summa, mis ei ole tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga

Veerus „Toote nimetus“ loetletud igast tootekategooriast saadud ja veerus 010 esitatud rahastamise kogusumma osa, mis ei ole tagatud direktiivi 2014/49/EL kohase hoiuste tagamise skeemi või kolmanda riigi samaväärse hoiuste tagamise skeemiga.

Märkus: veerus „Toote nimetus“ loetletud iga tootekategooria kohta veergudes 020 ja 030 esitatud summad peavad võrduma veerus 010 esitatud saadud kogusummaga.

040

Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg

Veerus „Toote nimetus“ loetletud tootekategooria kohta veerus 010 märgitud saadud rahastamise summa kaalutud keskmine esialgne tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 040.

Kaalutud keskmine esialgne tähtaeg arvutatakse selle tooteliigi puhul saadud rahastamise keskmise esialgse tähtajana (päevades). Keskmise leidmisel võetakse aluseks erinevate saadud rahastamise summade suuruste osakaal selle tooteliigi kõigist emiteerimistest kokku saadud rahastamises.

050

Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg

Veerus „Toote nimetus“ loetletud tootekategooria kohta veerus 010 märgitud saadud rahastamise summa kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 050.

Kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg arvutatakse selle tooteliigi puhul saadud rahastamise järelejäänud tähtaegade (päevades) keskmisena. Keskmise leidmisel võetakse aluseks erinevate saadud rahastamise summade suuruste osakaal kõnealuse tooteliigi kõigist emiteerimistest saadud kogurahastuses.

1.4.   Erineva tähtajaga rahastamise hinnad (C 69.00)

| 1. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad järgmiste esialgsete tähtaegade kaupa vormis C 69.00 nõutud teabe tehingumahtude kohta ning aruandeperioodil saadud ja aruandeperioodi lõpus endiselt olemasoleva rahastamise eest krediidiasutuse või investeerimisühingu makstud hindade kohta:






  a) | üleöö (veerud 010 ja 020); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üleöö (veerud 010 ja 020);

| b) | pikem kui üleöö ja kuni 1 nädal (veerud 030 ja 040); |
| --- | --- |

b)

pikem kui üleöö ja kuni 1 nädal (veerud 030 ja 040);

| c) | pikem kui 1 nädal ja kuni 1 kuu (veerud 050 ja 060); |
| --- | --- |

c)

pikem kui 1 nädal ja kuni 1 kuu (veerud 050 ja 060);

| d) | pikem kui 1 kuu ja kuni 3 kuud (veerud 070 ja 080); |
| --- | --- |

d)

pikem kui 1 kuu ja kuni 3 kuud (veerud 070 ja 080);

| e) | pikem kui 3 kuud ja kuni 6 kuud (veerud 090 ja 100); |
| --- | --- |

e)

pikem kui 3 kuud ja kuni 6 kuud (veerud 090 ja 100);

| f) | pikem kui 6 kuud ja kuni 1 aasta (veerud 110 ja 120); |
| --- | --- |

f)

pikem kui 6 kuud ja kuni 1 aasta (veerud 110 ja 120);

| g) | pikem kui 1 aasta ja kuni 2 aastat (veerud 130 ja 140); |
| --- | --- |

g)

pikem kui 1 aasta ja kuni 2 aastat (veerud 130 ja 140);

| h) | pikem kui 2 aastat ja kuni 5 aastat (veerud 150 ja 160); |
| --- | --- |

h)

pikem kui 2 aastat ja kuni 5 aastat (veerud 150 ja 160);

| i) | pikem kui 5 aastat ja kuni 10 aastat (veerud 170 ja 180). |
| --- | --- |

i)

pikem kui 5 aastat ja kuni 10 aastat (veerud 170 ja 180).

| 2. | Saadud rahastamise lõpptähtaegade kindlaksmääramisel ei võta krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse tehingupäeva ja arvelduspäeva vahelist aega; see tähendab, et näiteks kahe nädala jooksul arveldatavat kolmekuulist kohustust kajastatakse 3kuulise lõpptähtaja all (veergudes 070 ja 080). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Iga tähtajaklassi vasakus veerus kajastatav intressivahe (spread) on üks järgmistest:






  a) | intressivahe, mis kuuluks krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt tasumisele kuni üheaastaste kohustuste eest, kui hiljemalt tehingupäevaks oleva tööpäeva lõpuks oleks toimunud vahetus asjaomase valuuta puhul võrdlusaluseks oleva üleööindeksi vastu; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

intressivahe, mis kuuluks krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt tasumisele kuni üheaastaste kohustuste eest, kui hiljemalt tehingupäevaks oleva tööpäeva lõpuks oleks toimunud vahetus asjaomase valuuta puhul võrdlusaluseks oleva üleööindeksi vastu;

| b) | intressivahe, mis kuuluks ettevõtte poolt tasumisele üle üheaastase esialgse tähtajaga kohustuste eest, kui hiljemalt tehingupäevaks oleva tööpäeva lõpuks toimuks vahetus asjaomase valuuta asjakohaseks võrdlusaluseks oleva indeksi vastu, milleks euro puhul on kolme kuu EURIBOR ning Inglise naela ja Ameerika Ühendriikide dollari puhul LIBOR. |
| --- | --- |

b)

intressivahe, mis kuuluks ettevõtte poolt tasumisele üle üheaastase esialgse tähtajaga kohustuste eest, kui hiljemalt tehingupäevaks oleva tööpäeva lõpuks toimuks vahetus asjaomase valuuta asjakohaseks võrdlusaluseks oleva indeksi vastu, milleks euro puhul on kolme kuu EURIBOR ning Inglise naela ja Ameerika Ühendriikide dollari puhul LIBOR.

Üksnes alapunktide a ja b kohase intressivahe arvutamiseks võib krediidiasutus või investeerimisühing varasema kogemuse põhjal määrata esialgse tähtaja kindlaks valikulisust arvesse võttes või seda arvesse võtmata, nagu on asjakohane.

| 4. | Intressivahesid kajastatakse baaspunktides, ja kui uus rahastamine on odavam kui asjaomase võrdlusaluse puhul, miinusmärgiga. Need arvutatakse kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Erinevate emissioonide/hoiuste/laenude eest tasumisele kuuluva keskmise intressivahe arvutamisel arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kogumaksumuse emissiooni valuutas, võtmata sealjuures arvesse välisvaluuta vahetustehinguid, kuid võttes arvesse mis tahes preemiaid või diskontosid ja tasumisele või laekumisele kuuluvaid teenustasusid, võttes arvutamisel aluseks mis tahes teoreetilise või tegeliku intressimäära vahetustehingu lõpptähtaja, mis langeb kokku kohustuse lõpptähtajaga. Intressivahe on kohustuse intressimäär miinus vahetuslepingu intressimäär. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Veerus „Kirje“ loetletud rahastamise kategooriatest saadud rahastamise summa esitatakse asjakohase tähtajaklassi veerus „Maht“. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Veerus „Maht“ kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esialgse tähtaja lõikes asjakohase tähtajaklassi jooksul saadud uue rahastamise bilansilist väärust. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nagu kõigi muude kirjete puhul, nii kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud ka bilansiväliste kohustuste all üksnes bilansis kajastatud asjaomaseid summasid. Krediidiasutusele või investeerimisühingule antud bilansivälist kohustust kajastatakse vormis C 69.00 alles pärast kasutuselevõttu. Kasutuselevõtu korral kajastatav maht ja intressivahe vastavad aruandeperioodi lõpu seisuga kasutatud summadele ja kehtivale intressivahele. Kui kasutuselevõttu ei saa krediidiasutuse või investeerimisühingu otsusel pikendada, kajastatakse kasutuselevõtu tegelikku tähtaega. Kui krediidiasutus või investeerimisühing on vahendit kasutama asunud juba eelmise aruandeperioodi lõpus ja kui krediidiasutus või investeerimisühing on seejärel vahendi kasutamist suurendanud, kajastatakse ainult lisaks kasutusele võetud summat. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jaeklientide hoiused on delegeeritud määruse nr 2015/61 artikli 3 punktis 8 määratletud hoiused. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Aruandeperioodi jooksul pikendatud ja aruandeperioodi lõpus endiselt avatud rahastamise puhul kajastatakse sel ajal (st aruandeperioodi lõpus) kehtivate intressivahede keskmist. Vormi C 69.00 täitmisel loetakse pikendatud ja aruandeperioodi lõpus endiselt olemasolevat rahastamist uueks rahastamiseks. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Erandina jao 1.4 muudest osadest kajastatakse nõudmiseni hoiuste mahtu ja intressivahet ainult siis, kui hoiustajal ei olnud eelmisel aruandeperioodil nõudmiseni hoiust või kui võrreldes eelmise aruandekuupäevaga on hoiustatavat summat suurendatud; viimasel juhul käsitatakse suurendamist uue rahastamisena. Intressivahet arvestatakse selle perioodi lõpu seisuga. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kui esitatavad andmed puuduvad, jäetakse intressivahet kajastavad lahtrid tühjaks. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Konkreetsete ridade täitmise juhised.






  Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| 010 | 1   Rahastamine kokku

  Kogu rahastamise kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe kõigi järgmiste tähtaegade puhul:






  a) | üleöö (veerud 010 ja 020); |

13.

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

010

1   Rahastamine kokku

Kogu rahastamise kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe kõigi järgmiste tähtaegade puhul:

a)

üleöö (veerud 010 ja 020);

| b) | pikem kui üleöö ja kuni 1 nädal (veerud 030 ja 040); |
| --- | --- |

b)

pikem kui üleöö ja kuni 1 nädal (veerud 030 ja 040);

| c) | pikem kui 1 nädal ja kuni 1 kuu (veerud 050 ja 060); |
| --- | --- |

c)

pikem kui 1 nädal ja kuni 1 kuu (veerud 050 ja 060);

| d) | pikem kui 1 kuu ja kuni 3 kuud (veerud 070 ja 080); |
| --- | --- |

d)

pikem kui 1 kuu ja kuni 3 kuud (veerud 070 ja 080);

| e) | pikem kui 3 kuud ja kuni 6 kuud (veerud 090 ja 100); |
| --- | --- |

e)

pikem kui 3 kuud ja kuni 6 kuud (veerud 090 ja 100);

| f) | pikem kui 6 kuud ja kuni 1 aasta (veerud 110 ja 120); |
| --- | --- |

f)

pikem kui 6 kuud ja kuni 1 aasta (veerud 110 ja 120);

| g) | pikem kui 1 aasta ja kuni 2 aastat (veerud 130 ja 140); |
| --- | --- |

g)

pikem kui 1 aasta ja kuni 2 aastat (veerud 130 ja 140);

| h) | pikem kui 2 aastat ja kuni 5 aastat (veerud 150 ja 160); |
| --- | --- |

h)

pikem kui 2 aastat ja kuni 5 aastat (veerud 150 ja 160);

| i) | pikem kui 5 aastat ja kuni 10 aastat (veerud 170 ja 180). |
| --- | --- |

i)

pikem kui 5 aastat ja kuni 10 aastat (veerud 170 ja 180).

020

1.1   millest: jaerahastamine

Kirjes 1 kajastatud kogurahastamise hulgas kajastatud saadud jaerahastamise kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe.

030

1.2   millest: tagamata hulgirahastamine

Kirjes 1 kajastatud kogurahastamise hulgas kajastatud saadud tagamata hulgirahastamise kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe.

040

1.3   millest: tagatud rahastamine

Kirjes 1 kajastatud kogurahastamise hulgas kajastatud saadud tagatud rahastamise kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe.

050

1.4   millest: kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata väärtpaberid

Kirjes 1 kajastatud kogurahastamise hulgas kajastatud saadud kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata väärtpaberite kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe.

060

1.5   millest: pandikirjad

Kirjes 1 kajastatud kogurahastamise hulgas kajastatud kõigi krediidiasutuse või investeerimisühingu enda varasid koormavate pandikirja emissioonide kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe.

070

1.6   millest: varaga tagatud väärtpaberid, sealhulgas varaga tagatud kommertsväärtpaberid

Kirjes 1 kajastatud kogurahastamise hulgas kajastatud emiteeritud varaga tagatud väärtpaberite, sealhulgas varaga tagatud kommertsväärtpaberite kogumaht ja kaalutud keskmine intressivahe.

1.5.   Rahastamise pikendamine (C 70.00)

| 1. | Selle vormi eesmärk on koguda teavet tähtaeguva rahastamise ja saadud uue rahastamise mahu kohta, st „rahastamise pikendamise“ kohta päevade kaupa aruandekuupäevale eelneva kuu jooksul. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad (kalendripäevades) oma tähtaeguvat rahastamist kõikides järgmistes tähtajaklassides nende esialgse tähtaja alusel:






  a) | üleöö (veerud 010 ja 040); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

üleöö (veerud 010 ja 040);

| b) | 1 päev kuni 7 päeva (veerud 050–080); |
| --- | --- |

b)

1 päev kuni 7 päeva (veerud 050–080);

| c) | 7 päeva kuni 14 päeva (veerud 090–120); |
| --- | --- |

c)

7 päeva kuni 14 päeva (veerud 090–120);

| d) | 14 päeva kuni 1 kuu (veerud 130–160); |
| --- | --- |

d)

14 päeva kuni 1 kuu (veerud 130–160);

| e) | 1 kuu kuni 3 kuud (veerud 170–200); |
| --- | --- |

e)

1 kuu kuni 3 kuud (veerud 170–200);

| f) | 3 kuud kuni 6 kuud (veerud 210–240); |
| --- | --- |

f)

3 kuud kuni 6 kuud (veerud 210–240);

| g) | üle 6 kuu (veerud 250–280). |
| --- | --- |

g)

üle 6 kuu (veerud 250–280).

| 3. | Igas punktis 2 kirjeldatud tähtajaklassis kajastatakse tähtaeguvat summat vasakus veerus, pikendatud rahastamise summa esitatakse veerus „Pikendamine“, uued saadud vahendid veerus „Uued vahendid“ ja netoerinevus, mille leidmiseks liidetakse uued vahendid ja pikendatavad vahendid ning lahutatakse tähtaeguvad vahendid, esitatakse paremas veerus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Netorahavoogude kogusumma esitatakse veerus 290 ja see võrdub kõigis veergudes „Neto“ (040, 080, 120, 160, 200, 240 ja 280) esitatud arvude summaga. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tähtaeguva rahastamise keskmine tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 300. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pikendatavate vahendite rahastamise keskmine tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 310. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Uue rahastamise keskmine tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 320. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tähtaeguv summa koosneb kõikidest kohustustest, millest rahastamise pakkuja sai lepinguliselt loobuda või mis kuulusid aruandeperioodi vastaval päeval tasumisele. Seda kajastatakse alati plussmärgiga. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Veeru „Pikendamine“ summa koosneb punktides 2 ja 3 määratletud tähtaeguvast summast, mis on aruandeperioodi vastaval päeval krediidiasutuse või investeerimisühingu käes. Seda kajastatakse alati plussmärgiga. Kui rahastamise tähtaeg on pikendamise tulemusel muutunud, kajastatakse rahastamise pikendamise all esitatavat summat uuele tähtajale vastavas tähtajaklassis. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Veeru „Uued vahendid“ summa koosneb aruandeperioodi vastava päeva seisuga tegelikult juurde tulnud vahenditest. Seda kajastatakse alati plussmärgiga. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Netosumma all peetakse silmas teatava esialgse tähtaja piires aruandeperioodi vastava päeva seisuga rahastamises toimunud muutust ning selle arvutamiseks lisatakse netoveerus uutele vahenditele pikendatavad vahendid ja lahutatakse tähtaeguvad vahendid. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Juhised konkreetsete veergude kohta.






  Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| 010–040 | Üleöö

  Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastamise esialgu üleöise tähtajaga kogusumma esitatakse veerus 010 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.
  Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastamise esialgu üleöise tähtajaga kogusumma esitatakse veerus 020 ridadel 1.1–1.31.
  Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastamise esialgu üleöise tähtajaga kogusumma esitatakse veerus 030 ridadel 1.1–1.31.
  Ühelt poolt tähtaeguva päevase rahastamise ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue päevase rahastamise netoerinevus esitatakse veerus 040 ridadel 1.1–1.31. |
| 050–080 | > 1 päev ≤ 7 päeva

  Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1 päev – 1 nädal esitatakse veerus 050 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.
  Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1 päev – 1 nädal esitatakse veerus 060 ridadel 1.1–1.31.
  Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1 päev – 1 nädal esitatakse veerus 070 ridadel 1.1–1.31.
  Ühelt poolt tähtaeguva rahastamise ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastamise netoerinevus esitatakse veerus 080 ridadel 1.1–1.31. |
| 090–120 | > 7 päeva ≤ 14 päeva

  Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–2 nädalat esitatakse veerus 090 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.
  Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1– 2 nädalat esitatakse veerus 100 ridadel 1.1–1.31.
  Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–2 nädalat esitatakse veerus 110 ridadel 1.1–1.31.
  Ühelt poolt tähtaeguva rahastamise ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastamise netoerinevus esitatakse veerus 120 ridadel 1.1–1.31. |
| 130–160 | > 14 päeva ≤ 1 kuu

  Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 2 nädalat – 1 kuu esitatakse veerus 130 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.
  Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 2 nädalat – 1 kuu esitatakse veerus 140 ridadel 1.1–1.31.
  Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 2 nädalat – 1 kuu esitatakse veerus 150 ridadel 1.1–1.31.
  Ühelt poolt tähtaeguva rahastamise ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastamise netoerinevus esitatakse veerus 160 ridadel 1.1–1.31. |
| 170–200 | > 1 kuu ≤ 3 kuud

  Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–3 kuud esitatakse veerus 170 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.
  Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–3 kuud esitatakse veerus 180 ridadel 1.1–1.31.
  Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–3 kuud esitatakse veerus 190 ridadel 1.1–1.31.
  Ühelt poolt tähtaeguva rahastamise ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastamise netoerinevus esitatakse veerus 200 ridadel 1.1–1.31. |
| 210–240 | > 3 kuud ≤ 6 kuud

  Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 3–6 kuud esitatakse veerus 210 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.
  Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 3–6 kuud esitatakse veerus 220 ridadel 1.1–1.31.
  Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 3–6 kuud esitatakse veerus 230 ridadel 1.1–1.31.
  Ühelt poolt tähtaeguva rahastamise ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastamise netoerinevus esitatakse veerus 240 ridadel 1.1–1.31. |
| 250–280 | > 6 kuud

  Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga üle 6 kuu esitatakse veerus 250 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.
  Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga üle 6 kuu esitatakse veerus 260 ridadel 1.1–1.31.
  Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga üle 6 kuu esitatakse veerus 270 ridadel 1.1–1.31.
  Ühelt poolt tähtaeguva rahastamise ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastamise netoerinevus esitatakse veerus 280 ridadel 1.1–1.31. |
| 290 | Netorahavood kokku

  Netorahavoogude kogusumma, mis võrdub kõigis veergudes „Neto“ (040, 080, 120, 160, 200, 240, 280) esitatud arvude summaga, esitatakse veerus 290. |
| 300–320 | Keskmine tähtaeg (päevades)

  Kõigi tähtaeguvate vahendite kaalutud keskmist tähtaega (päevades) kajastatakse veerus 300. Kõigi pikendatavate vahendite rahastamise kaalutud keskmine tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 310, kõigi uute vahendite kaalutud keskmine tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 320.“ |

12.

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010–040

Üleöö

Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastamise esialgu üleöise tähtajaga kogusumma esitatakse veerus 010 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.

Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastamise esialgu üleöise tähtajaga kogusumma esitatakse veerus 020 ridadel 1.1–1.31.

Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastamise esialgu üleöise tähtajaga kogusumma esitatakse veerus 030 ridadel 1.1–1.31.

Ühelt poolt tähtaeguva päevase rahastamise ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue päevase rahastamise netoerinevus esitatakse veerus 040 ridadel 1.1–1.31.

050–080

> 1 päev ≤ 7 päeva

Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1 päev – 1 nädal esitatakse veerus 050 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.

Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1 päev – 1 nädal esitatakse veerus 060 ridadel 1.1–1.31.

Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1 päev – 1 nädal esitatakse veerus 070 ridadel 1.1–1.31.

Ühelt poolt tähtaeguva rahastamise ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastamise netoerinevus esitatakse veerus 080 ridadel 1.1–1.31.

090–120

> 7 päeva ≤ 14 päeva

Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–2 nädalat esitatakse veerus 090 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.

Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1– 2 nädalat esitatakse veerus 100 ridadel 1.1–1.31.

Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–2 nädalat esitatakse veerus 110 ridadel 1.1–1.31.

Ühelt poolt tähtaeguva rahastamise ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastamise netoerinevus esitatakse veerus 120 ridadel 1.1–1.31.

130–160

> 14 päeva ≤ 1 kuu

Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 2 nädalat – 1 kuu esitatakse veerus 130 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.

Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 2 nädalat – 1 kuu esitatakse veerus 140 ridadel 1.1–1.31.

Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 2 nädalat – 1 kuu esitatakse veerus 150 ridadel 1.1–1.31.

Ühelt poolt tähtaeguva rahastamise ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastamise netoerinevus esitatakse veerus 160 ridadel 1.1–1.31.

170–200

> 1 kuu ≤ 3 kuud

Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–3 kuud esitatakse veerus 170 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.

Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–3 kuud esitatakse veerus 180 ridadel 1.1–1.31.

Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 1–3 kuud esitatakse veerus 190 ridadel 1.1–1.31.

Ühelt poolt tähtaeguva rahastamise ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastamise netoerinevus esitatakse veerus 200 ridadel 1.1–1.31.

210–240

> 3 kuud ≤ 6 kuud

Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 3–6 kuud esitatakse veerus 210 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.

Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 3–6 kuud esitatakse veerus 220 ridadel 1.1–1.31.

Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga vahemikus 3–6 kuud esitatakse veerus 230 ridadel 1.1–1.31.

Ühelt poolt tähtaeguva rahastamise ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastamise netoerinevus esitatakse veerus 240 ridadel 1.1–1.31.

250–280

> 6 kuud

Aruandeperioodi vastaval päeval tähtaeguva rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga üle 6 kuu esitatakse veerus 250 ridadel 1.1–1.31. Kuude puhul, kus on alla 31 päeva, samuti nädalavahetuste puhul jäetakse mitteasjakohased read tühjaks.

Aruandeperioodi vastaval päeval pikendatud rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga üle 6 kuu esitatakse veerus 260 ridadel 1.1–1.31.

Aruandeperioodi vastaval päeval saadud uue rahastamise kogusumma esialgse tähtajaga üle 6 kuu esitatakse veerus 270 ridadel 1.1–1.31.

Ühelt poolt tähtaeguva rahastamise ning teiselt poolt pikendamiste ja saadud uue rahastamise netoerinevus esitatakse veerus 280 ridadel 1.1–1.31.

290

Netorahavood kokku

Netorahavoogude kogusumma, mis võrdub kõigis veergudes „Neto“ (040, 080, 120, 160, 200, 240, 280) esitatud arvude summaga, esitatakse veerus 290.

300–320

Keskmine tähtaeg (päevades)

Kõigi tähtaeguvate vahendite kaalutud keskmist tähtaega (päevades) kajastatakse veerus 300. Kõigi pikendatavate vahendite rahastamise kaalutud keskmine tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 310, kõigi uute vahendite kaalutud keskmine tähtaeg (päevades) esitatakse veerus 320.“

---

VIII LISA

„XXI LISA

JUHISED XX LISAS ESITATUD TASAKAALUSTAMISSUUTLIKKUSE KONTSENTRATSIOONI VORMI (C 71.00) TÄITMISEKS

Tasakaalustamissuutlikkuse kontsentratsioon emitentide/vastaspoolte kaupa (C 71.00)

| 1. | Selleks et saaks vormi C 71.00 alusel koguda teavet aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu tasakaalustamissuutlikkuse kontsentratsiooni kohta kümne suurima tema hoitava vara või talle selleks võimaldatud likviidsusliini kaupa, peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldama käesolevas lisas sisalduvaid juhiseid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui emitendile või vastaspoolele määratakse rohkem kui üks tooteliik, valuuta või krediidikvaliteedi aste, esitatakse kogusumma. Kajastada tuleb tooteliik, valuuta või krediidikvaliteedi aste, mis on seotud tasakaalustamissuutlikkuse kontsentratsiooni suurima osaga. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tasakaalustamissuutlikkus vormis C 71.00 on sama, mis vormis C 66.01, kuid vormis C 71.00 tasakaalustamissuutlikkusena kajastatud varad on koormamata, et krediidiasutusel või investeerimisühingul oleks võimalik need aruandekuupäeval raha vastu vahetada. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kontsentratsioonide arvutamisel, et esitada vormis C 71.00 teavet olulise valuuta kaupa, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kontsentratsioone kõigis valuutades. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kui emitent või vastaspool kuulub mitmesse omavahel seotud klientide rühma, kajastatakse teda ainult üks kord rühmas, mille tasakaalustamissuutlikkuse kontsentratsioon on suurem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui välja arvata rida 120, siis tasakaalustamissuutlikkuse kontsentratsioone emitendis või vastaspooles, milleks on keskpank, käesolevas vormis ei kajastata. Kui krediidiasutusel on eelnevalt keskpankadesse paigutatud varasid tavapäraste likviidsusoperatsioonide jaoks ja kui need varad kuuluvad koormamata tasakaalustamissuutlikkuse kümne suurima emitendi või vastaspoole alla, esitab krediidiasutus teabe algse emitendi ja algse tooteliigi kohta.






  Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| 010 | Emitendi nimi

  Veerus 010 esitatakse kahanevas järjekorras kümne olulisima koormamata vara emitendi või krediidiasutusele või investeerimisühingule võimaldatud kasutamata likviidsusliini vastaspoole nimed. Suurim kirje kajastatakse kirjes 1.01, suuruselt teine kirjes 1.02 jne. Omavahel seotud klientide rühma moodustavaid emitente ja vastaspooli kajastatakse üheainsa kontsentratsioonina.
  Kajastatav emitendi/vastaspoole nimi peab olema varad emiteerinud või likviidsusliinid võimaldanud juriidilise isiku täielik nimi, sh viited äriühingu liigile riigi äriühinguõiguse kohaselt. |
| 020 | LEI

  Vastaspoole kui juriidilise isiku tunnuskood. |
| 030 | Emitendi majandussektor

  Iga emitent või vastaspool liigitatakse ühe majandussektori alla lähtuvalt FINREPi majandussektorite klassidest:
  i) valitsemissektor, ii) krediidiasutus, iii) muu finantssektori äriühing, iv) finantssektoriväline äriühing, v) kodumajapidamine.
  Omavahel seotud klientide rühmade puhul majandussektorit ei märgita. |
| 040 | Emitendi residentsus

  Kasutatakse riigi, kus emitent või vastaspool on asutatud, ISO koodi 3166-1-alfa-2 (sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide pseudo-ISO koodid, mis on kättesaadavad Eurostati maksebilansi käsiraamatu viimases väljaandes).
  Omavahel seotud klientide rühmade puhul riiki ei märgita. |
| 050 | Tooteliik

  Veerus 010 loetletud emitentidele/vastaspooltele määratakse toote liik, mis vastab tootele, milles vara hoitakse või milles ootel likviidsuslimiit on saadud, kasutades järgmisi rasvases kirjas näidatud koode: | SrB (Senior Bond) – kõrgema nõudeõiguse järgu võlakiri |

6.

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Emitendi nimi

Veerus 010 esitatakse kahanevas järjekorras kümne olulisima koormamata vara emitendi või krediidiasutusele või investeerimisühingule võimaldatud kasutamata likviidsusliini vastaspoole nimed. Suurim kirje kajastatakse kirjes 1.01, suuruselt teine kirjes 1.02 jne. Omavahel seotud klientide rühma moodustavaid emitente ja vastaspooli kajastatakse üheainsa kontsentratsioonina.

Kajastatav emitendi/vastaspoole nimi peab olema varad emiteerinud või likviidsusliinid võimaldanud juriidilise isiku täielik nimi, sh viited äriühingu liigile riigi äriühinguõiguse kohaselt.

020

LEI

Vastaspoole kui juriidilise isiku tunnuskood.

030

Emitendi majandussektor

Iga emitent või vastaspool liigitatakse ühe majandussektori alla lähtuvalt FINREPi majandussektorite klassidest:

i) valitsemissektor, ii) krediidiasutus, iii) muu finantssektori äriühing, iv) finantssektoriväline äriühing, v) kodumajapidamine.

Omavahel seotud klientide rühmade puhul majandussektorit ei märgita.

040

Emitendi residentsus

Kasutatakse riigi, kus emitent või vastaspool on asutatud, ISO koodi 3166-1-alfa-2 (sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide pseudo-ISO koodid, mis on kättesaadavad Eurostati maksebilansi käsiraamatu viimases väljaandes).

Omavahel seotud klientide rühmade puhul riiki ei märgita.

050

Tooteliik

Veerus 010 loetletud emitentidele/vastaspooltele määratakse toote liik, mis vastab tootele, milles vara hoitakse või milles ootel likviidsuslimiit on saadud, kasutades järgmisi rasvases kirjas näidatud koode:

SrB (Senior Bond) – kõrgema nõudeõiguse järgu võlakiri

| | SubB (Subordinated Bond) – allutatud võlakiri |
| --- | --- |

SubB (Subordinated Bond) – allutatud võlakiri

| | CP (Commercial Paper) – kommertsväärtpaber |
| --- | --- |

CP (Commercial Paper) – kommertsväärtpaber

| | CB (Covered Bond) – pandikiri |
| --- | --- |

CB (Covered Bond) – pandikiri

| | US (UCITS-security) – eurofondide väärtpaberid, st finantsinstrumendid, mis kujutavad endast osalust vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas (eurofondis) või mille eurofond on välja lasknud |
| --- | --- |

US (UCITS-security) – eurofondide väärtpaberid, st finantsinstrumendid, mis kujutavad endast osalust vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas (eurofondis) või mille eurofond on välja lasknud

| | ABS (Asset Backed Security) – varaga tagatud väärtpaber |
| --- | --- |

ABS (Asset Backed Security) – varaga tagatud väärtpaber

| | CrCl (Credit Claim) – krediidinõue |
| --- | --- |

CrCl (Credit Claim) – krediidinõue

| | Eq (Equity) – aktsia |
| --- | --- |

Eq (Equity) – aktsia

| | Kuld (kui tegemist on füüsilise kullaga, mida saab käsitada ühe vastaspoolena) |
| --- | --- |

Kuld (kui tegemist on füüsilise kullaga, mida saab käsitada ühe vastaspoolena)

| | LiqL (Liquidity Line) – krediidiasutusele või investeerimisühingule võimaldatud kasutamata likviidsusliin |
| --- | --- |

LiqL (Liquidity Line) – krediidiasutusele või investeerimisühingule võimaldatud kasutamata likviidsusliin

| | OPT (Other product type) – muu tooteliik |
| --- | --- |

OPT (Other product type) – muu tooteliik

060

Valuuta

Veerus 010 loetletud emitendile või vastaspooltele määratakse veerus 060 selle valuuta ISO kood, milles saadud vara või krediidiasutusele või investeerimisühingule võimaldatud kasutamata likviidsusliin on nomineeritud. Märgitakse ISO 4217 kohane kolmetäheline valuutakood.

Kui tasakaalustamissuutlikkuse kontsentratsiooni osa on mitut valuutat hõlmav liin, võetakse seda liini arvesse valuutas, mis on ülejäänud kontsentratsiooni puhul domineeriv. Seoses eraldi kajastamisega olulistes valuutades, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 415 artiklis 2, hindavad krediidiasutused valuutat, milles rahavoog tõenäoliselt toimub, ja kajastavad kirjet üksnes selles olulises valuutas kooskõlas oluliste valuutade eraldi kajastamise juhistega likviidsuskattekordaja puhul vastavalt määrusele (EL) 2016/322.

070

Krediidikvaliteedi aste

Asjakohane krediidikvaliteedi aste määratakse määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt ja see on sama, mis lõpptähtaegade jaotuses kajastatud kirjetel. Kui reitingut ei ole, määratakse aste „reitinguta“.

080

Turuväärtus/nimiväärtus

Varade turuväärtus või õiglane väärtus, või kui see on kohaldatav, siis krediidiasutusele või investeerimisühingule võimaldatud kasutamata likviidsusliini nimiväärtus.

090

Keskpanga seisukohalt aktsepteeritava tagatise väärtus

Tagatise väärtus vastavalt püsivõimalusi käsitlevatele keskpanga eeskirjadele, mis on kohaldatavad konkreetse vara suhtes.

Varade puhul, mis on nomineeritud valuutas, mis on lisatud määrusesse (EL) nr 2015/233 valuutana, mille puhul on keskpanga aktsepteeritavad tagatised määratletud väga kitsalt, jätavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle lahtri tühjaks.“

---

IX LISA

„XXII LISA

ARUANDMINE TÄIENDAVATE LIKVIIDSUSE SEIRE PARAMEETRITE LÕPPTÄHTAEGADE JAOTUSE KOHTA

| TÄIENDAVATE LIKVIIDSUSE SEIRE PARAMEETRITE VORMID |
| --- |
| Vormi number | Vormi kood | Vormi / vormide rühma nimetus |
| | | LÕPPTÄHTAEGADE JAOTUSE VORM |
| 66 | C 66.01 | LÕPPTÄHTAEGADE JAOTUSE VORM |

TÄIENDAVATE LIKVIIDSUSE SEIRE PARAMEETRITE VORMID

Vormi number

Vormi kood

Vormi / vormide rühma nimetus

LÕPPTÄHTAEGADE JAOTUSE VORM

66

C 66.01

LÕPPTÄHTAEGADE JAOTUSE VORM

C 66.01 – LÕPPTÄHTAEGADE JAOTUS

Kokku ja olulised valuutad

| Kood | Tunnus | Kirje | Lepingulise voo lõpptähtaeg |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 | 220 |
| 010– 380 | 1 | VAHENDITE VÄLJAVOOL | | Üleöö | Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva | Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva | Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva | Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva | Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva | Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva | Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat | Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat | Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva | Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat | Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud | Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud | Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud | Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud | Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud | Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud | Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud | Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat | Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta |
| 010 | 1.1 | Kohustused, mis tulenevad emiteeritud väärtpaberitest | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 020 | 1.1.1 | Tasumisele kuuluvad tagatiseta võlakirjad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 030 | 1.1.2 | Reguleeritud pandikirjad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 040 | 1.1.3 | Tasumisele kuuluvad väärtpaberistamise tehingud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 050 | 1.1.4 | Muu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 060 | 1.2 | Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad kohustused, mille tagatiseks on: | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 070 | 1.2.1 | 1. tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 080 | 1.2.1.1 | 1. tasandi varad, v.a pandikirjad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 090 | 1.2.1.1.1 | 1. tasandi keskpanga varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 100 | 1.2.1.1.2 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 110 | 1.2.1.1.3 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 120 | 1.2.1.1.4 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 ja halvem) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 130 | 1.2.1.2 | 1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 140 | 1.2.2 | 2A tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 150 | 1.2.2.1 | 2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 160 | 1.2.2.2 | 2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 170 | 1.2.2.3 | 2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 180 | 1.2.3 | 2B tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 190 | 1.2.3.1 | 2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 200 | 1.2.3.2 | 2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 210 | 1.2.3.3 | 2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 220 | 1.2.3.4 | 2B tasandi aktsiad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 230 | 1.2.3.5 | 2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 240 | 1.2.4 | Muud kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 250 | 1.2.5 | Muud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 260 | 1.3 | Kirjes 1.2 kajastamata kohustused, mis tulenevad saadud hoiustest (v.a tagatisena saadud hoiused) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 270 | 1.3.1 | Stabiilsed jaehoiused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 280 | 1.3.2 | Muud jaehoiused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 290 | 1.3.3 | Tegevushoiused | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 300 | 1.3.4 | Mittetegevushoiused krediidiasutustelt | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 310 | 1.3.5 | Mittetegevushoiused muudelt finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 320 | 1.3.6 | Mittetegevushoiused keskpankadelt | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 330 | 1.3.7 | Mittetegevushoiused finantssektorivälistelt äriühingutelt | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 340 | 1.3.8 | Mittetegevushoiused muudelt vastaspooltelt | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 350 | 1.4 | Tähtaeguvad välisvaluuta vahetustehingud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 360 | 1.5 | Tuletisinstrumentide alusel tasumisele kuuluvad summad, v.a kirjes 1.4 kajastatu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 370 | 1.6 | Muud vahendite väljavoolud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 380 | 1.7 | Vahendite väljavool kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 390– 720 | 2 | VAHENDITE SISSEVOOL | | Üleöö | Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva | Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva | Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva | Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva | Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva | Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva | Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat | Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat | Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva | Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat | Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud | Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud | Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud | Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud | Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud | Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud | Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud | Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat | Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta |
| 390 | 2.1 | Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad rahalised nõuded, mille tagatiseks on: | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 400 | 2.1.1 | 1. tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 410 | 2.1.1.1 | 1. tasandi varad, v.a pandikirjad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 420 | 2.1.1.1.1 | 1. tasandi keskpanga varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 430 | 2.1.1.1.2 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 440 | 2.1.1.1.3 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 450 | 2.1.1.1.4 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 ja halvem) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 460 | 2.1.1.2 | 1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 470 | 2.1.2 | 2A tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 480 | 2.1.2.1 | 2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 490 | 2.1.2.2 | 2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 500 | 2.1.2.3 | 2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 510 | 2.1.3 | 2B tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 520 | 2.1.3.1 | 2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 530 | 2.1.3.2 | 2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 540 | 2.1.3.3 | 2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 550 | 2.1.3.4 | 2B tasandi aktsiad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 560 | 2.1.3.5 | 2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 570 | 2.1.4 | Muud kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 580 | 2.1.5 | Muud varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 590 | 2.2 | Kirjes 2.1 kajastamata rahalised nõuded, mis tulenevad laenudest ja ettemaksetest: | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 600 | 2.2.1 | Jaeklientidele | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 610 | 2.2.2 | Finantssektorivälistele äriühingutele | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 620 | 2.2.3 | Krediidiasutustele | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 630 | 2.2.4 | Muudele finantssektorisse kuuluvatele klientidele | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 640 | 2.2.5 | Keskpankadele | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 650 | 2.2.6 | Muudele vastaspooltele | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 660 | 2.3 | Tähtaeguvad välisvaluuta vahetustehingud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 670 | 2.4 | Tuletisinstrumentide alusel laekumisele kuuluvad summad, v.a kirjes 2.3 kajastatu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 680 | 2.5 | Enda portfellis tähtaeguvad võlaväärtpaberid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 690 | 2.6 | Muud vahendite sissevoolud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 700 | 2.7 | Vahendite sissevool kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 710 | 2.8 | Lepinguline netopuudujääk | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 720 | 2.9 | Kumulatiivne lepinguline netopuudujääk | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 730– 1080 | 3 | TASAKAALUSTAMISSUUTLIKKUS | Algne seis | Üleöö | Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva | Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva | Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva | Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva | Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva | Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva | Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat | Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat | Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva | Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat | Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud | Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud | Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud | Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud | Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud | Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud | Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud | Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat | Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta |
| 730 | 3.1 | Mündid ja pangatähed | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 740 | 3.2 | Väljavõetavad keskpanga reservid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 750 | 3.3 | 1. tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 760 | 3.3.1 | 1. tasandi varad, v.a pandikirjad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 770 | 3.3.1.1 | 1. tasandi keskpanga varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 780 | 3.3.1.2 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 790 | 3.3.1.3 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 800 | 3.3.1.4 | 1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 ja halvem) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 810 | 3.3.2 | 1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 820 | 3.4 | 2A tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 830 | 3.4.1 | 2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 840 | 3.4.3 | 2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 850 | 3.4.4 | 2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 860 | 3.5 | 2B tasandi kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 870 | 3.5.1 | 2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 880 | 3.5.2 | 2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 890 | 3.5.3 | 2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 900 | 3.5.4 | 2B tasandi aktsiad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 910 | 3.5.5 | 2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 920 | 3.6 | Muud kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 930 | 3.6.1 | Keskvalitsuse varad (krediidikvaliteedi aste 1) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 940 | 3.6.2 | Keskvalitsuse varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 950 | 3.6.3 | Aktsiad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 960 | 3.6.4 | Pandikirjad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 970 | 3.6.5 | Varaga tagatud väärtpaberid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 980 | 3.6.6 | Muud kaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 990 | 3.7 | Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad mittekaubeldavad varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1000 | 3.8 | Saadud kasutamata krediidilimiidid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1010 | 3.8.1 | 1. tasandi krediidilimiidid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1020 | 3.8.2 | 2B tasandi piiratud kasutusega krediidilimiidid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1030 | 3.8.3 | 2B tasandi krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi limiidid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1040 | 3.8.4 | Muud krediidilimiidid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1050 | 3.8.4.1 | Grupisisestelt vastaspooltelt | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1060 | 3.8.4.2 | Muudelt vastaspooltelt | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1070 | 3.9 | Tasakaalustamissuutlikkuse netomuutus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1080 | 3.10 | Kumulatiivne tasakaalustamissuutlikkus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1090–1130 | 4 | TINGIMUSLIKUD KIRJED | | Üleöö | Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva | Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva | Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva | Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva | Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva | Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva | Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat | Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat | Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva | Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat | Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud | Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud | Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud | Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud | Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud | Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud | Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud | Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat | Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta |
| 1090 | 4.1 | Krediidilimiitidest tulenev vahendite väljavool | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1100 | 4.1.1 | Krediidilimiidid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1110 | 4.1.1.1 | Varad, mida saaja käsitab 2B tasandi varadena | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1120 | 4.1.1.2 | Muu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1130 | 4.1.2 | Likviidsuslimiidid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1140 | 4.2 | Reitingu alandamise käivitajatest tulenevad väljavoolud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1150–1290 | MEMOKIRJED | Algne seis | Üleöö | Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva | Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva | Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva | Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva | Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva | Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva | Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat | Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat | Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva | Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat | Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud | Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud | Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud | Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud | Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud | Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud | Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud | Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat | Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta |
| 1200 | 10 | Grupisisesed või krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi sisesed väljavoolud (v.a välisvaluuta) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1210 | 11 | Grupisisesed või krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi sisesed sissevoolud (v.a välisvaluuta ja tähtaeguvad väärtpaberid) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1220 | 12 | Tähtaeguvatest väärtpaberitest tulenevad grupisisesed või krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi sisesed sissevoolud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1230 | 13 | Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad kõrge krediidikvaliteediga likviidsed varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1240 | 14 | Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad varad, mis ei ole kõrge krediidikvaliteediga likviidsed varad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1270 | 17 | Ootuspärased väljavoolud, mis tulenevad hoiustest | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1280 | 18 | Ootuspärased sissevoolud, mis tulenevad laenudest ja ettemaksetest | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1290 | 19 | Krediidilimiitide ootuspärane kasutuselevõtt“ | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Kood

Tunnus

Kirje

Lepingulise voo lõpptähtaeg

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

220

010– 380

1

VAHENDITE VÄLJAVOOL

Üleöö

Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva

Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva

Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva

Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva

Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva

Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva

Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat

Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat

Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva

Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat

Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud

Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud

Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud

Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud

Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud

Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud

Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud

Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat

Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

010

1.1

Kohustused, mis tulenevad emiteeritud väärtpaberitest

020

1.1.1

Tasumisele kuuluvad tagatiseta võlakirjad

030

1.1.2

Reguleeritud pandikirjad

040

1.1.3

Tasumisele kuuluvad väärtpaberistamise tehingud

050

1.1.4

Muu

060

1.2

Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad kohustused, mille tagatiseks on:

070

1.2.1

1. tasandi kaubeldavad varad

080

1.2.1.1

1. tasandi varad, v.a pandikirjad

090

1.2.1.1.1

1. tasandi keskpanga varad

100

1.2.1.1.2

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1)

110

1.2.1.1.3

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

120

1.2.1.1.4

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 ja halvem)

130

1.2.1.2

1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

140

1.2.2

2A tasandi kaubeldavad varad

150

1.2.2.1

2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

160

1.2.2.2

2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

170

1.2.2.3

2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

180

1.2.3

2B tasandi kaubeldavad varad

190

1.2.3.1

2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

200

1.2.3.2

2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6)

210

1.2.3.3

2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3)

220

1.2.3.4

2B tasandi aktsiad

230

1.2.3.5

2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5)

240

1.2.4

Muud kaubeldavad varad

250

1.2.5

Muud varad

260

1.3

Kirjes 1.2 kajastamata kohustused, mis tulenevad saadud hoiustest (v.a tagatisena saadud hoiused)

270

1.3.1

Stabiilsed jaehoiused

280

1.3.2

Muud jaehoiused

290

1.3.3

Tegevushoiused

300

1.3.4

Mittetegevushoiused krediidiasutustelt

310

1.3.5

Mittetegevushoiused muudelt finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt

320

1.3.6

Mittetegevushoiused keskpankadelt

330

1.3.7

Mittetegevushoiused finantssektorivälistelt äriühingutelt

340

1.3.8

Mittetegevushoiused muudelt vastaspooltelt

350

1.4

Tähtaeguvad välisvaluuta vahetustehingud

360

1.5

Tuletisinstrumentide alusel tasumisele kuuluvad summad, v.a kirjes 1.4 kajastatu

370

1.6

Muud vahendite väljavoolud

380

1.7

Vahendite väljavool kokku

390– 720

2

VAHENDITE SISSEVOOL

Üleöö

Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva

Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva

Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva

Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva

Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva

Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva

Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat

Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat

Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva

Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat

Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud

Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud

Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud

Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud

Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud

Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud

Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud

Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat

Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

390

2.1

Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad rahalised nõuded, mille tagatiseks on:

400

2.1.1

1. tasandi kaubeldavad varad

410

2.1.1.1

1. tasandi varad, v.a pandikirjad

420

2.1.1.1.1

1. tasandi keskpanga varad

430

2.1.1.1.2

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1)

440

2.1.1.1.3

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

450

2.1.1.1.4

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 ja halvem)

460

2.1.1.2

1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

470

2.1.2

2A tasandi kaubeldavad varad

480

2.1.2.1

2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

490

2.1.2.2

2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

500

2.1.2.3

2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

510

2.1.3

2B tasandi kaubeldavad varad

520

2.1.3.1

2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

530

2.1.3.2

2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6)

540

2.1.3.3

2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3)

550

2.1.3.4

2B tasandi aktsiad

560

2.1.3.5

2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5)

570

2.1.4

Muud kaubeldavad varad

580

2.1.5

Muud varad

590

2.2

Kirjes 2.1 kajastamata rahalised nõuded, mis tulenevad laenudest ja ettemaksetest:

600

2.2.1

Jaeklientidele

610

2.2.2

Finantssektorivälistele äriühingutele

620

2.2.3

Krediidiasutustele

630

2.2.4

Muudele finantssektorisse kuuluvatele klientidele

640

2.2.5

Keskpankadele

650

2.2.6

Muudele vastaspooltele

660

2.3

Tähtaeguvad välisvaluuta vahetustehingud

670

2.4

Tuletisinstrumentide alusel laekumisele kuuluvad summad, v.a kirjes 2.3 kajastatu

680

2.5

Enda portfellis tähtaeguvad võlaväärtpaberid

690

2.6

Muud vahendite sissevoolud

700

2.7

Vahendite sissevool kokku

710

2.8

Lepinguline netopuudujääk

720

2.9

Kumulatiivne lepinguline netopuudujääk

730– 1080

3

TASAKAALUSTAMISSUUTLIKKUS

Algne seis

Üleöö

Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva

Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva

Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva

Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva

Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva

Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva

Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat

Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat

Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva

Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat

Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud

Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud

Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud

Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud

Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud

Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud

Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud

Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat

Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

730

3.1

Mündid ja pangatähed

740

3.2

Väljavõetavad keskpanga reservid

750

3.3

1. tasandi kaubeldavad varad

760

3.3.1

1. tasandi varad, v.a pandikirjad

770

3.3.1.1

1. tasandi keskpanga varad

780

3.3.1.2

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1)

790

3.3.1.3

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

800

3.3.1.4

1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 ja halvem)

810

3.3.2

1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

820

3.4

2A tasandi kaubeldavad varad

830

3.4.1

2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

840

3.4.3

2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

850

3.4.4

2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

860

3.5

2B tasandi kaubeldavad varad

870

3.5.1

2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

880

3.5.2

2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6)

890

3.5.3

2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3)

900

3.5.4

2B tasandi aktsiad

910

3.5.5

2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5)

920

3.6

Muud kaubeldavad varad

930

3.6.1

Keskvalitsuse varad (krediidikvaliteedi aste 1)

940

3.6.2

Keskvalitsuse varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

950

3.6.3

Aktsiad

960

3.6.4

Pandikirjad

970

3.6.5

Varaga tagatud väärtpaberid

980

3.6.6

Muud kaubeldavad varad

990

3.7

Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad mittekaubeldavad varad

1000

3.8

Saadud kasutamata krediidilimiidid

1010

3.8.1

1. tasandi krediidilimiidid

1020

3.8.2

2B tasandi piiratud kasutusega krediidilimiidid

1030

3.8.3

2B tasandi krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi limiidid

1040

3.8.4

Muud krediidilimiidid

1050

3.8.4.1

Grupisisestelt vastaspooltelt

1060

3.8.4.2

Muudelt vastaspooltelt

1070

3.9

Tasakaalustamissuutlikkuse netomuutus

1080

3.10

Kumulatiivne tasakaalustamissuutlikkus

1090–1130

4

TINGIMUSLIKUD KIRJED

Üleöö

Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva

Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva

Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva

Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva

Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva

Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva

Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat

Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat

Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva

Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat

Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud

Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud

Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud

Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud

Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud

Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud

Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud

Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat

Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

1090

4.1

Krediidilimiitidest tulenev vahendite väljavool

1100

4.1.1

Krediidilimiidid

1110

4.1.1.1

Varad, mida saaja käsitab 2B tasandi varadena

1120

4.1.1.2

Muu

1130

4.1.2

Likviidsuslimiidid

1140

4.2

Reitingu alandamise käivitajatest tulenevad väljavoolud

1150–1290

MEMOKIRJED

Algne seis

Üleöö

Pikem kui üleöö ja kuni 2 päeva

Üle 2 päeva ja kuni 3 päeva

Üle 3 päeva ja kuni 4 päeva

Üle 4 päeva ja kuni 5 päeva

Üle 5 päeva ja kuni 6 päeva

Üle 6 päeva ja kuni 7 päeva

Üle 7 päeva ja kuni 2 nädalat

Üle 2 nädala ja kuni 3 nädalat

Üle 3 nädala ja kuni 30 päeva

Üle 30 päeva ja kuni 5 nädalat

Üle 5 nädala ja kuni 2 kuud

Üle 2 kuu ja kuni 3 kuud

Üle 3 kuu ja kuni 4 kuud

Üle 4 kuu ja kuni 5 kuud

Üle 5 kuu ja kuni 6 kuud

Üle 6 kuu ja kuni 9 kuud

Üle 9 kuu ja kuni 12 kuud

Üle 12 kuu ja kuni 2 aastat

Üle 2 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

1200

10

Grupisisesed või krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi sisesed väljavoolud (v.a välisvaluuta)

1210

11

Grupisisesed või krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi sisesed sissevoolud (v.a välisvaluuta ja tähtaeguvad väärtpaberid)

1220

12

Tähtaeguvatest väärtpaberitest tulenevad grupisisesed või krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi sisesed sissevoolud

1230

13

Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad kõrge krediidikvaliteediga likviidsed varad

1240

14

Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad varad, mis ei ole kõrge krediidikvaliteediga likviidsed varad

1270

17

Ootuspärased väljavoolud, mis tulenevad hoiustest

1280

18

Ootuspärased sissevoolud, mis tulenevad laenudest ja ettemaksetest

1290

19

Krediidilimiitide ootuspärane kasutuselevõtt“

---

X LISA

„XXIII LISA

JUHISED XXII LISAS ESITATUD LÕPPTÄHTAEGADE JAOTUSE VORMI TÄITMISEKS

| I OSA. ÜLDISED JUHISED | 509 |
| --- | --- |

| II OSA. JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 510 |
| --- | --- |

I OSA. ÜLDISED JUHISED

| 1. | Oma tegevuse lõpptähtaegade mittevastavuse („lõpptähtaegade jaotus“) kajastamisel XXII lisas esitatud vormis kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud käesolevas lisas sisalduvaid juhiseid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lõpptähtaegade jaotuse seirevahend hõlmab lepingulisi ja tingimuslikke väljavoole. Õiguslikult siduvatest kokkulepetest tulenevaid lepingulisi vooge ja järelejäänud tähtaega aruandekuupäeva seisuga kajastatakse vastavalt asjaomaste õiguslikult siduvate kokkulepete sätetele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta vahendite sissevoole arvesse topelt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Veerus „Algne seis“ kajastatakse kirjete seisu aruandekuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

4.

| 5. | XXII lisas esitatud vormis tuleb täita ainult tühjad valged lahtrid. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lõpptähtaegade jaotuse vormi jagu „Vahendite väljavool ja sissevool“ hõlmab kõigist bilansilistest ja bilansivälistest kirjetest tulenevaid tulevasi lepingulisi rahavoogusid. Kajastatakse üksnes aruandekuupäeval kehtivate lepingute kohaseid vahendite välja- ja sissevoole. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lõpptähtaegade jaotuse vormi jagu „Tasakaalustamissuutlikkus“ kujutab endast selliste koormamata varade või muude rahastamisallikate seisu, mis on krediidiasutusele või investeerimisühingule aruandekuupäeva seisuga õiguslikult ja praktiliselt kättesaadavad potentsiaalsete lepinguliste puudujääkide katmiseks. Kajastatakse üksnes aruandekuupäeval kehtivate lepingute kohaseid vahendite välja- ja sissevoole. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Jaos „Vahendite väljavool“ esitatavaid raha väljavoole ja jaos „Vahendite sissevool“ esitatavaid raha sissevoole kajastatakse plussmärgiga brutosummana. Tasumisele kuuluvaid summasid kajastatakse jaos „Vahendite väljavool“ ja laekumisele kuuluvaid summasid jaos „Vahendite sissevool“. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lõpptähtaegade jaotuse vormi jaos „Tasakaalustamissuutlikkus“ kajastatakse vahendite sissevoolu plussmärgiga ja väljavoolu miinusmärgiga netosummana. Rahavoogude puhul kajastatakse tasumisele kuuluvaid summasid. Väärpaberite vooge kajastatakse praeguses turuväärtuses. Krediidi- ja likviidsusliinidest tulenevaid vooge kajastatakse lepingulises kasutada olevas summas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Lepingulised vood jaotatakse nende järelejäänud tähtaja järgi 22 tähtajaklassi; päevad tähistavad kalendripäevi. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kajastatakse kõiki lepingulisi vooge, sealhulgas kõik olulised muust tegevusest kui finantstegevus tulenevad rahavood, nagu maksud, lisatasud, dividendid ja üürimaksed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Voogude lepinguliste lõpptähtaegade kindlaksmääramisel konservatiivse lähenemisviisi kasutamiseks tagavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kogu järgmise:






  a) | kui on võimalus tasumine edasi lükata või saada ettemakse, eeldatakse, et seda võimalust kasutatakse, kui selle tulemusel toimuks väljavool krediidiasutusest või investeerimisühingust varem või kui sissevool krediidiasutusse või investeerimisühingusse lükkuks edasi; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

kui on võimalus tasumine edasi lükata või saada ettemakse, eeldatakse, et seda võimalust kasutatakse, kui selle tulemusel toimuks väljavool krediidiasutusest või investeerimisühingust varem või kui sissevool krediidiasutusse või investeerimisühingusse lükkuks edasi;

| b) | kui võimalus, mis puudutab varasemat väljavoolu krediidiasutusest või investeerimisühingust, on üksnes krediidiasutuse või investeerimisühingu otsustada, eeldatakse, et seda võimalust kasutatakse ainult juhul, kui turg ootab, et krediidiasutus või investeerimisühing seda teeks. Eeldatakse, et seda võimalust ei kasutata, kui selle tulemusel toimuks sissevool krediidiasutusse või investeerimisühingusse varem või kui väljavool krediidiasutusest või investeerimisühingust lükkuks edasi. Raha väljavoole, mille kõnealune sissevool endaga lepingu kohaselt kaasa toob (näiteks vahendaja kaudu rahastamise puhul), kajastatakse kõnealuse sissevooluga samal kuupäeval; |
| --- | --- |

b)

kui võimalus, mis puudutab varasemat väljavoolu krediidiasutusest või investeerimisühingust, on üksnes krediidiasutuse või investeerimisühingu otsustada, eeldatakse, et seda võimalust kasutatakse ainult juhul, kui turg ootab, et krediidiasutus või investeerimisühing seda teeks. Eeldatakse, et seda võimalust ei kasutata, kui selle tulemusel toimuks sissevool krediidiasutusse või investeerimisühingusse varem või kui väljavool krediidiasutusest või investeerimisühingust lükkuks edasi. Raha väljavoole, mille kõnealune sissevool endaga lepingu kohaselt kaasa toob (näiteks vahendaja kaudu rahastamise puhul), kajastatakse kõnealuse sissevooluga samal kuupäeval;

| c) | kõiki nõudmiseni ja mittetähtaeguvaid hoiuseid kajastatakse üleööhoiustena veerus 020; |
| --- | --- |

c)

kõiki nõudmiseni ja mittetähtaeguvaid hoiuseid kajastatakse üleööhoiustena veerus 020;

| d) | avatud repotehinguid või pöördrepotehinguid ja sarnaseid tehinguid, mille mõlemad pooled võivad mis tahes päeval lõpetada, käsitatakse ööpäeva jooksul tähtaeguvana, välja arvatud juhul, kui etteteatamise tähtaeg on pikem kui üks päev; viimasel juhul kajastatakse neid etteteatamise tähtajaga järgi asjaomases tähtajaklassis; |
| --- | --- |

d)

avatud repotehinguid või pöördrepotehinguid ja sarnaseid tehinguid, mille mõlemad pooled võivad mis tahes päeval lõpetada, käsitatakse ööpäeva jooksul tähtaeguvana, välja arvatud juhul, kui etteteatamise tähtaeg on pikem kui üks päev; viimasel juhul kajastatakse neid etteteatamise tähtajaga järgi asjaomases tähtajaklassis;

| e) | tähtajalisi jaehoiuseid, millel on ennetähtaegse väljavõtmise võimalus, käsitatakse tähtaeguvana ajavahemikus, mille jooksul ei kaasneks hoiuse ennetähtaegse väljavõtmisega määruse (EL) 2015/61 artikli 25 lõike 4 punkti b kohast leppetrahvi; |
| --- | --- |

e)

tähtajalisi jaehoiuseid, millel on ennetähtaegse väljavõtmise võimalus, käsitatakse tähtaeguvana ajavahemikus, mille jooksul ei kaasneks hoiuse ennetähtaegse väljavõtmisega määruse (EL) 2015/61 artikli 25 lõike 4 punkti b kohast leppetrahvi;

| f) | kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda teatava kirje või selle osa puhul käesoleva lõike eeskirjade kohaselt minimaalsete lepinguliste maksete graafikut kehtestada, kajastab ta kirje või selle osa veerus 220 „Üle 5 aasta“. |
| --- | --- |

f)

kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda teatava kirje või selle osa puhul käesoleva lõike eeskirjade kohaselt minimaalsete lepinguliste maksete graafikut kehtestada, kajastab ta kirje või selle osa veerus 220 „Üle 5 aasta“.

| 13. | Kõigist bilansilistest ja bilansivälistest instrumentidest tulenevaid intresside välja- ja sissevoole kajastatakse jagude „Vahendite väljavool“ ja „Vahendite sissevool“ kõigis asjaomastes kirjetes. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tähtaeguvate välisvaluuta vahetustehingute puhul kajastatakse vormi asjaomastes tähtajaklassides erinevate valuutade intressimäära vahetustehingute ning valuuta forvardtehingute ja arveldamata hetkelepingute tähtaeguvat tinglikku väärtust. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Arveldamata tehingutest tulenevaid rahavooge kajastatakse lühikese arveldamiseelse aja jooksul asjakohastel ridadel ja tähtajaklassides. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Selliste kirjete puhul, millele vastav äritegevus krediidiasutusel või investeerimisühingul puudub, näiteks kui tal ei ole teatavasse kategooriasse kuuluvaid hoiuseid, jäetakse lahter tühjaks. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kirjeid, mille tähtaeg on möödunud, ning kirjeid, mille puhul on krediidiasutusel või investeerimisühingul põhjust eeldada, et kohustusi ei täideta, ei kajastata. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kui saadud tagatist kasutatakse edasitagamiseks tehingus, mis tähtaegub hiljem, kui tehing, mille käigus krediidiasutus või investeerimisühing tagatise sai, kajastatakse väärtpaberite väljavool saadud tagatise õiglase väärtuse summana jaos „Tasakaalustamissuutlikkus“ asjaomases klassis vastavalt selle tehingu lõpptähtajale, mis tingis tagatise saamise. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Grupisisesed kirjed ei mõjuta andmete konsolideeritud alusel esitamist. |
| --- | --- |

19.

II OSA. JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010–380 | 1   VAHENDITE VÄLJAVOOL

  Raha väljavoolu kogusummat kajastatakse järgmistes alamkategooriates. |
| 010 | 1.1   Kohustused, mis tulenevad emiteeritud väärtpaberitest

  Raha väljavoolud, mis tulenevad aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud võlaväärtpaberitest, st enda emissioonidest. |
| 020 | 1.1.1   Tasumisele kuuluvad tagatiseta võlakirjad

  Real 1.1 kajastatud sellistest emiteeritud väärtpaberitest tulenevate raha väljavoolude summa, mille moodustavad tagamata võlakirjad, mille aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on kolmandatele isikutele emiteerinud. |
| 030 | 1.1.2   Reguleeritud pandikirjad

  Real 1.1 kajastatud sellistest emiteeritud väärtpaberitest tulenevate raha väljavoolude summa, mille moodustavad võlakirjad, mida saab käsitleda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõikes 4 või 5 või direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 sätestatud korra kohaselt. |
| 040 | 1.1.3   Tasumisele kuuluvad väärtpaberistamise tehingud

  Real 1.1 kajastatud sellistest emiteeritud väärtpaberitest tulenevate raha väljavoolude summa, mille puhul on tegemist kolmandate isikutega sõlmitud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 61 kohaste väärtpaberistamise tehingutega. |
| 050 | 1.1.4   Muu

  Real 1.1 kajastatud emiteeritud väärtpaberitest tulenevate raha väljavoolude summa, v.a eespool esitatud alamkategooriates kajastatu. |
| 060 | 1.2   Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad kohustused, mille tagatiseks on:

  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 192 määratletud tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevate kõigi raha väljavoolude kogusumma.
  Märkus: siin kajastatakse üksnes rahavooge; tagatud laenuandmistehingute ja kapitaliturupõhiste tehingutega seonduvaid väärpaberite vooge kajastatakse jaos „Tasakaalustamissuutlikkus“. |
| 070 | 1.2.1   1. tasandi kaubeldavad varad

  Kirjes 1.2 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 10 nõuetele.
  Määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 1. tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates. |
| 080 | 1.2.1.1   1. tasandi varad, v.a pandikirjad

  Kirjes 1.2.1 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud muu varaga kui pandikirjad. |
| 090 | 1.2.1.1.1   1. tasandi keskpanga varad

  Kirjes 1.2.1.1 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud keskpankade vastu olevate või nende poolt garanteeritud nõuetega. |
| 100 | 1.2.1.1.2   1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1)

  Kirjes 1.2.1.1 kajastatud raha väljavoolude summa, mida ei ole kajastatud kirjes 1.2.1.1.1 ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1. |
| 110 | 1.2.1.1.3   1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

  Kirjes 1.2.1.1 kajastatud raha väljavoolude summa, mida ei ole kajastatud kirjes 1.2.1.1.1 ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 2 või 3. |
| 120 | 1.2.1.1.4   1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 või halvem)

  Kirjes 1.2.1.1 kajastatud raha väljavoolude summa, mida ei ole kajastatud kirjes 1.2.1.1.1 ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 4 või halvema. |
| 130 | 1.2.1.2   1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

  Kirjes 1.2.1 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega. Tuleb märkida, et kooskõlas määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punktiga f aktsepteeritakse 1. tasandi varadena ainult pandikirju, millel on krediidikvaliteedi aste 1. |
| 140 | 1.2.2   2A tasandi kaubeldavad varad

  Kirjes 1.2 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 11 nõuetele.
  Määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2A tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates. |
| 150 | 1.2.2.1   2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

  Kirjes 1.2.2 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud äriühingu võlakirjadega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1. |
| 160 | 1.2.2.2   2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

  Kirjes 1.2.2 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1 või 2. |
| 170 | 1.2.2.3   2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

  Kirjes 1.2.2 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud keskvalitsuste, keskpankade, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste vastu olevate või nende poolt garanteeritud nõuetega. Tuleb märkida, et kooskõlas määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punktidega a ja b peab kõigil 2A tasandi varadena aktsepteeritavatel avaliku sektori varadel olema kas krediidikvaliteedi aste 1 või 2. |
| 180 | 1.2.3   2B tasandi kaubeldavad varad

  Kirjes 1.2 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid määruse (EL) 2015/61 artikli 7, 8, 12 või 13 nõuetele.
  Määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2B tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates. |
| 190 | 1.2.3.1   2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

  Kirjes 1.2.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud varaga tagatud väärtpaberitega, sh eluasemehüpoteekväärtpaberid. Tuleb märkida, et kooskõlas määruse (EL) 2015/61 artikli 13 lõike 2 punktiga a peab kõigil 2B tasandi varadena aktsepteeritavatel varaga tagatud väärtpaberitel olema krediidikvaliteedi aste 1. |
| 200 | 1.2.3.2   2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6)

  Kirjes 1.2.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega. |
| 210 | 1.2.3.3   2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3)

  Kirjes 1.2.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud äriühingu võlaväärtpaberitega. |
| 220 | 1.2.3.4   2B tasandi aktsiad

  Kirjes 1.2.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud aktsiatega. |
| 230 | 1.2.3.5   2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5)

  Kirjes 1.2.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud 2B tasandi varadega, mida ei ole kajastatud kirjetes 1.2.3.1–1.2.3.4. |
| 240 | 1.2.4   Muud kaubeldavad varad

  Kirjes 1.2 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mida ei ole kajastatud kirjes 1.2.1, 1.2.2 või 1.2.3. |
| 250 | 1.2.5   Muud varad

  Kirjes 1.2 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud varadega, mida ei ole kajastatud kirjes 1.2.1, 1.2.2, 1.2.3 või 1.2.4. |
| 260 | 1.3   Kirjes 1.2 kajastamata kohustused, mis tulenevad saadud hoiustest, v.a tagatisena saadud hoiused

  Raha väljavoolud, mis tulenevad kõigist saadud hoiustest, v.a kirjes 1.2 kajastatud väljavoolud ja tagatisena saadud hoiused. Tuletisinstrumentidega tehtud tehingutest tulenevaid raha väljavoole kajastatakse kirjes 1.4 või 1.5.
  Hoiuseid kajastatakse vastavalt nende varaseimale võimalikule lepingulisele lõpptähtajale. Hoiuseid, mille saab etteteatamiseta viivitamatult välja võtta (nõudmiseni hoiused) ja mittetähtaeguvaid hoiuseid kajastatakse tähtajaklassis „Üleöö“. |
| 270 | 1.3.1   Stabiilsed jaehoiused

  Kirjes 1.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) 2015/61 artikli 3 punkti 8 ja artikli 24 kohastest jaehoiustest. |
| 280 | 1.3.2   Muud jaehoiused

  Kirjes 1.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) 2015/61 artikli 3 punkti 8 kohastest jaehoiustest, v.a need, mis on kajastatud kirjes 1.3.1. |
| 290 | 1.3.3   Tegevushoiused

  Kirjes 1.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) 2015/61 artikli 27 kohastest tegevushoiustest. |
| 300 | 1.3.4   Mittetegevushoiused krediidiasutustelt

  Kirjes 1.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad krediidiasutuste hoiustest, v.a need, mis on kajastatud kirjes 1.3.3. |
| 310 | 1.3.5   Mittetegevushoiused muudelt finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt

  Kirjes 1.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) 2015/61 artikli 3 punkti 9 kohaste finantssektorisse kuuluvate klientide hoiustest, v.a need, mis on kajastatud kirjetes 1.3.3 ja 1.3.4. |
| 320 | 1.3.6   Mittetegevushoiused keskpankadelt

  Kirjes 1.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad keskpankade mittetegevushoiustest. |
| 330 | 1.3.7   Mittetegevushoiused finantssektorivälistelt äriühingutelt

  Kirjes 1.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad finantssektoriväliste äriühingute mittetegevushoiustest. |
| 340 | 1.3.8   Mittetegevushoiused muudelt vastaspooltelt

  Kirjes 1.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad hoiustest, mida ei ole kajastatud kirjetes 1.3.1–1.3.7. |
| 350 | 1.4   Tähtaeguvad välisvaluuta vahetustehingud

  Selliste raha väljavoolude kogusumma, mis tulenevad välisvaluuta vahetustehingute lõpptähtajast, näiteks põhisummade vahetamisest lepingu lõppedes. |
| 360 | 1.5   Tuletisinstrumentide alusel tasumisele kuuluvad summad, v.a kirjes 1.4 kajastatu

  Selliste raha väljavoolude kogusumma, mis tulenevad määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud lepingute kohaselt tuletisinstrumentide alusel tasumisele kuuluvate summade positsioonidest (välja arvatud tähtaeguvatest välisvaluuta vahetustehingutest tulenevad väljavoolud, mida kajastatakse kirjes 1.4).
  Kogusummas kajastatakse arveldussummasid, sealhulgas arveldamata lisatagatise nõudeid, aruandekuupäeva seisuga.
  Kogusumma on eri tähtajaklasside lõikes punktide 1 ja 2 summa järgmiselt.






  1. | Lõpptähtaegade jaotuse vormides ei kajastata rahavooge ja väärpaberite vooge, mis on seotud tuletisinstrumentidega, mille puhul on sõlmitud tagatiskokkulepe, mille kohaselt on nõutav vastaspoole riskipositsioonide täielik või piisav tagatus. Neis vormides ei kajastata mingeid selliste tuletisinstrumentidega seotud rahavooge, väärpaberite vooge ega rahalistest tagatistest ja väärtpaberitagatistest tulenevaid vooge. Lõpptähtaegade jaotuse tasakaalustamissuutlikkust käsitleva 3. jao veerus „Seis“ ei kajastata tagatud tuletisinstrumentide alusel juba saadud või antud rahaliste tagatiste ja väärtpaberitagatiste seise, v.a raha- ja väärpaberite vood, mis on seotud lisatagatise nõuetega („rahaliste või väärtpaberitagatiste vood“), mis kuuluvad ettenähtud ajal tasumisele, kuid mida ei ole veel arveldatud. Viimati nimetatuid kajastatakse ridadel 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“) ja 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“) ning vormi 3. jaos („Tasakaalustamissuutlikkus“), kui tegemist on väärtpaberitagatisega. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

010–380

1   VAHENDITE VÄLJAVOOL

Raha väljavoolu kogusummat kajastatakse järgmistes alamkategooriates.

010

1.1   Kohustused, mis tulenevad emiteeritud väärtpaberitest

Raha väljavoolud, mis tulenevad aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud võlaväärtpaberitest, st enda emissioonidest.

020

1.1.1   Tasumisele kuuluvad tagatiseta võlakirjad

Real 1.1 kajastatud sellistest emiteeritud väärtpaberitest tulenevate raha väljavoolude summa, mille moodustavad tagamata võlakirjad, mille aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on kolmandatele isikutele emiteerinud.

030

1.1.2   Reguleeritud pandikirjad

Real 1.1 kajastatud sellistest emiteeritud väärtpaberitest tulenevate raha väljavoolude summa, mille moodustavad võlakirjad, mida saab käsitleda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõikes 4 või 5 või direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 sätestatud korra kohaselt.

040

1.1.3   Tasumisele kuuluvad väärtpaberistamise tehingud

Real 1.1 kajastatud sellistest emiteeritud väärtpaberitest tulenevate raha väljavoolude summa, mille puhul on tegemist kolmandate isikutega sõlmitud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 61 kohaste väärtpaberistamise tehingutega.

050

1.1.4   Muu

Real 1.1 kajastatud emiteeritud väärtpaberitest tulenevate raha väljavoolude summa, v.a eespool esitatud alamkategooriates kajastatu.

060

1.2   Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad kohustused, mille tagatiseks on:

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 192 määratletud tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevate kõigi raha väljavoolude kogusumma.

Märkus: siin kajastatakse üksnes rahavooge; tagatud laenuandmistehingute ja kapitaliturupõhiste tehingutega seonduvaid väärpaberite vooge kajastatakse jaos „Tasakaalustamissuutlikkus“.

070

1.2.1   1. tasandi kaubeldavad varad

Kirjes 1.2 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 10 nõuetele.

Määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 1. tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

080

1.2.1.1   1. tasandi varad, v.a pandikirjad

Kirjes 1.2.1 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud muu varaga kui pandikirjad.

090

1.2.1.1.1   1. tasandi keskpanga varad

Kirjes 1.2.1.1 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud keskpankade vastu olevate või nende poolt garanteeritud nõuetega.

100

1.2.1.1.2   1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirjes 1.2.1.1 kajastatud raha väljavoolude summa, mida ei ole kajastatud kirjes 1.2.1.1.1 ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1.

110

1.2.1.1.3   1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

Kirjes 1.2.1.1 kajastatud raha väljavoolude summa, mida ei ole kajastatud kirjes 1.2.1.1.1 ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 2 või 3.

120

1.2.1.1.4   1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 või halvem)

Kirjes 1.2.1.1 kajastatud raha väljavoolude summa, mida ei ole kajastatud kirjes 1.2.1.1.1 ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 4 või halvema.

130

1.2.1.2   1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirjes 1.2.1 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega. Tuleb märkida, et kooskõlas määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punktiga f aktsepteeritakse 1. tasandi varadena ainult pandikirju, millel on krediidikvaliteedi aste 1.

140

1.2.2   2A tasandi kaubeldavad varad

Kirjes 1.2 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 11 nõuetele.

Määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2A tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

150

1.2.2.1   2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirjes 1.2.2 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud äriühingu võlakirjadega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1.

160

1.2.2.2   2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

Kirjes 1.2.2 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1 või 2.

170

1.2.2.3   2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

Kirjes 1.2.2 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud keskvalitsuste, keskpankade, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste vastu olevate või nende poolt garanteeritud nõuetega. Tuleb märkida, et kooskõlas määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punktidega a ja b peab kõigil 2A tasandi varadena aktsepteeritavatel avaliku sektori varadel olema kas krediidikvaliteedi aste 1 või 2.

180

1.2.3   2B tasandi kaubeldavad varad

Kirjes 1.2 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mis juhul, kui nad ei oleks asjaomases tehingus tagatiseks, vastaksid määruse (EL) 2015/61 artikli 7, 8, 12 või 13 nõuetele.

Määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2B tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

190

1.2.3.1   2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirjes 1.2.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud varaga tagatud väärtpaberitega, sh eluasemehüpoteekväärtpaberid. Tuleb märkida, et kooskõlas määruse (EL) 2015/61 artikli 13 lõike 2 punktiga a peab kõigil 2B tasandi varadena aktsepteeritavatel varaga tagatud väärtpaberitel olema krediidikvaliteedi aste 1.

200

1.2.3.2   2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6)

Kirjes 1.2.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega.

210

1.2.3.3   2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3)

Kirjes 1.2.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud äriühingu võlaväärtpaberitega.

220

1.2.3.4   2B tasandi aktsiad

Kirjes 1.2.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud aktsiatega.

230

1.2.3.5   2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5)

Kirjes 1.2.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud 2B tasandi varadega, mida ei ole kajastatud kirjetes 1.2.3.1–1.2.3.4.

240

1.2.4   Muud kaubeldavad varad

Kirjes 1.2 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mida ei ole kajastatud kirjes 1.2.1, 1.2.2 või 1.2.3.

250

1.2.5   Muud varad

Kirjes 1.2 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis on tagatud varadega, mida ei ole kajastatud kirjes 1.2.1, 1.2.2, 1.2.3 või 1.2.4.

260

1.3   Kirjes 1.2 kajastamata kohustused, mis tulenevad saadud hoiustest, v.a tagatisena saadud hoiused

Raha väljavoolud, mis tulenevad kõigist saadud hoiustest, v.a kirjes 1.2 kajastatud väljavoolud ja tagatisena saadud hoiused. Tuletisinstrumentidega tehtud tehingutest tulenevaid raha väljavoole kajastatakse kirjes 1.4 või 1.5.

Hoiuseid kajastatakse vastavalt nende varaseimale võimalikule lepingulisele lõpptähtajale. Hoiuseid, mille saab etteteatamiseta viivitamatult välja võtta (nõudmiseni hoiused) ja mittetähtaeguvaid hoiuseid kajastatakse tähtajaklassis „Üleöö“.

270

1.3.1   Stabiilsed jaehoiused

Kirjes 1.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) 2015/61 artikli 3 punkti 8 ja artikli 24 kohastest jaehoiustest.

280

1.3.2   Muud jaehoiused

Kirjes 1.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) 2015/61 artikli 3 punkti 8 kohastest jaehoiustest, v.a need, mis on kajastatud kirjes 1.3.1.

290

1.3.3   Tegevushoiused

Kirjes 1.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) 2015/61 artikli 27 kohastest tegevushoiustest.

300

1.3.4   Mittetegevushoiused krediidiasutustelt

Kirjes 1.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad krediidiasutuste hoiustest, v.a need, mis on kajastatud kirjes 1.3.3.

310

1.3.5   Mittetegevushoiused muudelt finantssektorisse kuuluvatelt klientidelt

Kirjes 1.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) 2015/61 artikli 3 punkti 9 kohaste finantssektorisse kuuluvate klientide hoiustest, v.a need, mis on kajastatud kirjetes 1.3.3 ja 1.3.4.

320

1.3.6   Mittetegevushoiused keskpankadelt

Kirjes 1.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad keskpankade mittetegevushoiustest.

330

1.3.7   Mittetegevushoiused finantssektorivälistelt äriühingutelt

Kirjes 1.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad finantssektoriväliste äriühingute mittetegevushoiustest.

340

1.3.8   Mittetegevushoiused muudelt vastaspooltelt

Kirjes 1.3 kajastatud selliste raha väljavoolude summa, mis tulenevad hoiustest, mida ei ole kajastatud kirjetes 1.3.1–1.3.7.

350

1.4   Tähtaeguvad välisvaluuta vahetustehingud

Selliste raha väljavoolude kogusumma, mis tulenevad välisvaluuta vahetustehingute lõpptähtajast, näiteks põhisummade vahetamisest lepingu lõppedes.

360

1.5   Tuletisinstrumentide alusel tasumisele kuuluvad summad, v.a kirjes 1.4 kajastatu

Selliste raha väljavoolude kogusumma, mis tulenevad määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud lepingute kohaselt tuletisinstrumentide alusel tasumisele kuuluvate summade positsioonidest (välja arvatud tähtaeguvatest välisvaluuta vahetustehingutest tulenevad väljavoolud, mida kajastatakse kirjes 1.4).

Kogusummas kajastatakse arveldussummasid, sealhulgas arveldamata lisatagatise nõudeid, aruandekuupäeva seisuga.

Kogusumma on eri tähtajaklasside lõikes punktide 1 ja 2 summa järgmiselt.

1.

Lõpptähtaegade jaotuse vormides ei kajastata rahavooge ja väärpaberite vooge, mis on seotud tuletisinstrumentidega, mille puhul on sõlmitud tagatiskokkulepe, mille kohaselt on nõutav vastaspoole riskipositsioonide täielik või piisav tagatus. Neis vormides ei kajastata mingeid selliste tuletisinstrumentidega seotud rahavooge, väärpaberite vooge ega rahalistest tagatistest ja väärtpaberitagatistest tulenevaid vooge. Lõpptähtaegade jaotuse tasakaalustamissuutlikkust käsitleva 3. jao veerus „Seis“ ei kajastata tagatud tuletisinstrumentide alusel juba saadud või antud rahaliste tagatiste ja väärtpaberitagatiste seise, v.a raha- ja väärpaberite vood, mis on seotud lisatagatise nõuetega („rahaliste või väärtpaberitagatiste vood“), mis kuuluvad ettenähtud ajal tasumisele, kuid mida ei ole veel arveldatud. Viimati nimetatuid kajastatakse ridadel 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“) ja 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“) ning vormi 3. jaos („Tasakaalustamissuutlikkus“), kui tegemist on väärtpaberitagatisega.

| 2. | Raha ja väärtpaberite sisse- ja väljavoolude puhul, mis on seotud selliste tuletisinstrumentidega, mille puhul ei ole sõlmitud tagatiskokkulepet, või üksnes osalise tagatuse nõudmise korral, eristatakse valikuvõimalusi sisaldavaid lepinguid ja muid lepinguid:






  a) | optsioonilaadsete tuletisinstrumentidega seotud vooge kajastatakse vaid juhul, kui täitmishind on ostuoptsiooni puhul turuhinnast madalam või müügioptsiooni puhul turuhinnast kõrgem („rahas“). Nende voogude puhul kasutatakse asendusväärtust, toimides mõlema järgmise punkti kohaselt:






  i) | kajastades lepingu praegust turuväärtust või nüüdispuhasväärtust optsiooni hiliseimal võimalikul täitmiskuupäeval vahendite sissevooluna lõpptähtaegade jaotuse vormi real 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“), kui pangal endal on õigus optsiooni kasutada; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Raha ja väärtpaberite sisse- ja väljavoolude puhul, mis on seotud selliste tuletisinstrumentidega, mille puhul ei ole sõlmitud tagatiskokkulepet, või üksnes osalise tagatuse nõudmise korral, eristatakse valikuvõimalusi sisaldavaid lepinguid ja muid lepinguid:

a)

optsioonilaadsete tuletisinstrumentidega seotud vooge kajastatakse vaid juhul, kui täitmishind on ostuoptsiooni puhul turuhinnast madalam või müügioptsiooni puhul turuhinnast kõrgem („rahas“). Nende voogude puhul kasutatakse asendusväärtust, toimides mõlema järgmise punkti kohaselt:

i)

kajastades lepingu praegust turuväärtust või nüüdispuhasväärtust optsiooni hiliseimal võimalikul täitmiskuupäeval vahendite sissevooluna lõpptähtaegade jaotuse vormi real 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“), kui pangal endal on õigus optsiooni kasutada;

| ii) | kajastades lepingu praegust turuväärtust või nüüdispuhasväärtust optsiooni varaseimal võimalikul täitmiskuupäeval vahendite väljavooluna lõpptähtaegade jaotuse vormi real 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“), kui panga vastaspoolel on õigus optsiooni kasutada; |
| --- | --- |

ii)

kajastades lepingu praegust turuväärtust või nüüdispuhasväärtust optsiooni varaseimal võimalikul täitmiskuupäeval vahendite väljavooluna lõpptähtaegade jaotuse vormi real 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“), kui panga vastaspoolel on õigus optsiooni kasutada;

| b) | muude kui punktis a osutatud lepingutega seotud vooge kajastatakse selliselt, et projitseeritakse raha lepingulised brutovood lõpptähtaegade jaotuse vormi ridade 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“) ja 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“) asjaomastesse tähtajaklassidesse ning likviidsete väärtpaberite lepingulised vood tasakaalustamissuutlikkuse jakku, kasutades juhul, kui summad ei ole veel kindlad, aruandekuupäeva seisuga kohaldatavaid praeguseid turupõhiseid forvardintressimäärasid ja/või -kursse. |
| --- | --- |

b)

muude kui punktis a osutatud lepingutega seotud vooge kajastatakse selliselt, et projitseeritakse raha lepingulised brutovood lõpptähtaegade jaotuse vormi ridade 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“) ja 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“) asjaomastesse tähtajaklassidesse ning likviidsete väärtpaberite lepingulised vood tasakaalustamissuutlikkuse jakku, kasutades juhul, kui summad ei ole veel kindlad, aruandekuupäeva seisuga kohaldatavaid praeguseid turupõhiseid forvardintressimäärasid ja/või -kursse.

370

1.6   Muud vahendite väljavoolud

Kõigi selliste muude raha väljavoolude kogusumma, mida ei ole kajastatud kirjes 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 või 1.5. Tingimuslikke väljavoole siin ei kajastata.

380

1.7   Vahendite väljavool kokku

Kirjetes 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 ja 1.6 kajastatud vahendite väljavoolude summa.

390–700

| 2 | VAHENDITE SISSEVOOL |
| --- | --- |

2

390

2.1   Tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad rahalised nõuded, mille tagatiseks on:

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 192 määratletud tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevate raha sissevoolude kogusumma.

Siin kajastatakse üksnes rahavooge; tagatud laenuandmistehingute ja kapitaliturupõhiste tehingutega seonduvaid väärpaberite vooge kajastatakse jaos „Tasakaalustamissuutlikkus“.

400

2.1.1   1. tasandi kaubeldavad varad

Kirjes 2.1 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 10 kohaste kaubeldavate varadega.

Määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 1. tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

410

2.1.1.1   1. tasandi varad, v.a pandikirjad

Kirjes 2.1.1 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud muu varaga kui pandikirjad.

420

2.1.1.1.1   1. tasandi keskpanga varad

Kirjes 2.1.1.1 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud keskpankade vastu olevate või nende poolt garanteeritud nõuetega.

430

2.1.1.1.2   1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirjes 2.1.1.1 kajastatud raha sissevoolude summa, mida ei ole kajastatud kirjes 2.1.1.1.1 ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1.

440

2.1.1.1.3   1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

Kirjes 2.1.1.1 kajastatud raha sissevoolude summa, mida ei ole kajastatud kirjes 2.1.1.1.1 ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 2 või 3.

450

2.1.1.1.4   1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 või halvem)

Kirjes 2.1.1.1 kajastatud raha sissevoolude summa, mida ei ole kajastatud kirjes 2.1.1.1.1 ja mis on tagatud emitendi või garantiiandja vastu olevate või tema poolt garanteeritud nõuetega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 4 või halvema.

460

2.1.1.2   1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirjes 2.1.1 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega. Tuleb märkida, et kooskõlas määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punktiga f aktsepteeritakse 1. tasandi varadena ainult pandikirju, millel on krediidikvaliteedi aste 1.

470

2.1.2   2A tasandi kaubeldavad varad

Kirjes 2.1 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 11 kohaste kaubeldavate varadega.

Määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2A tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

480

2.1.2.1   2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirjes 2.1.2 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud äriühingu võlakirjadega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1.

490

2.1.2.2   2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

Kirjes 2.1.2 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1 või 2.

500

2.1.2.3   2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

Kirjes 2.1.2 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud keskvalitsuste, keskpankade, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste vastu olevate või nende poolt garanteeritud nõuetega. Tuleb märkida, et kooskõlas määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punktidega a ja b peab kõigil 2A tasandi varadena aktsepteeritavatel avaliku sektori varadel olema kas krediidikvaliteedi aste 1 või 2.

510

2.1.3   2B tasandi kaubeldavad varad

Kirjes 2.1 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud määruse (EL) 2015/61 artiklite 7, 8 ja 12 või 13 kohaste kaubeldavate varadega.

Määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2B tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

520

2.1.3.1   2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirjes 2.1.3 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud varaga tagatud väärtpaberitega, sh eluasemehüpoteekväärtpaberid.

530

2.1.3.2   2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6)

Kirjes 2.1.3 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud pandikirjadega.

540

2.1.3.3   2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3)

Kirjes 2.1.3 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud äriühingu võlaväärtpaberitega.

550

2.1.3.4   2B tasandi aktsiad

Kirjes 2.1.3 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud aktsiatega.

560

2.1.3.5   2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5)

Kirjes 2.1.3 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud 2B tasandi varadega, mida ei ole kajastatud kirjetes 2.1.3.1–2.1.3.4.

570

2.1.4   Muud kaubeldavad varad

Kirjes 2.1 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud kaubeldavate varadega, mida ei ole kajastatud kirjes 2.1.1, 2.1.2 või 2.1.3.

580

2.1.5   Muud varad

Kirjes 2.1 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis on tagatud varadega, mida ei ole kajastatud kirjes 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3 või 2.1.4.

590

2.2   Kirjes 2.1 kajastamata rahalised nõuded, mis tulenevad laenudest ja ettemaksetest:

Laenudest ja ettemaksetest tulenevad raha sissevoolud.

Raha sissevoole kajastatakse hilisemail lepingujärgsel tagasimaksekuupäeval. Uuenevate laenude korral eeldatakse, et olemasolevat laenu on pikendatud, ja võimalikke jääke käsitletakse krediidilimiidina.

600

2.2.1   Jaeklientidele

Kirjes 2.2 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) 2015/61 artikli 3 punkti 8 kohastest füüsilistest isikutest või VKEdest.

610

2.2.2   Finantssektorivälistele äriühingutele

Kirjes 2.2 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis tulenevad finantssektorivälistest äriühingutest.

620

2.2.3   Krediidiasutustele

Kirjes 2.2 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis tulenevad krediidiasutustest.

630

2.2.4   Muudele finantssektorisse kuuluvatele klientidele

Kirjes 2.2 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis tulenevad määruse (EL) 2015/61 artikli 3 punkti 9 kohastest finantssektorisse kuuluvatest klientidest, v.a need, mis on kajastatud kirjes 2.2.3.

640

2.2.5   Keskpankadele

Kirjes 2.2 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis tulenevad keskpankadest.

650

2.2.6   Muudele vastaspooltele

Kirjes 2.2 kajastatud selliste raha sissevoolude summa, mis tulenevad muudest kui kirjetes 2.2.1–2.2.5 osutatud vastaspooltest.

660

2.3   Tähtaeguvad välisvaluuta vahetustehingud

Selliste lepinguliste raha sissevoolude kogusumma, mis tulenevad välisvaluuta vahetustehingute lõpptähtajast, näiteks põhisummade vahetamisest lepingu lõppedes.

Siin kajastatakse vormi asjaomastes tähtajaklassides erinevate valuutade intressimäära vahetustehingute ning valuuta hetke- ja forvardtehingute tähtaeguvat tinglikku väärtust.

670

2.4.   Tuletisinstrumentide alusel laekumisele kuuluvad summad, v.a kirjes 2.3 kajastatu

Selliste lepinguliste raha sissevoolude kogusumma, mis tulenevad määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud lepingute kohaselt tuletisinstrumentide alusel laekumisele kuuluvate nõuete positsioonidest (välja arvatud tähtaeguvatest välisvaluuta vahetustehingutest tulenevad sissevoolud, mida kajastatakse kirjes 2.3).

Kogusummas kajastatakse arveldussummasid, sealhulgas arveldamata lisatagatise nõuded, aruandekuupäeva seisuga.

Kogusumma on eri tähtajaklasside lõikes punktide 1 ja 2 summa järgmiselt.

| 1. | Lõpptähtaegade jaotuse vormis ei kajastata rahavooge ja väärpaberite vooge, mis on seotud tuletisinstrumentidega, mille puhul on sõlmitud tagatiskokkulepe, mille kohaselt on nõutav vastaspoole riskipositsioonide täielik või piisav tagatus. Vormis ei kajastata mingeid selliste tuletisinstrumentidega seotud rahavooge, väärpaberite vooge ega rahalistest tagatistest ja väärtpaberitagatistest tulenevaid vooge. Lõpptähtaegade jaotuse tasakaalustamissuutlikkust käsitleva 3. jao veerus „Seis“ ei kajastata tagatud tuletisinstrumentide alusel juba saadud või antud rahaliste tagatiste ja väärtpaberitagatiste seise, v.a raha- ja väärpaberite vood, mis on seotud lisatagatise nõuetega, mis kuuluvad ettenähtud ajal tasumisele, kuid mida ei ole veel arveldatud. Viimati nimetatuid kajastatakse lõpptähtaegade jaotuse vormi ridadel 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“) ja 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“) ning 3. jaos („Tasakaalustamissuutlikkus“), kui tegemist on väärtpaberitagatisega. |
| --- | --- |

1.

Lõpptähtaegade jaotuse vormis ei kajastata rahavooge ja väärpaberite vooge, mis on seotud tuletisinstrumentidega, mille puhul on sõlmitud tagatiskokkulepe, mille kohaselt on nõutav vastaspoole riskipositsioonide täielik või piisav tagatus. Vormis ei kajastata mingeid selliste tuletisinstrumentidega seotud rahavooge, väärpaberite vooge ega rahalistest tagatistest ja väärtpaberitagatistest tulenevaid vooge. Lõpptähtaegade jaotuse tasakaalustamissuutlikkust käsitleva 3. jao veerus „Seis“ ei kajastata tagatud tuletisinstrumentide alusel juba saadud või antud rahaliste tagatiste ja väärtpaberitagatiste seise, v.a raha- ja väärpaberite vood, mis on seotud lisatagatise nõuetega, mis kuuluvad ettenähtud ajal tasumisele, kuid mida ei ole veel arveldatud. Viimati nimetatuid kajastatakse lõpptähtaegade jaotuse vormi ridadel 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“) ja 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“) ning 3. jaos („Tasakaalustamissuutlikkus“), kui tegemist on väärtpaberitagatisega.

| 2. | Raha ja väärtpaberite sisse- ja väljavoolude puhul, mis on seotud selliste tuletisinstrumentidega, mille puhul ei ole sõlmitud tagatiskokkulepet, või üksnes osalise tagatuse nõudmise korral, eristatakse valikuvõimalusi sisaldavaid lepinguid ja muid lepinguid:






  a) | optsioonilaadsete tuletisinstrumentidega seotud vooge kajastatakse vaid juhul, kui need on rahas. Nende voogude puhul kasutatakse asendusväärtust, toimides mõlema järgmise punkti kohaselt:






  i) | kajastades lepingu praegust turuväärtust või nüüdispuhasväärtust optsiooni hiliseimal võimalikul täitmiskuupäeval vahendite sissevooluna lõpptähtaegade jaotuse vormi real 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“), kui pangal endal on õigus optsiooni kasutada; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Raha ja väärtpaberite sisse- ja väljavoolude puhul, mis on seotud selliste tuletisinstrumentidega, mille puhul ei ole sõlmitud tagatiskokkulepet, või üksnes osalise tagatuse nõudmise korral, eristatakse valikuvõimalusi sisaldavaid lepinguid ja muid lepinguid:

a)

optsioonilaadsete tuletisinstrumentidega seotud vooge kajastatakse vaid juhul, kui need on rahas. Nende voogude puhul kasutatakse asendusväärtust, toimides mõlema järgmise punkti kohaselt:

i)

kajastades lepingu praegust turuväärtust või nüüdispuhasväärtust optsiooni hiliseimal võimalikul täitmiskuupäeval vahendite sissevooluna lõpptähtaegade jaotuse vormi real 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“), kui pangal endal on õigus optsiooni kasutada;

| ii) | kajastades lepingu praegust turuväärtust või nüüdispuhasväärtust optsiooni varaseimal võimalikul täitmiskuupäeval vahendite väljavooluna lõpptähtaegade jaotuse vormi real 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“), kui panga vastaspoolel on õigus optsiooni kasutada; |
| --- | --- |

ii)

kajastades lepingu praegust turuväärtust või nüüdispuhasväärtust optsiooni varaseimal võimalikul täitmiskuupäeval vahendite väljavooluna lõpptähtaegade jaotuse vormi real 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“), kui panga vastaspoolel on õigus optsiooni kasutada;

| b) | muude kui punktis a osutatud lepingutega seotud vooge kajastatakse selliselt, et projitseeritakse raha lepingulised brutovood lõpptähtaegade jaotuse vormi ridade 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“) ja 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“) asjaomastesse tähtajaklassidesse ning väärtpaberite lepingulised vood tasakaalustamissuutlikkuse jakku, kasutades juhul, kui summad ei ole veel kindlad, aruandekuupäeva seisuga kohaldatavaid praeguseid turupõhiseid forvardintressimäärasid ja/või -kursse. |
| --- | --- |

b)

muude kui punktis a osutatud lepingutega seotud vooge kajastatakse selliselt, et projitseeritakse raha lepingulised brutovood lõpptähtaegade jaotuse vormi ridade 1.5 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha väljavoolud“) ja 2.4 („Tuletisinstrumentidest tulenevad raha sissevoolud“) asjaomastesse tähtajaklassidesse ning väärtpaberite lepingulised vood tasakaalustamissuutlikkuse jakku, kasutades juhul, kui summad ei ole veel kindlad, aruandekuupäeva seisuga kohaldatavaid praeguseid turupõhiseid forvardintressimäärasid ja/või -kursse.

680

2.5   Enda portfellis tähtaeguvad võlaväärtpaberid

Selliste sissevoolude summa, mille puhul on tegemist võlakirjadesse tehtud enda investeeringutelt laekumisele kuuluvate põhisumma tagasimaksetega, mida kajastatakse vastavalt võlakirjade lepingulisele järelejäänud tähtajale. See kirje hõlmab tasakaalustamissuutlikkuse jaos kajastatud tähtaeguvatest võlaväärtpaberitest tulenevaid raha sissevoole. Kui väärtpaber on tähtaegunud, kajastatakse seda tasakaalustamissuutlikkuse jaos väärtpaberite väljavooluna ning sellest tulenevalt siin raha sissevooluna.

690

2.6   Muud vahendite sissevoolud

Kõigi selliste muude raha sissevoolude kogusumma, mida ei ole kajastatud kirjes 2.1, 2.2, 2.3, 2.4 või 2.5. Tingimuslikke sissevoole siin ei kajastata.

700

2.7   Vahendite sissevool kokku

Kirjetes 2.1, 2.2, 2.3, 2.4, 2.5 ja 2.6 kajastatud vahendite sissevoolude summa.

710

2.8   Lepinguline netopuudujääk

Kirjes 2.7 kajastatud vahendite sissevoolud kokku miinus kirjes 1.7 kajastatud vahendite väljavoolud kokku.

720

2.9   Kumulatiivne lepinguline netopuudujääk

Kumulatiivne lepinguline netopuudujääk alates aruandekuupäevast kuni asjaomase tähtajaklassi ülempiirini.

730–1080

3   TASAKAALUSTAMISSUUTLIKKUS

Lõpptähtaegade jaotuse vormi jagu „Tasakaalustamissuutlikkus“ sisaldab teavet krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate erineva likviidsusega varade, sealhulgas kaubeldavad varad, keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad varad ning krediidiasutuse või investeerimisühingu lepinguliselt siduvad krediidilimiidid, arengu kohta.

Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavuse puhul on konsolideeritud alusel toimuva aruandluse korral aluseks iga konsolideeritud krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes tema asutamise jurisdiktsioonis kohaldatavad keskpanga seisukohalt aktsepteeritavuse eeskirjad.

Kui tasakaalustamissuutlikkus viitab kaubeldavatele varadele, kajastavad krediidiasutused või investeerimisühingud kaubeldavaid varasid, millega kaubeldakse suurtel, sügavatel ja aktiivsetel repo- või hetketurgudel, mida iseloomustab madal kontsentreerituse tase.

Tasakaalustamissuutlikkuse veergudes kajastatud varad hõlmavad ainult koormamata varasid, mida krediidiasutusel või investeerimisühingul on võimalik vahetada igal ajal raha vastu, et katta asjaomase perioodi jooksul raha sisse- ja väljavoolude vahelisi lepingulisi puudujääke. Selles kontekstis kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/61 kohast koormatud varade määratlust. Kõnealuseid varasid ei tohi kasutada krediidikvaliteedi parandamiseks struktureeritud tehingutes ega tegevuskulude (nagu üür ja töötasud) katmiseks ning nende haldamise selge ja ainus eesmärk peab olema nende kasutamine tingimuslike rahaliste vahendite allikana.

Tasakaalustamissuutlikkuse hulka võib lugeda varasid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud tagatisena pöördrepotehingute ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul, juhul kui neid varasid hoitakse selles krediidiasutuses või investeerimisühingus, neid ei ole edasi tagatud ning need on juriidiliselt ja lepingujärgselt kättesaadavad kasutamiseks krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing kajastab eelpositsioneeritud varasid kirjetes 3.1–3.7, ei kajasta ta topelt arvessevõtmise vältimiseks neid kirjes 3.8.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad rea kirjeldusele vastavaid ja aruandekuupäeval kättesaadavaid varasid algse seisuna veerus 010.

Veergudes 020–220 kajastatakse tasakaalustamissuutlikkusele vastavaid lepingulisi voogusid. Kui krediidiasutus või investeerimisühing on sõlminud repotehingu, siis kajastatakse repotehingu raames tagasi ostetud vara uuesti väärtpaberite sissevooluna selles tähtajaklassis, kus repotehing tähtaegub. Tähtaeguvast repotehingust tulenevat raha väljavoolu kajastatakse kirjes 1.2 asjaomases raha väljavoolu tähtajaklassis. Kui krediidiasutus või investeerimisühing on sõlminud pöördrepotehingu, siis kajastatakse repotehingu raames tagasi müüdud vara uuesti väärtpaberite väljavooluna selles tähtajaklassis, kus repotehing tähtaegub. Tähtaeguvast repotehingust tulenevat raha sissevoolu kajastatakse kirjes 2.1 asjaomases raha sissevoolu tähtajaklassis. Tagatise vahetustehinguid kajastatakse väärtpaberite lepinguliste sisse- ja väljavooludena tasakaalustamissuutlikkuse jao asjaomases tähtajaklassis, lähtuvalt sellest, millal need vahetustehingud tähtaeguvad.

Kirjes 3.8 kajastatavat krediidi- ja likviidsusliinide lepingulise kasutadaoleva summa muutust kajastatakse voona asjaomases tähtajaklassis. Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on keskpangas üleööhoius, siis kajastatakse hoiuse summat algse seisuna kirjes 3.2 ja raha väljavooluna selle kirje tähtajaklassis „Üleöö“. Selle tulemusel tekkivat raha sissevoolu kajastatakse kirjes 2.2.5.

Tasakaalustamissuutlikkuse hulka kuuluvaid tähtaeguvaid väärtpabereid kajastatakse lepingulise lõpptähtaja alusel. Lõpptähtaja saabudes arvatakse väärtpaber välja sellest varakategooriast, kus seda oli algselt kajastatud, seda käsitatakse väärtpaberite väljavooluna ning sellest tulenevat raha sissevoolu kajastatakse kirjes 2.5.

Kõiki väärtpaberite väärtusi kajastatakse asjaomases tähtajaklassis praeguses turuväärtuses.

Kirjes 3.8 kajastatakse ainult lepinguliselt kasutadaolevaid summasid.

Topelt arvessevõtmise vältimiseks raha sissevoole tasakaalustamissuutlikkuse kirjes 3.1 või 3.2 ei kajastata.

Tasakaalustamissuutlikkuse kirjeid tuleks kajastada järgmistes alamkategooriates.

730

3.1   Mündid ja pangatähed

Raha (sealhulgas mündid ja pangatähed) kogusumma.

740

3.2   Väljavõetavad keskpanga reservid

Keskpankades olevate hiljemalt ööpäeva jooksul väljavõetavate reservide kogusumma kooskõlas määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkti b alapunktiga iii.

Siin ei kajastata väärtpabereid, milleks on keskpankade vastu olevad või nende poolt garanteeritud nõuded.

750

3.3   1. tasandi kaubeldavad varad

Kaubeldavate varade turuväärtus kooskõlas määruse (EL) 2015/61 artiklitega 7, 8 ja 10.

Määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 1. tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

760

3.3.1   1. tasandi varad, v.a pandikirjad

Kirjes 3.3 kajastatud summa, mis ei tulene pandikirjadest.

770

3.3.1.1   1. tasandi keskpanga varad

Kirjes 3.3.1 kajastatud summa, mis tuleneb keskpankade vastu olevatest või nende poolt garanteeritud nõuetest.

780

3.3.1.2   1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirjes 3.3.1 kajastatud summa, mida ei ole kajastatud kirjes 3.3.1.1 ja mis tuleneb emitendi või garantiiandja vastu olevatest või tema poolt garanteeritud nõuetest, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1.

790

3.3.1.3   1. tasandi varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

Kirjes 3.3.1 kajastatud summa, mida ei ole kajastatud kirjes 3.3.1.1 ja mis tuleneb emitendi või garantiiandja vastu olevatest või tema poolt garanteeritud nõuetest, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 2 või 3.

800

3.3.1.4   1. tasandi varad (krediidikvaliteedi aste 4 või halvem)

Kirjes 3.3.1 kajastatud summa, mida ei ole kajastatud kirjes 3.3.1.1 ja mis tuleneb emitendi või garantiiandja vastu olevatest või tema poolt garanteeritud nõuetest, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 4 või halvema.

810

3.3.2   1. tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirjes 3.3 kajastatud summa, mis tuleneb pandikirjadest. Tuleb märkida, et kooskõlas määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punktiga f aktsepteeritakse 1. tasandi varadena ainult pandikirju, millel on krediidikvaliteedi aste 1.

820

3.4   2A tasandi kaubeldavad varad

Kaubeldavate varade turuväärtus kooskõlas määruse (EL) 2015/61 artiklitega 7, 8 ja 11.

Määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2A tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

830

3.4.1   2A tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirjes 3.4 kajastatud summa, mis tuleneb äriühingu võlakirjadest, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1.

840

3.4.2   2A tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

Kirjes 3.4 kajastatud summa, mis tuleneb pandikirjadest, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1 või 2.

850

3.4.3   2A tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 1 ja 2)

Kirjes 3.4 kajastatud summa, mis tuleneb keskvalitsuste, keskpankade, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste vastu olevatest või nende poolt garanteeritud nõuetest. Tuleb märkida, et kooskõlas määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punktidega a ja b peab kõigil 2A tasandi varadena aktsepteeritavatel avaliku sektori varadel olema kas krediidikvaliteedi aste 1 või 2.

860

3.5   2B tasandi kaubeldavad varad

Kaubeldavate varade turuväärtus kooskõlas määruse (EL) 2015/61 artiklitega 7, 8 ja 12 või 13.

Määruse (EL) 2015/61 artikli 15 kohaseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiaid või osakuid, mis on 2B tasandi varad, kajastatakse järgmistes nende alusvaradele vastavates alamkategooriates.

870

3.5.1   2B tasandi varaga tagatud väärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirjes 3.5 kajastatud summa, mis tuleneb varaga tagatud väärtpaberitest (sh eluasemehüpoteekväärtpaberid). Tuleb märkida, et kooskõlas määruse (EL) 2015/61 artikli 13 lõike 2 punktiga a on kõigil 2B tasandi varadena aktsepteeritavatel varaga tagatud väärtpaberitel krediidikvaliteedi aste 1.

880

3.5.2   2B tasandi pandikirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–6)

Kirjes 3.5 kajastatud summa, mis tuleneb pandikirjadest.

890

3.5.3   2B tasandi äriühingu võlakirjad (krediidikvaliteedi astmed 1–3)

Kirjes 3.5 kajastatud summa, mis tuleneb äriühingu võlaväärtpaberitest.

900

3.5.4   2B tasandi aktsiad

Kirjes 3.5 kajastatud summa, mis tuleneb aktsiatest.

910

3.5.5   2B tasandi avaliku sektori varad (krediidikvaliteedi astmed 3–5)

Kirjes 3.5 kajastatud summa, mis on 2B tasandi varad, mida ei ole kajastatud kirjetes 3.5.1–3.5.4.

920

3.6   Muud kaubeldavad varad

Muude kui kirjetes 3.3, 3.4 ja 3.5 kajastatud kaubeldavate varade turuväärtus.

Muudest kaubeldavatest varadest tulenevaid väärtpabereid ja väärtpaberite vooge grupisiseste või enda emissioonide kujul tasakaalustamissuutlikkuses ei kajastata. Sellistest kirjetest tulenevaid rahavooge kajastatakse siiski vormi 1. ja 2. jao asjaomases osas.

930

3.6.1   Keskvalitsuse varad (krediidikvaliteedi aste 1)

Kirjes 3.6 kajastatud summa, mis tuleneb keskvalitsuse vastu olevatest või selle garanteeritud nõuetest, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 1.

940

3.6.2   Keskvalitsuse varad (krediidikvaliteedi astmed 2 ja 3)

Kirjes 3.6 kajastatud summa, mis tuleneb keskvalitsuse vastu olevatest või selle garanteeritud nõuetest, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on määranud krediidikvaliteedi astme 2 või 3.

950

3.6.3   Aktsiad

Kirjes 3.6 kajastatud summa, mis tuleneb aktsiatest.

960

3.6.4   Pandikirjad

Kirjes 3.6 kajastatud summa, mis tuleneb pandikirjadest.

970

3.6.5   Varaga tagatud väärtpaberid

Kirjes 3.6 kajastatud summa, mis tuleneb varaga tagatud väärtpaberitest.

980

3.6.6   Muud kaubeldavad varad

Kirjes 3.6 kajastatud summa, mis tuleneb muust kaubeldavast varast, mida ei ole kajastatud kirjetes 3.6.1–3.6.5.

990

3.7   Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad mittekaubeldavad varad

Selliste mittekaubeldavate varade bilansiline väärtus, mida aktsepteeritakse tagatisena keskpanga tavapärastes likviidsusoperatsioonides, millele krediidiasutusel või investeerimisühingul on tema konsolideerimistasandil otse juurdepääs.

Varade puhul, mis on nomineeritud valuutas, mis on lisatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 2015/233 (1) lisasse valuutana, mille puhul on keskpanga aktsepteeritavad tagatised määratletud väga kitsalt, jätavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle lahtri tühjaks. Muudest kaubeldavatest varadest tulenevaid väärtpabereid ja väärtpaberite vooge grupisiseste või enda emissioonide kujul tasakaalustamissuutlikkuses ei kajastata. Sellistest kirjetest tulenevaid rahavooge kajastatakse siiski vormi 1. ja 2. jao asjaomases osas.

1000

3.8   Saadud kasutamata krediidilimiidid

Aruandvale krediidiasutusele või investeerimisühingule antud kasutamata krediidilimiitide kogusumma. Need hõlmavad lepingulisi limiite, mida ei saa tühistada. Kui kõnealuste limiitide kasutamiseks potentsiaalselt vajalik tagatis on suurem kui kättesaadav tagatis, kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vähendatud summat.

Kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on varad kasutamata krediidilimiidi jaoks juba tagatisena eelpositsioneerinud ja need juba kirjetes 3.1–3.7 kajastanud, siis topelt arvessevõtmise vältimiseks ei kajastata neid enam kirjes 3.8. Sama kehtib ka olukorras, kui aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul võib olla vaja varad tagatisena eelpositsioneerida krediidilimiidi siin lahtris kajastatud viisil kasutamiseks.

1010

3.8.1   1. tasandi krediidilimiidid

Kirjes 3.8 kajastatud summa, mis tuleneb määruse (EL) 2015/61 artikli 19 lõike 1 punkti b kohasest keskpanga krediidilimiidist.

1020

3.8.2   2B tasandi piiratud kasutusega krediidilimiidid

Kirjes 3.8 kajastatud summa, mis tuleneb määruse (EL) 2015/61 artikli 14 kohastest likviidsuslimiitidest.

1030

3.8.3   2B tasandi krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi limiidid

Kirjes 3.8 kajastatud summa, mis tuleneb määruse (EL) 2015/61 artikli 16 lõike 2 kohasest likviidsuse rahastamisest.

1040

3.8.4   Muud krediidilimiidid

Kirjes 3.8 kajastatud summa, mida ei ole kajastatud kirjetes 3.8.1–3.8.3.

1050

3.8.4.1   Grupisisestelt vastaspooltelt

Kirjes 3.8.4 kajastatud summa, kui vastaspool on krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõike 1 tähenduses või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud sama krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liige või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutus või osapool võrgustikus või koostööd tegevas grupis.

1060

3.8.4.2   Muudelt vastaspooltelt

Kirjes 3.8.4 kajastatud summa, mida ei ole kajastatud kirjes 3.8.4.1.

1070

3.9   Tasakaalustamissuutlikkuse netomuutus

Siin kajastatakse netomuutust kirjetes 3.2, 3.3, 3.4 ja 3.5, 3.6, 3.7 ja 3.8, mis kajastavad vastavalt asjaomases tähtajaklassis keskpankade vastu olevaid nõudeid, väärtpaberite vooge ja krediidiliine.

1080

3.10   Kumulatiivne tasakaalustamissuutlikkus

Tasakaalustamissuutlikkuse kumulatiivne summa alates aruandekuupäevast kuni asjaomase tähtajaklassi ülempiirini.

1090–1140

4   TINGIMUSLIKUD KIRJED

Lõpptähtaegade jaotuse vormi jagu „Tingimuslikud kirjed“, sisaldab teavet tingimuslike väljavoolude kohta.

1090

4.1   Krediidilimiitidest tulenev vahendite väljavool

Krediidilimiitidest tulenev raha väljavool. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad väljavooluna maksimaalset summat, mille saab teataval ajavahemikul kasutusele võtta. Uuenevate krediidilimiitide korral kajastatakse ainult summat, mis ületab olemasolevat laenu.

1010

4.1.1   Krediidilimiidid

Kirjes 4.1 kajastatud summa, mis tuleneb määruse (EL) 2015/61 artikli 31 kohastest krediidilimiitidest.

1110

4.1.1.1   Varad, mida saaja käsitab 2B tasandi varadena

Kirjes 4.1.1 kajastatud summa, mida käsitatakse määruse (EL) 2015/61 artikli 16 lõike 2 kohase likviidsuse rahastamisena.

1120

4.1.1.2   Muu

Kirjes 4.1.1 kajastatud summa, mida ei ole kajastatud kirjes 4.1.1.1.

1130

4.1.2   Likviidsuslimiidid

Kirjes 4.1 kajastatud summa, mis tuleneb määruse (EL) 2015/61 artikli 31 kohastest likviidsuslimiitidest.

1140

4.2   Reitingu alandamise käivitajatest tulenevad väljavoolud

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad siin oma sellise krediidikvaliteedi olulise halvenemise mõju, mis vastab välise krediidireitingu alandamisele vähemalt kolme astme võrra.

Positiivsed summad vastavad tinglikele väljavooludele ja negatiivsed algse kohustuse vähenemisele.

Kui reitingu alandamise mõjuks on tasumata kohustuste varajane lunastamine, kajastatakse asjaomaseid kohustusi miinusmärgiga ajavahemikus, mis vastab ajavahemikule, milles neid kajastati kirjes 1, ja samal ajal plussmärgiga ajavahemikus, mil saabub kohustuse tähtaeg, juhul kui reitingu alandamise mõju jõustub aruandekuupäeval.

Kui reitingu alandamise mõjuks on lisatagatise nõue, kajastatakse antava tagatise turuväärtust plussmärgiga ajavahemikus, mil saabub nõude tähtaeg, juhul kui reitingu alandamise mõju jõustub aruandekuupäeval.

Kui reitingu alandamise mõjuks on vastaspooltelt tagatisena saadud väärtpaberite edasitagamise õiguste muutumine, kajastatakse asjaomaste väärtpaberite turuväärtust plussmärgiga ajavahemikus, mil väärtpaberid muutuvad asjaomasele aruandvale krediidiasutusele või investeerimisühingule kättesaamatuks, juhul kui reitingu alandamise mõju jõustub aruandekuupäeval.

1150–1290

5   MEMOKIRJED

1200

10   Grupisisesed või krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi sisesed väljavoolud (v.a välisvaluuta)

Kirjetes 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 ja 1.6 kajastatud väljavoolude summa, kui vastaspool on krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõike 1 tähenduses või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud sama krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liige või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutus või osapool võrgustikus või koostööd tegevas grupis.

1210

11   Grupisisesed või krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi sisesed sissevoolud (v.a välisvaluuta ja tähtaeguvad väärtpaberid)

Kirjetes 2.1, 2.2, 2.4 ja 2.6 kajastatud sissevoolude summa, kui vastaspool on krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõike 1 tähenduses või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud sama krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liige või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutus või osapool võrgustikus või koostööd tegevas grupis.

1220

12   Tähtaeguvatest väärtpaberitest tulenevad grupisisesed või krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi sisesed sissevoolud

Kirjes 2.5 kajastatud sissevoolude summa, kui vastaspool on krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja või tütarettevõtja või sama emaettevõtja teine tütarettevõtja või krediidiasutusega seotud direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõike 1 tähenduses või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud sama krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liige või määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutus või osapool võrgustikus või koostööd tegevas grupis.

1230

13   Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad kõrge krediidikvaliteediga likviidsed varad

Kirjetes 3.3, 3.4 ja 3.5 kajastatud summa, mida aktsepteeritakse tagatisena keskpanga tavapärastes likviidsusoperatsioonides, millele krediidiasutusel või investeerimisühingul on tema konsolideerimistasandil otse juurdepääs.

Varade puhul, mis on nomineeritud valuutas, mis on lisatud määruse (EL) nr 2015/233 lisasse valuutana, mille puhul on keskpanga aktsepteeritavad tagatised määratletud väga kitsalt, jätavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle lahtri tühjaks.

1240

14   Keskpanga seisukohalt aktsepteeritavad varad, mis ei ole kõrge krediidikvaliteediga likviidsed varad

Järgmiste summa:

| i) | Kirjes 3.6 kajastatud selliste summade summa, mida aktsepteeritakse tagatisena keskpanga tavapärastes likviidsusoperatsioonides, millele krediidiasutusel või investeerimisühingul on tema konsolideerimistasandil otse juurdepääs. |
| --- | --- |

i)

Kirjes 3.6 kajastatud selliste summade summa, mida aktsepteeritakse tagatisena keskpanga tavapärastes likviidsusoperatsioonides, millele krediidiasutusel või investeerimisühingul on tema konsolideerimistasandil otse juurdepääs.

| ii) | Enda emissioonid, mida aktsepteeritakse tagatisena keskpanga tavapärastes likviidsusoperatsioonides, millele krediidiasutusel või investeerimisühingul on tema konsolideerimistasandil otse juurdepääs. |
| --- | --- |

ii)

Enda emissioonid, mida aktsepteeritakse tagatisena keskpanga tavapärastes likviidsusoperatsioonides, millele krediidiasutusel või investeerimisühingul on tema konsolideerimistasandil otse juurdepääs.

Varade puhul, mis on nomineeritud valuutas, mis on lisatud määrusesse (EL) nr 2015/233 valuutana, mille puhul on keskpanga aktsepteeritavad tagatised määratletud väga kitsalt, jätavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle lahtri tühjaks.

1270

17   Ootuspärased väljavoolud, mis tulenevad hoiustest

Kirjes 1.3 kajastatud summa, mis on jaotatud ümber tähtajaklassidesse lähtuvalt ootuspärasest lõpptähtajast ja mis põhineb seniste suundumuste jätkumise eeldusel ning mida kasutatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsuse juhtimise eesmärgil. Käesoleva lahtri puhul tähendab seniste suundumuste jätkumine olukorda, kus ei eeldata likviidsuse puudumist.

Ümberjaotamine kajastab hoiuste jäikust.

See kirje ei kajasta äriplaani eeldusi ja ei hõlma seega teavet uute äritegevuste kohta.

Tähtajaklassidesse jaotamine toimub sama detailsusega, mida kasutati sisemistel eesmärkidel. Järelikult ei ole kõiki tähtajaklasse täita vaja.

1280

18   Ootuspärased sissevoolud, mis tulenevad laenudest ja ettemaksetest

Kirjes 2.2 kajastatud summa, mis on jaotatud ümber tähtajaklassidesse lähtuvalt ootuspärasest lõpptähtajast, mis põhineb seniste suundumuste jätkumise eeldusel ja mida kasutatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsuse juhtimise eesmärgil. Käesoleva lahtri puhul tähendab seniste suundumuste jätkumine olukorda, kus ei eeldata likviidsuse puudumist.

See kirje ei kajasta äriplaani eeldusi ja ei hõlma seega uusi äritegevusi.

Tähtajaklassidesse jaotamine toimub sama detailsusega, mida kasutati sisemistel eesmärkidel. Järelikult ei ole kõiki tähtajaklasse täita vaja.

1290

19   Krediidilimiitide ootuspärane kasutuselevõtt

Kirjes 4.1 kajastatud summa, mis on jaotatud ümber tähtajaklassidesse lähtuvalt krediidilimiitide kasutuselevõtu ja sellest tulenevate likviidsusvajaduste ootuspärasest tasemest, mis põhineb seniste suundumuste jätkumise eeldusel ja mida kasutatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu likviidsuse juhtimise eesmärgil. Käesoleva lahtri puhul tähendab seniste suundumuste jätkumine olukorda, kus ei eeldata likviidsuse puudumist.

See kirje ei kajasta äriplaani eeldusi ja ei hõlma seega uusi äritegevusi.

Tähtajaklassidesse jaotamine toimub sama detailsusega, mida kasutati sisemistel eesmärkidel. Järelikult ei ole kõiki tähtajaklasse täita vaja.“

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A32015R0233

1

---