# Euroopan unionin L 200/2018

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 200 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 61. vuosikerta7. elokuu 2018 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 200

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

61. vuosikerta7. elokuu 2018

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1091, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, integroiduista maatilatilastoista sekä asetusten (EY) N:o 1166/2008 ja (EU) N:o 1337/2011 kumoamisesta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1092, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman perustamisesta unionin puolustusteollisuuden kilpailukyvyn ja innovointikapasiteetin tukemiseksi | 30 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1091, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, integroiduista maatilatilastoista sekä asetusten (EY) N:o 1166/2008 ja (EU) N:o 1337/2011 kumoamisesta (
  1
  )

1

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1092, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman perustamisesta unionin puolustusteollisuuden kilpailukyvyn ja innovointikapasiteetin tukemiseksi

30

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2018/1093, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Ranskan hakemuksen johdosta – EGF/2017/009 FR/Air France | 44 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2018/1093, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018, Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Ranskan hakemuksen johdosta – EGF/2017/009 FR/Air France

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 7.8.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 200/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2018/1091,

annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018,

integroiduista maatilatilastoista sekä asetusten (EY) N:o 1166/2008 ja (EU) N:o 1337/2011 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1166/2008 (2) vahvistetaan puitteet maatilojen rakennetta koskeville Euroopan tilastoille vuoteen 2016 asti. Kyseinen asetus olisi näin ollen kumottava. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1166/2008 (2) vahvistetaan puitteet maatilojen rakennetta koskeville Euroopan tilastoille vuoteen 2016 asti. Kyseinen asetus olisi näin ollen kumottava.

| (2) | Maatilojen rakennetta koskevien eurooppalaisten kyselytutkimusten ohjelmaa, jota on toteutettu unionissa vuodesta 1966 lähtien, olisi jatkettava, jotta voidaan tarkastella maatilojen rakenteen kehityssuuntauksia unionin tasolla ja tarjota tilastollinen tietopohja, jota tarvitaan, kun suunnitellaan, pannaan täytäntöön, seurataan, arvioidaan ja tarkastellaan uudelleen alaan liittyviä politiikkoja, erityisesti yhteistä maatalouspolitiikkaa, mukaan lukien maaseudun kehittämistoimenpiteet, sekä unionin ympäristöpolitiikkaa, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja sen hillitsemiseen liittyvää politiikkaa ja maankäyttöpolitiikkaa ja eräitä kestävän kehityksen tavoitteita. Tällainen tietopohja on myös tarpeen, jotta voidaan arvioida näiden politiikkojen vaikutuksia maatilojen naistyövoimalle. |
| --- | --- |

(2)

Maatilojen rakennetta koskevien eurooppalaisten kyselytutkimusten ohjelmaa, jota on toteutettu unionissa vuodesta 1966 lähtien, olisi jatkettava, jotta voidaan tarkastella maatilojen rakenteen kehityssuuntauksia unionin tasolla ja tarjota tilastollinen tietopohja, jota tarvitaan, kun suunnitellaan, pannaan täytäntöön, seurataan, arvioidaan ja tarkastellaan uudelleen alaan liittyviä politiikkoja, erityisesti yhteistä maatalouspolitiikkaa, mukaan lukien maaseudun kehittämistoimenpiteet, sekä unionin ympäristöpolitiikkaa, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja sen hillitsemiseen liittyvää politiikkaa ja maankäyttöpolitiikkaa ja eräitä kestävän kehityksen tavoitteita. Tällainen tietopohja on myös tarpeen, jotta voidaan arvioida näiden politiikkojen vaikutuksia maatilojen naistyövoimalle.

| (3) | Tilastotietojen ja etenkin maatilojen rakennetta koskevien tilastotietojen keräämisellä olisi muun muassa pyrittävä antamaan päätöksentekoa varten ajantasaisia tietoja yhteisen maatalouspolitiikan tulevia uudistuksia silmällä pitäen. |
| --- | --- |

(3)

Tilastotietojen ja etenkin maatilojen rakennetta koskevien tilastotietojen keräämisellä olisi muun muassa pyrittävä antamaan päätöksentekoa varten ajantasaisia tietoja yhteisen maatalouspolitiikan tulevia uudistuksia silmällä pitäen.

| (4) | Maataloustilastojen kansainvälisen arvioinnin tuloksena laadittiin YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) maatalous- ja maaseututilastojen parantamiseen tähtäävä globaali strategia, jonka YK:n tilastotoimikunta vahvisti vuonna 2010. Euroopan maataloustilastoissa olisi tapauksen mukaan noudatettava tämän globaalin strategian samoin kuin maatalouslaskentaa koskevaa FAOn ohjelman (FAO World Programme for the Census of Agriculture 2020) suosituksia. |
| --- | --- |

(4)

Maataloustilastojen kansainvälisen arvioinnin tuloksena laadittiin YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) maatalous- ja maaseututilastojen parantamiseen tähtäävä globaali strategia, jonka YK:n tilastotoimikunta vahvisti vuonna 2010. Euroopan maataloustilastoissa olisi tapauksen mukaan noudatettava tämän globaalin strategian samoin kuin maatalouslaskentaa koskevaa FAOn ohjelman (FAO World Programme for the Census of Agriculture 2020) suosituksia.

| (5) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 223/2009 (3) luodaan puitteet Euroopan tilastojen kehittämiselle, tuottamiselle ja jakelulle yhteisten tilastoperiaatteiden mukaisesti. Siinä määritellään laatukriteerit ja mainitaan tarve pitää tutkimuksen vastaajille aiheutuva rasite mahdollisimman vähäisenä ja edistää hallinnollisen rasitteen vähentämistä koskevaa yleisempää tavoitetta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 223/2009 (3) luodaan puitteet Euroopan tilastojen kehittämiselle, tuottamiselle ja jakelulle yhteisten tilastoperiaatteiden mukaisesti. Siinä määritellään laatukriteerit ja mainitaan tarve pitää tutkimuksen vastaajille aiheutuva rasite mahdollisimman vähäisenä ja edistää hallinnollisen rasitteen vähentämistä koskevaa yleisempää tavoitetta.

| (6) | Seuraavaksi vuosikymmeneksi olisi laadittava maatiloja koskeva moneen tarkoitukseen soveltuva tilasto-ohjelma, joka loisi puitteet yhdenmukaistetuille, vertailukelpoisille ja johdonmukaisille tilastoille. Nämä tilastot olisi laadittava politiikanalan tarpeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Seuraavaksi vuosikymmeneksi olisi laadittava maatiloja koskeva moneen tarkoitukseen soveltuva tilasto-ohjelma, joka loisi puitteet yhdenmukaistetuille, vertailukelpoisille ja johdonmukaisille tilastoille. Nämä tilastot olisi laadittava politiikanalan tarpeiden mukaisesti.

| (7) | Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean marraskuussa 2015 vahvistamassa maataloustilastostrategiassa vuodesta 2020 eteenpäin esitetään, että annetaan kaksi puiteasetusta, jotka kattavat kaikki maataloustilastojen näkökohdat, maatalouden tilinpitoa lukuun ottamatta. Tämä asetus on toinen näistä puiteasetuksista. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean marraskuussa 2015 vahvistamassa maataloustilastostrategiassa vuodesta 2020 eteenpäin esitetään, että annetaan kaksi puiteasetusta, jotka kattavat kaikki maataloustilastojen näkökohdat, maatalouden tilinpitoa lukuun ottamatta. Tämä asetus on toinen näistä puiteasetuksista.

| (8) | Maatilojen rakennetta koskevien tietojen yhdenmukaistamisen ja vertailukelpoisuuden vuoksi ja yhden yhteisen markkinajärjestelyn tämänhetkisten tarpeiden täyttämiseksi, etenkin hedelmä- ja viinialalla, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1337/2011 (4) olisi integroitava maatilatason rakenteellisiin tietoihin vuodesta 2023 eteenpäin ja korvattava tällä asetuksella. Sen vuoksi on tarpeen kumota kyseinen asetus. |
| --- | --- |

(8)

Maatilojen rakennetta koskevien tietojen yhdenmukaistamisen ja vertailukelpoisuuden vuoksi ja yhden yhteisen markkinajärjestelyn tämänhetkisten tarpeiden täyttämiseksi, etenkin hedelmä- ja viinialalla, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1337/2011 (4) olisi integroitava maatilatason rakenteellisiin tietoihin vuodesta 2023 eteenpäin ja korvattava tällä asetuksella. Sen vuoksi on tarpeen kumota kyseinen asetus.

| (9) | On tärkeää, että yhteisen maatalouspolitiikan kehittämistä määritettäessä kaikista jäsenvaltioista saadaan vertailukelpoisia maatilojen rakennetilastoja. Sen vuoksi muuttujia varten olisi käytettävä mahdollisimman pitkälti standardiluokituksia ja yhteisiä määritelmiä. |
| --- | --- |

(9)

On tärkeää, että yhteisen maatalouspolitiikan kehittämistä määritettäessä kaikista jäsenvaltioista saadaan vertailukelpoisia maatilojen rakennetilastoja. Sen vuoksi muuttujia varten olisi käytettävä mahdollisimman pitkälti standardiluokituksia ja yhteisiä määritelmiä.

| (10) | Maatilatilastot mahdollistavat perus- ja aihealuetietojen ristiintaulukoinnin, jolloin tietoja voidaan hakea käyttäen erilaisia muuttujia, joita ovat esimerkiksi tilanhoitajan sukupuoli ja ikä, tilan omistusrakenne ja koko sekä ympäristötoimenpiteiden toteuttaminen. Tulosten jaottelu on mahdollista perustietoihin sisältyvien perusteiden ja perusteiden yhdistelmien osalta. |
| --- | --- |

(10)

Maatilatilastot mahdollistavat perus- ja aihealuetietojen ristiintaulukoinnin, jolloin tietoja voidaan hakea käyttäen erilaisia muuttujia, joita ovat esimerkiksi tilanhoitajan sukupuoli ja ikä, tilan omistusrakenne ja koko sekä ympäristötoimenpiteiden toteuttaminen. Tulosten jaottelu on mahdollista perustietoihin sisältyvien perusteiden ja perusteiden yhdistelmien osalta.

| (11) | Keräämällä tietoja syntymävuodesta, tilanhoitajaksi luokittelemisen vuodesta ja sukupuolesta voidaan saada tietoja sukupolvenvaihdosta ja sukupuolinäkökohtia koskevien toimien kehittämistä varten. |
| --- | --- |

(11)

Keräämällä tietoja syntymävuodesta, tilanhoitajaksi luokittelemisen vuodesta ja sukupuolesta voidaan saada tietoja sukupolvenvaihdosta ja sukupuolinäkökohtia koskevien toimien kehittämistä varten.

| (12) | Jotta voidaan muun muassa saattaa ajan tasalle maatilojen perusrekisterit ja otosten osittamiseen vaadittavat muut tiedot, maatilojen laskenta olisi suoritettava unionissa vähintään joka kymmenes vuosi. Tuorein laskenta toteutettiin vuosina 2009/2010. |
| --- | --- |

(12)

Jotta voidaan muun muassa saattaa ajan tasalle maatilojen perusrekisterit ja otosten osittamiseen vaadittavat muut tiedot, maatilojen laskenta olisi suoritettava unionissa vähintään joka kymmenes vuosi. Tuorein laskenta toteutettiin vuosina 2009/2010.

| (13) | Niiden jäsenvaltioiden, joissa kyselytutkimuksen viitevuoden 2020 kenttätyövaiheet osuvat samaan aikaan suunnitellun, joka kymmenes vuosi suoritettavan väestönlaskennan kanssa, olisi voitava aikaistaa kyselytutkimusta yhdellä vuodella, jotta vältettäisiin kahden suuren tiedonkeruun samanaikaisuudesta aiheutuva huomattava rasite. |
| --- | --- |

(13)

Niiden jäsenvaltioiden, joissa kyselytutkimuksen viitevuoden 2020 kenttätyövaiheet osuvat samaan aikaan suunnitellun, joka kymmenes vuosi suoritettavan väestönlaskennan kanssa, olisi voitava aikaistaa kyselytutkimusta yhdellä vuodella, jotta vältettäisiin kahden suuren tiedonkeruun samanaikaisuudesta aiheutuva huomattava rasite.

| (14) | Maatiloille ja kansallisille hallinnoille aiheutuvan tarpeettoman rasitteen välttämiseksi olisi vahvistettava kynnysarvot. Euroopan maatalouden rakenteen asianmukainen analysointi edellyttää, että tilastot kattaisivat 98 prosenttia käytössä olevasta maatalousmaasta ja maatilojen kotieläimistä. Joissakin jäsenvaltioissa tämä tarkoittaa sitä, että tässä asetuksessa luetellut kynnysarvot ovat liian korkeat. Maatilat, jotka alittavat kyseiset kynnysarvot, ovat kuitenkin niin pieniä, että kerran kymmenessä vuodessa suoritettava tiedonkeruu riittää niiden rakenteen ja tuotantoon kohdistuvien vaikutusten arvioimiseen, minkä seurauksena kustannukset ja rasitteet ovat pienemmät samalla, kun edelleen on mahdollista suunnitella vaikuttavia toimia pienten tilarakenteiden tukemiseksi ja ylläpitämiseksi. |
| --- | --- |

(14)

Maatiloille ja kansallisille hallinnoille aiheutuvan tarpeettoman rasitteen välttämiseksi olisi vahvistettava kynnysarvot. Euroopan maatalouden rakenteen asianmukainen analysointi edellyttää, että tilastot kattaisivat 98 prosenttia käytössä olevasta maatalousmaasta ja maatilojen kotieläimistä. Joissakin jäsenvaltioissa tämä tarkoittaa sitä, että tässä asetuksessa luetellut kynnysarvot ovat liian korkeat. Maatilat, jotka alittavat kyseiset kynnysarvot, ovat kuitenkin niin pieniä, että kerran kymmenessä vuodessa suoritettava tiedonkeruu riittää niiden rakenteen ja tuotantoon kohdistuvien vaikutusten arvioimiseen, minkä seurauksena kustannukset ja rasitteet ovat pienemmät samalla, kun edelleen on mahdollista suunnitella vaikuttavia toimia pienten tilarakenteiden tukemiseksi ja ylläpitämiseksi.

| (15) | Integroitujen maatilatilastojen olisi katettava maataloustuotantoon käytetyt alueet, mukaan luettuna kahden tai useamman maatilan käyttämä maa, johon sovelletaan yhteisoikeutta. |
| --- | --- |

(15)

Integroitujen maatilatilastojen olisi katettava maataloustuotantoon käytetyt alueet, mukaan luettuna kahden tai useamman maatilan käyttämä maa, johon sovelletaan yhteisoikeutta.

| (16) | On tarpeen saada tietoja maatilan kuulumisesta yritysryhmittymään, jonka yhteisöt ovat emoyhteisön määräysvallassa. |
| --- | --- |

(16)

On tarpeen saada tietoja maatilan kuulumisesta yritysryhmittymään, jonka yhteisöt ovat emoyhteisön määräysvallassa.

| (17) | Vastaajille aiheutuvan rasitteen vähentämiseksi kansallisilla tilastolaitoksilla ja muilla kansallisilla viranomaisilla olisi oltava pääsy hallinnollisiin tietoihin siinä laajuudessa kuin kyseiset tiedot ovat asetuksen (EY) N:o 223/2009 17 a artiklan mukaisesti tarpeen Euroopan tilastojen kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakelemiseksi. |
| --- | --- |

(17)

Vastaajille aiheutuvan rasitteen vähentämiseksi kansallisilla tilastolaitoksilla ja muilla kansallisilla viranomaisilla olisi oltava pääsy hallinnollisiin tietoihin siinä laajuudessa kuin kyseiset tiedot ovat asetuksen (EY) N:o 223/2009 17 a artiklan mukaisesti tarpeen Euroopan tilastojen kehittämiseksi, tuottamiseksi ja jakelemiseksi.

| (18) | Jäsenvaltioiden tai toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi pyrittävä mahdollisuuksien mukaan nykyaikaistamaan maatilatietojen keräämistapoja. Tätä varten olisi edistettävä digitaalisten ratkaisujen käyttöä. |
| --- | --- |

(18)

Jäsenvaltioiden tai toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi pyrittävä mahdollisuuksien mukaan nykyaikaistamaan maatilatietojen keräämistapoja. Tätä varten olisi edistettävä digitaalisten ratkaisujen käyttöä.

| (19) | Euroopan maataloustilastojärjestelmän joustavuuden varmistamiseksi ja maataloustilastojen yksinkertaistamiseksi ja nykyaikaistamiseksi kerättävät muuttujat olisi jaettava eri keruuryhmiin (perus- ja aihealuetiedot), joissa tiheys tai edustavuus tai molemmat vaihtelevat. |
| --- | --- |

(19)

Euroopan maataloustilastojärjestelmän joustavuuden varmistamiseksi ja maataloustilastojen yksinkertaistamiseksi ja nykyaikaistamiseksi kerättävät muuttujat olisi jaettava eri keruuryhmiin (perus- ja aihealuetiedot), joissa tiheys tai edustavuus tai molemmat vaihtelevat.

| (20) | Vastaajiin kohdistuvaa rasitetta ja kustannuksia voidaan entisestään vähentää käyttämällä uudelleen viitevuotta välittömästi edeltävän tai sitä seuraavan vuoden tietoja. Tämä koskisi erityisesti tietoja, joissa ei ole odotettavissa suuria muutoksia edelliseen vuoteen verrattuna. |
| --- | --- |

(20)

Vastaajiin kohdistuvaa rasitetta ja kustannuksia voidaan entisestään vähentää käyttämällä uudelleen viitevuotta välittömästi edeltävän tai sitä seuraavan vuoden tietoja. Tämä koskisi erityisesti tietoja, joissa ei ole odotettavissa suuria muutoksia edelliseen vuoteen verrattuna.

| (21) | Joustavuuden varmistamiseksi ja vastaajiin, kansallisiin tilastolaitoksiin ja muihin kansallisiin viranomaisiin kohdistuvan rasitteen vähentämiseksi jäsenvaltioiden olisi sallittava käyttää tilastollisia kyselytutkimuksia, hallinnollisia rekisterejä ja kaikkia muita lähteitä, menetelmiä tai innovatiivisia toimintatapoja, mukaan lukien sellaiset hyvin dokumentoidut tieteeseen perustuvat menetelmät kuin imputointi, estimointi ja mallintaminen. |
| --- | --- |

(21)

Joustavuuden varmistamiseksi ja vastaajiin, kansallisiin tilastolaitoksiin ja muihin kansallisiin viranomaisiin kohdistuvan rasitteen vähentämiseksi jäsenvaltioiden olisi sallittava käyttää tilastollisia kyselytutkimuksia, hallinnollisia rekisterejä ja kaikkia muita lähteitä, menetelmiä tai innovatiivisia toimintatapoja, mukaan lukien sellaiset hyvin dokumentoidut tieteeseen perustuvat menetelmät kuin imputointi, estimointi ja mallintaminen.

| (22) | Tietojenkeruuta maatilojen ravinteiden ja veden käytöstä sekä tuotantomenetelmistä olisi parannettava, jotta voidaan tuottaa enemmän tilastotietoja maatalouden ympäristöpolitiikan kehittämistä varten ja parantaa maatalouden ympäristöindikaattorien laatua. |
| --- | --- |

(22)

Tietojenkeruuta maatilojen ravinteiden ja veden käytöstä sekä tuotantomenetelmistä olisi parannettava, jotta voidaan tuottaa enemmän tilastotietoja maatalouden ympäristöpolitiikan kehittämistä varten ja parantaa maatalouden ympäristöindikaattorien laatua.

| (23) | Maatilojen geokoodausta varten olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY (5) liitteen III mukaista tilastoyksiköiden tietoryhmää. |
| --- | --- |

(23)

Maatilojen geokoodausta varten olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY (5) liitteen III mukaista tilastoyksiköiden tietoryhmää.

| (24) | Komissio noudattaa toimitettujen tietojen käsittelyssä salassapitoa asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti. Tarvittava tietojen salassapito olisi varmistettava muun muassa rajoittamalla sijaintiparametrien käyttö tietojen paikka-analyysiin ja käyttämällä asianmukaista aggregointia tilastoja julkaistaessa. Sen vuoksi salassapitoa ja tietojen jakelun laatunäkökohtia varten olisi määriteltävä yhdenmukainen lähestymistapa ja pyrittävä samalla tekemään virallisten tilastojen käytöstä verkossa helppoa ja käyttäjäystävällistä. |
| --- | --- |

(24)

Komissio noudattaa toimitettujen tietojen käsittelyssä salassapitoa asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti. Tarvittava tietojen salassapito olisi varmistettava muun muassa rajoittamalla sijaintiparametrien käyttö tietojen paikka-analyysiin ja käyttämällä asianmukaista aggregointia tilastoja julkaistaessa. Sen vuoksi salassapitoa ja tietojen jakelun laatunäkökohtia varten olisi määriteltävä yhdenmukainen lähestymistapa ja pyrittävä samalla tekemään virallisten tilastojen käytöstä verkossa helppoa ja käyttäjäystävällistä.

| (25) | Tämän asetuksen mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (6) ja kyseisen asetuksen mukaisesti annettuja säännöksiä ja/tai tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (7). |
| --- | --- |

(25)

Tämän asetuksen mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (6) ja kyseisen asetuksen mukaisesti annettuja säännöksiä ja/tai tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (7).

| (26) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 (8) vahvistetaan unionin tilastollinen toimialaluokitus, jota käytetään tässä asetuksessa maatilojen asiaankuuluvan perusjoukon määrittelemiseen. |
| --- | --- |

(26)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 (8) vahvistetaan unionin tilastollinen toimialaluokitus, jota käytetään tässä asetuksessa maatilojen asiaankuuluvan perusjoukon määrittelemiseen.

| (27) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 (9) mukaisesti alueyksiköt olisi määritettävä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) mukaisesti. |
| --- | --- |

(27)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 (9) mukaisesti alueyksiköt olisi määritettävä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) mukaisesti.

| (28) | Tiedonkeruuta varten sekä jäsenvaltioilta että unionilta olisi edellytettävä rahoitusta useiden vuosien ajan. Sen vuoksi olisi säädettävä unionin avustuksesta, jolla ohjelmaa tuetaan Euroopan maatalouden tukirahastosta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1306/2013 (10) nojalla. |
| --- | --- |

(28)

Tiedonkeruuta varten sekä jäsenvaltioilta että unionilta olisi edellytettävä rahoitusta useiden vuosien ajan. Sen vuoksi olisi säädettävä unionin avustuksesta, jolla ohjelmaa tuetaan Euroopan maatalouden tukirahastosta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1306/2013 (10) nojalla.

| (29) | Tässä asetuksessa vahvistetaan määrärahat asiaankuuluvan monivuotisen rahoituskehyksen koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (11) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Tässä asetuksessa varaudutaan vahvistamaan talousarvio myöhemmän rahoituskehyksen puitteissa uusia tiedonkeruita varten. |
| --- | --- |

(29)

Tässä asetuksessa vahvistetaan määrärahat asiaankuuluvan monivuotisen rahoituskehyksen koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (11) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Tässä asetuksessa varaudutaan vahvistamaan talousarvio myöhemmän rahoituskehyksen puitteissa uusia tiedonkeruita varten.

| (30) | Tämän asetuksen vuoden 2020 jälkeisiä taloudellisia näkökohtia olisi tarkasteltava uudelleen ottaen huomioon uusi monivuotinen rahoituskehys ja muut merkitykselliset unionin välineiden muutokset. Komission olisi uudelleentarkastelun perusteella harkittava merkityksellisten muutosten ehdottamista tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(30)

Tämän asetuksen vuoden 2020 jälkeisiä taloudellisia näkökohtia olisi tarkasteltava uudelleen ottaen huomioon uusi monivuotinen rahoituskehys ja muut merkitykselliset unionin välineiden muutokset. Komission olisi uudelleentarkastelun perusteella harkittava merkityksellisten muutosten ehdottamista tähän asetukseen.

| (31) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on Euroopan tilastojen järjestelmällinen tuottaminen unionin maatiloista, vaan se voidaan johdonmukaisuuden ja vertailukelpoisuuden varmistamiseksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(31)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on Euroopan tilastojen järjestelmällinen tuottaminen unionin maatiloista, vaan se voidaan johdonmukaisuuden ja vertailukelpoisuuden varmistamiseksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (32) | Asetus (EY) N:o 223/2009 tarjoaa puitteet Euroopan tilastoille ja siinä edellytetään, että jäsenvaltiot noudattavat kyseisessä asetuksessa vahvistettuja tilastoperiaatteita ja laatukriteerejä. Laaturaportit ovat olennaisen tärkeitä, kun arvioidaan ja parannetaan Euroopan tilastojen laatua ja tiedotetaan siitä. Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea on vahvistanut Euroopan tilastojärjestelmän laaturaporttien rakennestandardin asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan mukaisesti. Kyseisen Euroopan tilastojärjestelmän standardin olisi edistettävä tämän asetuksen mukaisen laaturaportoinnin yhdenmukaistamista. |
| --- | --- |

(32)

Asetus (EY) N:o 223/2009 tarjoaa puitteet Euroopan tilastoille ja siinä edellytetään, että jäsenvaltiot noudattavat kyseisessä asetuksessa vahvistettuja tilastoperiaatteita ja laatukriteerejä. Laaturaportit ovat olennaisen tärkeitä, kun arvioidaan ja parannetaan Euroopan tilastojen laatua ja tiedotetaan siitä. Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea on vahvistanut Euroopan tilastojärjestelmän laaturaporttien rakennestandardin asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan mukaisesti. Kyseisen Euroopan tilastojärjestelmän standardin olisi edistettävä tämän asetuksen mukaisen laaturaportoinnin yhdenmukaistamista.

| (33) | Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti on suoritettu vaikutustenarviointi sen varmistamiseksi, että tällä asetuksella perustettavassa tilasto-ohjelmassa keskitytään saavuttamaan tavoitteet tehokkaasti ja että ohjelmaan sisällytetään talousarvioon liittyvät rajoitukset jo suunnitteluvaiheessa. |
| --- | --- |

(33)

Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti on suoritettu vaikutustenarviointi sen varmistamiseksi, että tällä asetuksella perustettavassa tilasto-ohjelmassa keskitytään saavuttamaan tavoitteet tehokkaasti ja että ohjelmaan sisällytetään talousarvioon liittyvät rajoitukset jo suunnitteluvaiheessa.

| (34) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa siltä osin kuin kyseessä on tässä asetuksessa lueteltujen muuttujien kuvausten ja toimitettavien tietojen teknisten osatekijöiden esittäminen, tässä asetuksessa tarkoitettujen kertaluonteisten tietojen keruuta varten tarvittavien muuttujien kuvausten ja muiden käytännön järjestelyjen vahvistaminen sekä laaturaporttien yksityiskohtaisten sääntöjen ja sisällön määrittäminen. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (12) mukaisesti. Komission olisi tätä valtaa käyttäessään otettava huomioon muun muassa maatiloille ja jäsenvaltioille aiheutuvat kustannukset ja hallinnolliset rasitteet. |
| --- | --- |

(34)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa siltä osin kuin kyseessä on tässä asetuksessa lueteltujen muuttujien kuvausten ja toimitettavien tietojen teknisten osatekijöiden esittäminen, tässä asetuksessa tarkoitettujen kertaluonteisten tietojen keruuta varten tarvittavien muuttujien kuvausten ja muiden käytännön järjestelyjen vahvistaminen sekä laaturaporttien yksityiskohtaisten sääntöjen ja sisällön määrittäminen. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (12) mukaisesti. Komission olisi tätä valtaa käyttäessään otettava huomioon muun muassa maatiloille ja jäsenvaltioille aiheutuvat kustannukset ja hallinnolliset rasitteet.

| (35) | Jotta voidaan ottaa huomioon pääasiassa maataloudessa tapahtuneesta kehityksestä, tarkistetusta lainsäädännöstä ja muuttuvista toimintapoliittisista prioriteeteista johtuvat uudet tietotarpeet, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä tässä asetuksessa lueteltujen yksityiskohtaisten aiheiden muuttamisesta ja asiaankuuluvien aihealuetietojen täydentämisestä määrittämällä kertaluonteisesti annettavat tiedot tässä asetuksessa säädetyn mukaisesti. Jotta voidaan säätää yhteensopivuudesta ja helpottaa muiden tietolähteiden käyttöä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä tässä asetuksessa lueteltujen muuttujien muuttamisesta. Komission olisi tätä valtaa käyttäessään otettava huomioon muun muassa maatiloille ja jäsenvaltioille aiheutuvat kustannukset ja hallinnolliset rasitteet. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (13) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, on erityisen tärkeää, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(35)

Jotta voidaan ottaa huomioon pääasiassa maataloudessa tapahtuneesta kehityksestä, tarkistetusta lainsäädännöstä ja muuttuvista toimintapoliittisista prioriteeteista johtuvat uudet tietotarpeet, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä tässä asetuksessa lueteltujen yksityiskohtaisten aiheiden muuttamisesta ja asiaankuuluvien aihealuetietojen täydentämisestä määrittämällä kertaluonteisesti annettavat tiedot tässä asetuksessa säädetyn mukaisesti. Jotta voidaan säätää yhteensopivuudesta ja helpottaa muiden tietolähteiden käyttöä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä tässä asetuksessa lueteltujen muuttujien muuttamisesta. Komission olisi tätä valtaa käyttäessään otettava huomioon muun muassa maatiloille ja jäsenvaltioille aiheutuvat kustannukset ja hallinnolliset rasitteet. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (13) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, on erityisen tärkeää, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (36) | Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu, ja hän on antanut lausunnon 20 päivänä marraskuuta 2017 (14). |
| --- | --- |

(36)

Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu, ja hän on antanut lausunnon 20 päivänä marraskuuta 2017 (14).

| (37) | Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa on kuultu, |
| --- | --- |

(37)

Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa on kuultu,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan puitteet Euroopan maatilatilastoille ja säädetään rakennetietojen integroinnista tuotantomenetelmiä, maaseudun kehittämistoimia ja maatalouden ympäristönäkökohtia koskeviin tietoihin ja muihin asiaan liittyviin tietoihin.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| a) | ’maatilalla’ tai ’tilalla’ teknisesti ja taloudellisesti itsenäistä yksikköä, jolla on yksi hallinto ja joka harjoittaa taloudellista toimintaa maataloudessa joko pääasiallisena tai toissijaisena toimintana unionin talousalueella asetuksen (EY) N:o 1893/2006 mukaisesti ja kuuluu ryhmiin A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 tai ryhmän A.01.6 kohtaan ”viljelysmaan säilyttäminen hyvässä kunnossa viljelyn ja ympäristönsuojelun kannalta”. Luokan A.01.49 toiminnoista huomioon otetaan vain ”puolikesyjen eläinten ja muiden eläinten kasvatus ja hoito” (hyönteisten kasvatusta lukuun ottamatta) ja ”mehiläisten hoito sekä hunajan ja mehiläisvahan tuotanto”; |
| --- | --- |

a)

’maatilalla’ tai ’tilalla’ teknisesti ja taloudellisesti itsenäistä yksikköä, jolla on yksi hallinto ja joka harjoittaa taloudellista toimintaa maataloudessa joko pääasiallisena tai toissijaisena toimintana unionin talousalueella asetuksen (EY) N:o 1893/2006 mukaisesti ja kuuluu ryhmiin A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 tai ryhmän A.01.6 kohtaan ”viljelysmaan säilyttäminen hyvässä kunnossa viljelyn ja ympäristönsuojelun kannalta”. Luokan A.01.49 toiminnoista huomioon otetaan vain ”puolikesyjen eläinten ja muiden eläinten kasvatus ja hoito” (hyönteisten kasvatusta lukuun ottamatta) ja ”mehiläisten hoito sekä hunajan ja mehiläisvahan tuotanto”;

| b) | ’yhteismaan maatalousyksiköllä’ maayksikköä, johon sovelletaan yhteisoikeutta ja jota kaksi tai useampia maatiloja käyttää maataloustuotantoon, mutta jota ei ole jaettu niiden kesken; |
| --- | --- |

b)

’yhteismaan maatalousyksiköllä’ maayksikköä, johon sovelletaan yhteisoikeutta ja jota kaksi tai useampia maatiloja käyttää maataloustuotantoon, mutta jota ei ole jaettu niiden kesken;

| c) | ’alueella’ tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) alueellista yksikköä, joka on määritetty asetuksen (EY) N:o 1059/2003 mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

’alueella’ tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) alueellista yksikköä, joka on määritetty asetuksen (EY) N:o 1059/2003 mukaisesti;

| d) | ’kotieläinyksiköllä’ vakioitua mittayksikköä, jonka avulla voidaan aggregoida erilaisia kotieläinluokkia niiden vertailua varten; kertoimet, joilla määritetään eri kotieläinluokkien kotieläinyksiköt, luetellaan liitteessä I; |
| --- | --- |

d)

’kotieläinyksiköllä’ vakioitua mittayksikköä, jonka avulla voidaan aggregoida erilaisia kotieläinluokkia niiden vertailua varten; kertoimet, joilla määritetään eri kotieläinluokkien kotieläinyksiköt, luetellaan liitteessä I;

| e) | ’käytössä olevalla maatalousmaalla’ viljelyyn käytettävää maa-aluetta, mukaan lukien pelto, pysyvän nurmen ja monivuotisten viljelykasvien alueet ja muu käytössä oleva maatalousmaa; |
| --- | --- |

e)

’käytössä olevalla maatalousmaalla’ viljelyyn käytettävää maa-aluetta, mukaan lukien pelto, pysyvän nurmen ja monivuotisten viljelykasvien alueet ja muu käytössä oleva maatalousmaa;

| f) | ’viitevuodella’ kalenterivuotta, johon viitekaudet viittaavat; |
| --- | --- |

f)

’viitevuodella’ kalenterivuotta, johon viitekaudet viittaavat;

| g) | ’kotipuutarhalla’ alueita, joita käytetään omaan kulutukseen tarkoitettujen elintarvikkeiden tuottamiseen; |
| --- | --- |

g)

’kotipuutarhalla’ alueita, joita käytetään omaan kulutukseen tarkoitettujen elintarvikkeiden tuottamiseen;

| h) | ’aihealueella’ yhtä tai useampaa tietokokonaisuutta, joka on järjestetty kattamaan eri aiheita; |
| --- | --- |

h)

’aihealueella’ yhtä tai useampaa tietokokonaisuutta, joka on järjestetty kattamaan eri aiheita;

| i) | ’aiheella’ tilastoyksiköistä kerättävän tiedon sisältöä siten, että kukin aihe kattaa useita yksityiskohtaisia aiheita; |
| --- | --- |

i)

’aiheella’ tilastoyksiköistä kerättävän tiedon sisältöä siten, että kukin aihe kattaa useita yksityiskohtaisia aiheita;

| j) | ’yksityiskohtaisella aiheella’ tilastoyksiköistä kerättävän tiedon yksityiskohtaista sisältöä siten, että kukin yksityiskohtainen aihe kattaa useita muuttujia; |
| --- | --- |

j)

’yksityiskohtaisella aiheella’ tilastoyksiköistä kerättävän tiedon yksityiskohtaista sisältöä siten, että kukin yksityiskohtainen aihe kattaa useita muuttujia;

| k) | ’muuttujalla’ tarkasteltavan yksikön ominaispiirrettä, joka voi saada useamman kuin yhden arvon arvojoukosta. |
| --- | --- |

k)

’muuttujalla’ tarkasteltavan yksikön ominaispiirrettä, joka voi saada useamman kuin yhden arvon arvojoukosta.

3 artikla

Kattavuus

1.   Tämän asetuksen mukaisesti vaadittujen tietojen on katettava 98 prosenttia kunkin jäsenvaltion koko käytössä olevasta maatalousmaasta (kotipuutarhat pois lukien) ja 98 prosenttia kunkin jäsenvaltion kotieläinyksiköistä.

2.   Näiden vaatimusten täyttämiseksi jäsenvaltioiden on toimitettava edustavat tiedot maatiloista ja yhteismaan maatalousyksiköistä, jotka täyttävät vähintään yhden liitteessä II luetelluista maatalousmaan kokoa tai kotieläinyksiköiden lukumäärää koskevista aineellisista kynnysarvoista.

3.   Jos 2 kohdassa tarkoitettu kehys kattaa yli 98 prosenttia kansallisesta maataloustuotannosta, joka on mitattu komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1198/2014 (15) mukaisena standardituotoksena, jäsenvaltiot voivat poikkeuksellisesti ja edellyttäen, että komissio (Eurostat) antaa tähän ennakkohyväksynnän, vahvistaa korkeamman aineellisen tai vastaavan taloudellisen kynnysarvon kehyksen pienentämiseksi, kunhan saavutetaan 98 prosentin kattavuus koko käytössä olevasta maatalousmaasta (kotipuutarhat pois lukien) ja 98 prosentin kattavuus kotieläinyksiköistä jäsenvaltioissa.

4.   Jos tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kehys ei kata 98:aa prosenttia käytössä olevasta maatalousmaasta eikä 98:aa prosenttia kotieläinyksiköistä, jäsenvaltioiden on laajennettava kehystä 6 artiklan mukaisesti vahvistamalla tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja kynnysarvoja alemmat kynnysarvot tai vahvistamalla uusia kynnysarvoja tai vahvistamalla nämä molemmat.

4 artikla

Tietolähteet ja menetelmät

1.   Tässä asetuksessa tarkoitettujen tietojen hankkimiseksi jäsenvaltioiden on käytettävä yhtä tai useampaa seuraavista lähteistä tai menetelmistä edellyttäen, että tiedot mahdollistavat sellaisten tilastojen tuottamisen, jotka täyttävät 11 artiklassa tarkoitetut laatuvaatimukset:

| a) | tilastolliset kyselytutkimukset; |
| --- | --- |

a)

tilastolliset kyselytutkimukset;

| b) | tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut hallinnolliset tietolähteet; |
| --- | --- |

b)

tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut hallinnolliset tietolähteet;

| c) | muut lähteet, menetelmät tai innovatiiviset toimintatavat. |
| --- | --- |

c)

muut lähteet, menetelmät tai innovatiiviset toimintatavat.

2.   Jäsenvaltiot voivat käyttää tietoja, jotka on saatu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1307/2013 (16) perustetusta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä (IACS), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1760/2000 (17) perustetusta nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmästä ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 21/2004 (18) perustetusta lammas- ja vuohieläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmästä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1308/2013 (19) 145 artiklan mukaisesti täytäntöön pannusta viinitilarekisteristä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 (20) nojalla perustetuista luonnonmukaisen maatalouden rekistereistä. Jäsenvaltiot voivat myös käyttää hallinnollisia tietolähteitä, jotka liittyvät tiettyihin maaseudun kehittämistoimiin.

3.   Niiden jäsenvaltioiden, jotka päättävät käyttää 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja lähteitä, menetelmiä tai innovatiivisia toimintatapoja, on ilmoitettava tästä komissiolle (Eurostatille) viitevuotta edeltävän vuoden aikana ja toimitettava yksityiskohtaiset tiedot kyseisestä lähteestä tai kyseisellä menetelmällä tai innovatiivisella toimintatavalla saatujen tietojen laadusta ja käytettävistä tiedonkeruumenetelmistä.

4.   Tämän asetuksen vaatimusten täyttämisestä vastaavilla kansallisilla viranomaisilla on viipymättä ja maksutta pääsy tietoihin, mukaan luettuna maatiloja koskevat yksittäiset tiedot ja tilojen haltijoiden henkilötiedot, jotka sisältyvät niiden kansallisella alueella laadittuihin hallinnollisiin rekistereihin, samoin kuin näiden tietojen käyttöoikeus, asetuksen (EY) N:o 223/2009 17 a artiklan nojalla. Kansallisten viranomaisten ja hallinnollisten rekisterien omistajien on perustettava tarvittavat yhteistyömekanismit.

5 artikla

Rakennetta koskevat perustiedot

1.   Jäsenvaltioiden on kerättävä ja toimitettava liitteessä III luetellut rakennetta koskevat perustiedot, jäljempänä ’perustiedot’, 3 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuista maatiloista viitevuosilta 2020, 2023 ja 2026. Perustietojen keruu viitevuodelta 2020 on toteutettava laskentana.

2.   Perustietojen keruut viitevuosilta 2023 ja 2026 voidaan toteuttaa otannalla. Tällöin jäsenvaltioiden on varmistettava, että painotetut tulokset ovat kunkin alueen maatiloja tilastollisesti edustavia ja että ne on suunniteltu siten, että ne täyttävät liitteessä V vahvistetut tarkkuusvaatimukset.

3.   Jos jonkin liitteessä III luetellun muuttujan esiintyvyys jäsenvaltiossa on alhainen tai nolla, tämä muuttuja voidaan jättää pois tiedonkeruusta, edellyttäen että asianomainen jäsenvaltio toimittaa komissiolle (Eurostatille) viitevuotta edeltävän kalenterivuoden aikana muuttujan poisjättämisen asianmukaiset perustelut.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa täsmennetään liitteessä III lueteltujen muuttujien kuvaukset.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2019 viitevuoden 2020 osalta, viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021 viitevuoden 2023 osalta ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 viitevuoden 2026 osalta.

5.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 16 artiklan mukaisesti liitteessä III lueteltujen muuttujien muuttamiseksi vuosiksi 2023 ja 2026, jos se on tarpeen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tietolähteiden yhdenmukaistamista varten. Komissio varmistaa tätä valtaa käyttäessään, että tällaisilla delegoiduilla säädöksillä vaihdetaan vain sellaiset liitteessä III olevat muuttujat, joita ei enää voida johtaa tarkoitetuista tietolähteistä. Komissio varmistaa muuttujia vaihtaessaan, että uudet muuttujat voidaan johtaa 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tietolähteistä. Lisäksi se varmistaa, että tällaiset delegoidut säädökset ovat asianmukaisesti perusteltuja eivätkä aiheuta merkittäviä lisärasitteita tai -kustannuksia jäsenvaltioille tai vastaajille.

6.   Nämä delegoidut säädökset on annettava viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2021 viitevuoden 2023 osalta ja viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2024 viitevuoden 2026 osalta.

6 artikla

Kehyksen laajentaminen

1.   Jäsenvaltioiden, jotka laajentavat kehystä 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, on toimitettava kyseiseen viitevuotta 2020 koskevaan kehyksen laajentamiseen sisältyvistä maatiloista perustiedot, jotka sisältävät liitteessä III esitetyt tiedot.

2.   Tiedonkeruu kehyksen laajentamisen piiriin kuuluvista maatiloista voidaan suorittaa otannalla. Tällöin jäsenvaltioiden on varmistettava, että painotetut tulokset ovat kunkin alueen maatiloja tilastollisesti edustavia ja että ne on suunniteltu siten, että ne täyttävät liitteessä V vahvistetut tarkkuusvaatimukset.

7 artikla

Aihealueita koskevat tiedot

1.   Jäsenvaltioiden on kerättävä ja toimitettava aihealueita koskevat tiedot liitteessä IV luetteluista aiheista ja yksityiskohtaisista aiheista seuraavilta viitevuosilta:

| a) | ”Työvoima ja muu ansiotoiminta” -aihealueen tiedot vuosilta 2020, 2023 ja 2026; |
| --- | --- |

a)

”Työvoima ja muu ansiotoiminta” -aihealueen tiedot vuosilta 2020, 2023 ja 2026;

| b) | ”Maaseudun kehittäminen” -aihealueen tiedot vuosilta 2020, 2023 ja 2026; |
| --- | --- |

b)

”Maaseudun kehittäminen” -aihealueen tiedot vuosilta 2020, 2023 ja 2026;

| c) | ”Eläinsuojat ja lannankäsittely” -aihealueen tiedot vuosilta 2020 ja 2026; |
| --- | --- |

c)

”Eläinsuojat ja lannankäsittely” -aihealueen tiedot vuosilta 2020 ja 2026;

| d) | ”Kastelu”-aihealueen tiedot vuodelta 2023; |
| --- | --- |

d)

”Kastelu”-aihealueen tiedot vuodelta 2023;

| e) | ”Viljelysmaan hoitokäytännöt”-aihealueen tiedot vuodelta 2023; |
| --- | --- |

e)

”Viljelysmaan hoitokäytännöt”-aihealueen tiedot vuodelta 2023;

| f) | ”Koneet ja laitteet”-aihealueen tiedot vuodelta 2023; |
| --- | --- |

f)

”Koneet ja laitteet”-aihealueen tiedot vuodelta 2023;

| g) | ”Hedelmätarhat”-aihealueen tiedot vuodelta 2023; |
| --- | --- |

g)

”Hedelmätarhat”-aihealueen tiedot vuodelta 2023;

| h) | ”Viinitarhat”-aihealueen tiedot vuodelta 2026. |
| --- | --- |

h)

”Viinitarhat”-aihealueen tiedot vuodelta 2026.

2.   Näiden tiedonkeruiden piiriin kuuluvat 3 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut maatilat.

3.   Aihealueiden tiedot voidaan kerätä maatilojen otoksista. Tällöin jäsenvaltioiden on varmistettava, että painotetut tulokset ovat kunkin alueen maatiloja tilastollisesti edustavia ja että ne on suunniteltu siten, että ne täyttävät liitteessä V vahvistetut tarkkuusvaatimukset.

4.   Aihealueiden tiedot on kerättävä niiden maatilojen päällekkäisotoksista, joilta perustiedot kerätään. Aihealueiden tietojen on kuvattava viitevuoden tilannetta, mutta tämän artiklan 1 kohdan f, g ja h alakohdassa tarkoitettujen aihealueiden tiedot voivat perustua viitevuotta välittömästi edeltävään tai seuraavaan vuoteen. Kunkin aihealuetietoja sisältävän tietueen mukana on joka tapauksessa oltava liitteessä III luetellut perustiedot.

5.   Jäsenvaltioiden, joissa on vähintään 1 000 hehtaaria jotakin yksittäistä viljelykasvia, joka mainitaan liitteessä IV esitetyissä ”Hedelmätarhat”-aihealueen yksityiskohtaisissa aiheissa ja jota tuotetaan yksinomaan tai pääasiassa markkinoita varten, on toteutettava ”Hedelmätarhat”-aihealue kyseisen viljelykasvin osalta.

6.   Jäsenvaltioiden, joissa on vähintään 1 000 hehtaaria viinitarhoja, joihin on istutettu viinin valmistukseen tarkoitettuja viinirypäleitä tuottavia viiniköynnöksiä ja jotka tuottavat yksinomaan tai pääasiassa markkinoita varten, on toteutettava ”Viinitarhat”-aihealue.

7.   Jäsenvaltiot, joissa käytössä olevasta maatalousmaasta alle kaksi prosenttia on kasteltavissa olevaa aluetta ja joissa ei ole NUTS 2 -tason alueita, joilla käytössä olevasta maatalousmaasta vähintään viisi prosenttia on kasteltavissa olevaa aluetta, vapautetaan ”Kastelu”-aihealueen toteuttamisesta.

8.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle (Eurostatille) 5, 6 ja 7 kohdassa tarkoitetuista tapauksista viitevuotta edeltävän vuoden kesäkuun loppuun mennessä.

9.   Jos muuttujan esiintyvyys jäsenvaltiossa on alhainen tai nolla, se voidaan jättää pois tiedonkeruusta, edellyttäen että komissiolle (Eurostatille) toimitetaan viitevuotta edeltävän kalenterivuoden aikana muuttujan poisjättämisen asianmukaiset perustelut.

8 artikla

Aihealuetietoja koskevat tekniset eritelmät

1.   Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa täsmennetään kustakin aihealueesta ja liitteessä IV luetelluista vastaavista aiheista ja yksityiskohtaisista aiheista toimitettavien tietojen seuraavat tekniset osatekijät:

| a) | muuttujien luettelot; |
| --- | --- |

a)

muuttujien luettelot;

| b) | muuttujien kuvaukset. |
| --- | --- |

b)

muuttujien kuvaukset.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2019 viitevuoden 2020 osalta, viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021 viitevuoden 2023 osalta ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 viitevuoden 2026 osalta.

2.   Kun komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa täsmennetään muuttujien luettelo 1 kohdan mukaisesti, se varmistaa, että perus- ja aihealuetietoja koskevien muuttujien kokonaismäärä ei ole suurempi kuin 300 muuttujaa vuonna 2020, 470 muuttujaa vuonna 2023 ja 350 muuttujaa vuonna 2026.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 16 artiklan mukaisesti liitteessä IV lueteltujen yksityiskohtaisten aiheiden muuttamiseksi vuosiksi 2023 ja 2026. Komissio varmistaa tätä valtaa käyttäessään, etteivät delegoidut säädökset lisää huomattavasti muuttujien määrästä johtuvaa rasitetta. Komissio varmistaa erityisesti, että delegoidut säädökset eivät lisää tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettua muuttujien määrää ja että delegoiduilla säädöksillä muutetaan kullakin aihealueella enintään 20 prosenttia liitteessä IV luetelluista yksityiskohtaisista aiheista. Jos 20 prosenttia on kuitenkin vähemmän kuin yksi yksityiskohtainen aihe, yhtä yksityiskohtaista aihetta voidaan silti muuttaa.

4.   Nämä delegoidut säädökset on annettava viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2021 viitevuoden 2023 osalta ja viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2024 viitevuoden 2026 osalta.

5.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset ja 3 kohdassa tarkoitetut delegoidut säädökset eivät saa aiheuttaa merkittäviä lisäkustannuksia, joista aiheutuu kohtuutonta ja perusteetonta rasitetta maatiloille ja jäsenvaltioille.

9 artikla

Kertaluonteiset tiedot

1.   Siirretään komissiolle 16 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa täydennetään liitteessä IV esitettyjä aihealuetietoja, jos lisätietojen keruu katsotaan tarpeelliseksi. Näissä delegoiduissa säädöksissä täsmennetään

| a) | kertaluonteisten aihealueiden aiheet ja yksityiskohtaiset aiheet sekä tällaisten uusien tilastotarpeiden perustelut; |
| --- | --- |

a)

kertaluonteisten aihealueiden aiheet ja yksityiskohtaiset aiheet sekä tällaisten uusien tilastotarpeiden perustelut;

| b) | viitevuosi. |
| --- | --- |

b)

viitevuosi.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa 1 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä alkaen viitevuodesta 2023 ja sen jälkeen kolmen vuoden välein. Komissio ei ehdota kertaluonteisia aihealueita viitevuosiksi, joina tiedot kerätään laskentana.

3.   Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa säädetään seuraavista:

| a) | luettelo komissiolle (Eurostatille) toimitettavista enintään 20 muuttujasta ja vastaavista mittayksiköistä; |
| --- | --- |

a)

luettelo komissiolle (Eurostatille) toimitettavista enintään 20 muuttujasta ja vastaavista mittayksiköistä;

| b) | muuttujien kuvaukset; |
| --- | --- |

b)

muuttujien kuvaukset;

| c) | tarkkuusvaatimukset; |
| --- | --- |

c)

tarkkuusvaatimukset;

| d) | viitejaksot; |
| --- | --- |

d)

viitejaksot;

| e) | toimituspäivät. |
| --- | --- |

e)

toimituspäivät.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen viimeistään 12 kuukautta ennen viitevuoden alkua.

4.   Edellä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut delegoidut säädökset ja tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset eivät saa aiheuttaa merkittäviä lisäkustannuksia, joista aiheutuu kohtuutonta ja perusteetonta rasitetta maatiloille ja jäsenvaltioille.

10 artikla

Viitejaksot

Kerättyjen tietojen on koskettava yhtä viitevuotta, joka on yhteinen kaikille jäsenvaltioille, niin että niissä viitataan tilanteeseen tietyn ajanjakson aikana tai tiettynä päivänä seuraavasti:

| a) | Maata koskevissa muuttujissa maan käytön on viitattava viitevuoteen. Kun samalla maalla viljellään peräkkäisiä viljelykasveja, maan käytön on viitattava viljelykasviin, jonka sato korjataan viitevuonna, riippumatta siitä, milloin kyseinen viljelykasvi on kylvetty. |
| --- | --- |

a)

Maata koskevissa muuttujissa maan käytön on viitattava viitevuoteen. Kun samalla maalla viljellään peräkkäisiä viljelykasveja, maan käytön on viitattava viljelykasviin, jonka sato korjataan viitevuonna, riippumatta siitä, milloin kyseinen viljelykasvi on kylvetty.

| b) | Kastelukäytäntöjä ja viljelysmaan hoitokäytäntöjä koskevissa muuttujissa viitejakso on 12 kuukauden jakso, joka päättyy viitevuoden aikana ja jonka kukin jäsenvaltio vahvistaa tuotantosyklien kattamiseksi. |
| --- | --- |

b)

Kastelukäytäntöjä ja viljelysmaan hoitokäytäntöjä koskevissa muuttujissa viitejakso on 12 kuukauden jakso, joka päättyy viitevuoden aikana ja jonka kukin jäsenvaltio vahvistaa tuotantosyklien kattamiseksi.

| c) | Kotieläimiä, eläinsuojia ja lannankäsittelyä koskevien muuttujien osalta kunkin jäsenvaltion on vahvistettava viitevuoteen kuuluva yhteinen viitepäivä. Lannankäsittelyä koskevien muuttujien on viitattava 12 kuukauden jaksoon, kyseinen päivä mukaan lukien. |
| --- | --- |

c)

Kotieläimiä, eläinsuojia ja lannankäsittelyä koskevien muuttujien osalta kunkin jäsenvaltion on vahvistettava viitevuoteen kuuluva yhteinen viitepäivä. Lannankäsittelyä koskevien muuttujien on viitattava 12 kuukauden jaksoon, kyseinen päivä mukaan lukien.

| d) | Työvoimaa koskevien muuttujien osalta kunkin jäsenvaltion on vahvistettava 12 kuukauden viitejakso, joka päättyy viitevuoteen kuuluvaan viitepäivään. |
| --- | --- |

d)

Työvoimaa koskevien muuttujien osalta kunkin jäsenvaltion on vahvistettava 12 kuukauden viitejakso, joka päättyy viitevuoteen kuuluvaan viitepäivään.

| e) | Yksittäisillä maatiloilla toteutettuja maaseudun kehittämistoimia koskevien muuttujien osalta viitejakso on kolmen vuoden jakso, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta viitevuotena. |
| --- | --- |

e)

Yksittäisillä maatiloilla toteutettuja maaseudun kehittämistoimia koskevien muuttujien osalta viitejakso on kolmen vuoden jakso, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta viitevuotena.

| f) | Kaikkien muiden muuttujien osalta kunkin jäsenvaltion on vahvistettava viitevuoteen kuuluva yhteinen viitepäivä. |
| --- | --- |

f)

Kaikkien muiden muuttujien osalta kunkin jäsenvaltion on vahvistettava viitevuoteen kuuluva yhteinen viitepäivä.

11 artikla

Laatu

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet toimitettujen tietojen ja metatietojen laadun varmistamiseksi.

2.   Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä laatukriteereitä.

3.   Komissio (Eurostat) arvioi toimitettujen tietojen ja metatietojen laadun.

4.   Tätä varten jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) kultakin tämän asetuksen piiriin kuuluvalta viitevuodelta laaturaportti, jossa kuvataan tilastoprosessi ja erityisesti seuraavat:

| a) | metatiedot, jotka kuvaavat käytettyä menetelmää ja sitä, miten tekniset eritelmät on toteutettu viittaamalla tässä asetuksessa vahvistettuihin eritelmiin; |
| --- | --- |

a)

metatiedot, jotka kuvaavat käytettyä menetelmää ja sitä, miten tekniset eritelmät on toteutettu viittaamalla tässä asetuksessa vahvistettuihin eritelmiin;

| b) | tiedot käytettyjä otantakehyksiä koskevien vähimmäisvaatimusten noudattamisesta, myös niitä kehitettäessä ja päivitettäessä, tässä asetuksessa vahvistetun mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

tiedot käytettyjä otantakehyksiä koskevien vähimmäisvaatimusten noudattamisesta, myös niitä kehitettäessä ja päivitettäessä, tässä asetuksessa vahvistetun mukaisesti.

Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa esitetään laaturaportteja koskevat käytännön järjestelyt ja raporttien sisältö. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen, eivätkä ne saa aiheuttaa merkittäviä lisärasitteita tai -kustannuksia jäsenvaltioille.

5.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle (Eurostatille) mahdollisimman pian kaikki tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta merkitykselliset tiedot ja muutokset, jotka voivat vaikuttaa toimitettavien tietojen laatuun.

6.   Jäsenvaltioiden on komission (Eurostatin) pyynnöstä toimitettava sille tilastotietojen laadun arviointia varten tarvittavat lisäselvitykset.

12 artikla

Tietojen ja metatietojen toimittaminen ja määräajat

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava viitevuoden 2020 validoidut perus- ja aihealuetiedot ja laaturaportti komissiolle (Eurostatille) 15 kuukauden kuluessa viitevuoden päättymisestä.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava viitevuosien 2023 ja 2026 validoidut perus- ja aihealuetiedot sekä laaturaportti komissiolle (Eurostatille) 12 kuukauden kuluessa viitevuoden päättymisestä.

3.   Komissiolle (Eurostatille) toimitettavien tietojen on koskettava yksittäisiä maatiloja. Aihealue- ja kertaluonteiset tiedot on liitettävä liitteessä III lueteltuihin perustietoihin yksittäisten maatilojen tasolla samalta viitevuodelta. Toimitettuihin tietueisiin on sisällyttävä ekstrapolointikertoimet ja osittamista koskevat tiedot.

4.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot ja metatiedot komission (Eurostatin) määrittämässä teknisessä muodossa. Tiedot ja metatiedot on toimitettava komissiolle (Eurostatille) keskitetyn vastaanottopisteen kautta.

13 artikla

Unionin rahoitusosuus

1.   Unioni myöntää tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten avustuksia kansallisille tilastolaitoksille tai muille asetuksen (EY) N:o 223/2009 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille kansallisille viranomaisille seuraaviin tarkoituksiin:

| a) | tietovaatimusten kehittäminen tai täytäntöönpano tai molemmat; |
| --- | --- |

a)

tietovaatimusten kehittäminen tai täytäntöönpano tai molemmat;

| b) | sellaisten tilastojärjestelmien nykyaikaistamismenetelmien kehittäminen, joilla pyritään parantamaan 4 artiklassa tarkoitettuja lähteitä ja menetelmiä käyttäen tuotettujen integroitujen maatilatilastojen laatua tai alentamaan siihen liittyviä kustannuksia ja hallinnollista rasitetta. |
| --- | --- |

b)

sellaisten tilastojärjestelmien nykyaikaistamismenetelmien kehittäminen, joilla pyritään parantamaan 4 artiklassa tarkoitettuja lähteitä ja menetelmiä käyttäen tuotettujen integroitujen maatilatilastojen laatua tai alentamaan siihen liittyviä kustannuksia ja hallinnollista rasitetta.

2.   Jäsenvaltiot saavat unionilta avustuksia kattaakseen 5, 6 ja 7 artiklassa esitetyistä tiedonkeruista aiheutuvat kustannukset 14 artiklassa esitettyjen määrärahojen puitteissa.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus on enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista ottaen huomioon 4 ja 5 kohdassa esitetyt enimmäismäärät.

4.   Vuoden 2020 perus- ja aihealuetietojen keruiden yhdistettyjen kustannusten osalta unionin rahoitusosuus rajoitetaan jäljempänä esitettyihin enimmäismääriin:

| a) | 50 000 euroa Luxemburgille ja Maltalle kummallekin; |
| --- | --- |

a)

50 000 euroa Luxemburgille ja Maltalle kummallekin;

| b) | 1 000 000 euroa Irlannille, Itävallalle, Kroatialle ja Liettualle kullekin; |
| --- | --- |

b)

1 000 000 euroa Irlannille, Itävallalle, Kroatialle ja Liettualle kullekin;

| c) | 2 000 000 euroa Bulgarialle, Portugalille, Saksalle, Unkarille ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle kullekin; |
| --- | --- |

c)

2 000 000 euroa Bulgarialle, Portugalille, Saksalle, Unkarille ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle kullekin;

| d) | 3 000 000 euroa Espanjalle, Kreikalle ja Ranskalle kullekin; |
| --- | --- |

d)

3 000 000 euroa Espanjalle, Kreikalle ja Ranskalle kullekin;

| e) | 4 000 000 euroa Italialle, Puolalle ja Romanialle kullekin; |
| --- | --- |

e)

4 000 000 euroa Italialle, Puolalle ja Romanialle kullekin;

| f) | 300 000 euroa kaikille muille jäsenvaltioille kullekin. |
| --- | --- |

f)

300 000 euroa kaikille muille jäsenvaltioille kullekin.

5.   Vuosien 2023 ja 2026 perus- ja aihealuetietojen keruiden osalta 4 kohdassa esitettyjä enimmäismääriä alennetaan 50 prosenttia, jollei vuoden 2020 jälkeisen monivuotisen rahoituskehyksen säännöksistä muuta johdu.

6.   Unioni antaa 9 artiklassa tarkoitettujen kertaluonteisten tietojen keruuta varten avustuksia asetuksen (EY) N:o 223/2009 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille kansallisille tilastolaitoksille ja muille kansallisille viranomaisille kertaluonteisten tietojen keruun toteuttamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. Tällaisen unionin rahoitusosuuden määrä on enintään 90 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

7.   Unionin rahoitusosuus tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja avustuksia varten myönnetään Euroopan maatalouden tukirahastosta asetuksen (EY) N:o 1306/2013 4 artiklan 2 kohdan d alakohdan nojalla.

14 artikla

Määrärahat

1.   Unionin määrärahat viitevuotta 2020 koskevan tiedonkeruuohjelman täytäntöönpanoa varten, mukaan luettuna jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisesti toimittamien tietojen käsittelyyn komissiossa käytettävien tietokantajärjestelmien hallintoon, ylläpitoon ja kehittämiseen tarvittavat määrärahat, ovat 40 000 000 euroa vuosiksi 2018–2020, ja ne katetaan vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä.

2.   Sen jälkeen, kun vuoden 2020 jälkeinen monivuotinen rahoituskehys tulee voimaan, Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat vuoden 2020 jälkeistä kautta koskevan määrän komission ehdotuksesta.

15 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1.   Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, johdonmukaisilla ja tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.

2.   Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän ohjelman mukaisesti rahoitusta suoraan tai välillisesti saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden sekä kolmansien osapuolten osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikan päällä suoritettavia tarkastuksia.

3.   Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 (21) ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (22) vahvistettujen menettelyjen mukaisesti tehdä tutkimuksia, mukaan luettuina niihin talouden toimijoihin kohdistuvat paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, joita asianomainen rahoitus suoraan tai välillisesti koskee, selvittääkseen, onko tämän asetuksen puitteissa suoraan tai välillisesti rahoitettuun avustussopimukseen tai päätökseen taikka sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.

4.   Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuviin yhteistyösopimuksissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, avustussopimuksissa ja avustuspäätöksissä on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia, paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja tutkimuksia.

5.   Jos toimen toteuttaminen on ulkoistettu tai siirretty edelleen kokonaan tai osittain tai jos toimi edellyttää hankintasopimuksen tai taloudellisen tuen myöntämistä kolmannelle osapuolelle, sopimuksessa, avustussopimuksessa tai avustuspäätöksessä on määrättävä, että toimeksiantajan tai tuensaajan on velvoitettava kolmas osapuoli nimenomaisesti hyväksymään kyseiset komission, tilintarkastustuomioistuimen ja OLAFin valtuudet.

6.   Edellä olevaa 4 ja 5 kohtaa sovelletaan tämän kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.

16 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 27 päivästä elokuuta 2018 viiden vuoden ajaksi 5 artiklan 6 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa ja 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 6 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa ja 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevien 5 artiklan 6 kohdan, 8 artiklan 3 kohdan ja 9 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

17 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa asetuksella (EY) N:o 223/2009 perustettu Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

18 artikla

Komission kertomus

Kuultuaan Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa komissio esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja sen tavoitteiden saavuttamisesta.

19 artikla

Poikkeukset

Poiketen siitä, mitä 5 artiklassa, 6 artiklan 1 kohdassa, 7 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa, 8 artiklan 2 kohdassa, 12 artiklan 1 kohdassa, 13 artiklan 4 kohdassa, 14 artiklan 1 kohdassa ja liitteessä V säädetään, viittaukset vuoteen 2020 korvataan tarvittaessa viittauksella vuoteen 2019 Kreikan ja Portugalin osalta.

20 artikla

Kumoaminen

1.   Kumotaan asetus (EU) N:o 1337/2011 1 päivästä tammikuuta 2022.

2.   Kumotaan asetus (EY) N:o 1166/2008 1 päivästä tammikuuta 2019.

3.   Viittauksia kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen.

21 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2018.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 3. heinäkuuta 2018 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 16. heinäkuuta 2018.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1166/2008, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, maatilojen rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 571/88 kumoamisesta (EUVL L 321, 1.12.2008, s. 14).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1337/2011, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, monivuotisia viljelykasveja koskevista Euroopan tilastoista sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 357/79 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/109/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 30.12.2011, s. 7).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta (EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).

10

(11)  
  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

12

(13)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

13

(14)  
  EUVL C 14, 16.1.2018, s. 6.

14

(15)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1198/2014, annettu 1 päivänä elokuuta 2014, verkoston luomisesta Euroopan unionin maatilojen tuloja ja taloutta koskevien kirjanpitotietojen keruuta varten annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 täydentämisestä (EUVL L 321, 7.11.2014, s. 2).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1307/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1760/2000, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2000, nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta (EYVL L 204, 11.8.2000, s. 1).

17

(18)  Neuvoston asetus (EY) N:o 21/2004, annettu 17 päivänä joulukuuta 2003, lammas- ja vuohieläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 ja direktiivien 92/102/ETY ja 64/432/ETY muuttamisesta (EUVL L 5, 9.1.2004, s. 8).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

19

(20)  Neuvoston asetus (EY) N:o 834/2007, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2007, luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 2092/91 kumoamisesta (EUVL L 189, 20.7.2007, s. 1).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

21

(22)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

22

---

LIITE I

Kotieläinyksikkökertoimet

| Eläinlaji | Eläinten ominaisuuksia koskevat tiedot | Kerroin |
| --- | --- | --- |
| Nautaeläimet | Alle vuoden ikäiset | 0,400 |
| Vähintään vuoden mutta alle kahden vuoden ikäiset | 0,700 |
| Sonnit, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat | 1,000 |
| Hiehot, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat | 0,800 |
| Lypsylehmät | 1,000 |
| Muut lehmät kuin lypsylehmät | 0,800 |
| Lampaat ja vuohet | 0,100 |
| Siat | Porsaat, joiden elopaino on alle 20 kg | 0,027 |
| Siitosemakot, joiden elopaino on 50 kg tai enemmän | 0,500 |
| Muut siat | 0,300 |
| Siipikarja | Broilerit | 0,007 |
| Munivat kanat | 0,014 |
| Muu siipikarja | |
| Kalkkunat | 0,030 |
| Ankat | 0,010 |
| Hanhet | 0,020 |
| Strutsit | 0,350 |
| Muu siipikarja, muualle luokittelemattomat | 0,001 |
| Kaniinit, siitosnaaraat | 0,020 |

Eläinlaji

Eläinten ominaisuuksia koskevat tiedot

Kerroin

Nautaeläimet

Alle vuoden ikäiset

0,400

Vähintään vuoden mutta alle kahden vuoden ikäiset

0,700

Sonnit, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat

1,000

Hiehot, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat

0,800

Lypsylehmät

1,000

Muut lehmät kuin lypsylehmät

0,800

Lampaat ja vuohet

0,100

Siat

Porsaat, joiden elopaino on alle 20 kg

0,027

Siitosemakot, joiden elopaino on 50 kg tai enemmän

0,500

Muut siat

0,300

Siipikarja

Broilerit

0,007

Munivat kanat

0,014

Muu siipikarja

Kalkkunat

0,030

Ankat

0,010

Hanhet

0,020

Strutsit

0,350

Muu siipikarja, muualle luokittelemattomat

0,001

Kaniinit, siitosnaaraat

0,020

---

LIITE II

Luettelo aineellisista kynnysarvoista
   (1)

| Soveltamiskohde | Kynnysarvo |
| --- | --- |
| Käytössä oleva maatalousmaa | 5 ha |
| Pelto | 2 ha |
| Perunat | 0,5 ha |
| Tuoreet vihannekset ja mansikat | 0,5 ha |
| Mauste- ja lääkekasvit, kukat ja koristekasvit, siemenet ja taimet, taimitarhat | 0,2 ha |
| Hedelmäpuut, marjat, pähkinäpuut, sitruspuut, muut monivuotiset viljelykasvit lukuun ottamatta taimitarhoja, viinitarhoja ja oliivipuita | 0,3 ha |
| Viinitarhat | 0,1 ha |
| Oliivipuut | 0,3 ha |
| Kasvihuoneet | 100 m2 |
| Viljellyt sienet | 100 m2 |
| Kotieläimet | 1,7 kotieläinyksikköä |

Soveltamiskohde

Kynnysarvo

Käytössä oleva maatalousmaa

5 ha

Pelto

2 ha

Perunat

0,5 ha

Tuoreet vihannekset ja mansikat

0,5 ha

Mauste- ja lääkekasvit, kukat ja koristekasvit, siemenet ja taimet, taimitarhat

0,2 ha

Hedelmäpuut, marjat, pähkinäpuut, sitruspuut, muut monivuotiset viljelykasvit lukuun ottamatta taimitarhoja, viinitarhoja ja oliivipuita

0,3 ha

Viinitarhat

0,1 ha

Oliivipuut

0,3 ha

Kasvihuoneet

100 m2

Viljellyt sienet

100 m2

Kotieläimet

1,7 kotieläinyksikköä

---

(1)  Kynnysarvoja sovelletaan luettelon mukaisten soveltamiskohteiden ryhmään.

---

LIITE III

Rakennetta koskevat perustiedot: muuttujat

| Yleiset muuttujat | Yksiköt / Arvojen luokat |
| --- | --- |
| Tutkimustiedot | |
| – | Maatilan tunniste | Maatilatunniste |
| Maatilan sijainti | |
| – | Maantieteellinen sijainti | INSPIRE-tietoyksikköruudukon ruututunnistetta käytetään Euroopan laajuisesti |
| – | NUTS 3 -alue | NUTS 3 -koodi |
| – | Maatilalla on alueita, joilla asetuksen (EU) N:o 1305/2013 mukaisesti on luonnonoloista johtuvia rajoitteita. | L/M/O/N (1) |
| Maatilan omistusmuoto | |
| – | Onko maatilaa koskeva oikeudellinen ja taloudellinen vastuu | |
| – | luonnollisella henkilöllä, joka on itsenäisen maatilan ainoa haltija? | kyllä/ei |
| – | – | jos kyllä, onko tämä haltija myös tilanhoitaja? | kyllä/ei |
| – | – | – | jos ei, onko tilanhoitaja haltijan perheenjäsen? | kyllä/ei |
| – | – | – | – | jos kyllä, onko tilanhoitaja haltijan puoliso? | kyllä/ei |
| – | Yhteisomistus | kyllä/ei |
| – | kahdella tai useammalla luonnollisella henkilöllä, jotka ovat liikekumppaneita, jos maatila on tilayhtymä? | kyllä/ei |
| – | oikeushenkilöllä? | kyllä/ei |
| – | – | jos kyllä, onko maatila osa yritysryhmää? | kyllä/ei |
| – | Maatila on yhteismaan yksikkö | kyllä/ei |
| – | Haltija saa EU-tukea maatilan maasta tai eläimistä ja sisältyy näin IACS-järjestelmään | kyllä/ei |
| | Haltija on nuori viljelijä tai uusi maatalousyrittäjä, joka on saanut tarkoitusta varten yhteisen maatalouspolitiikan mukaista tukea kolmena edeltävänä vuonna. | kyllä/ei |
| Maatilan tilanhoitaja | |
| – | Syntymävuosi | vuosi |
| – | Sukupuoli | mies/nainen |
| – | Maataloustyö maatilalla (ei kotitaloustyö) | Vuosityöyksiköinä ilmaistut luokat (2) |
| | Vuosi, jona luokiteltu tilanhoitajaksi | vuosi |
| – | Tilanhoitajan maatalousalan koulutus | koulutuskoodit |
| – | Ollut ammatillisessa koulutuksessa viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana | kyllä/ei |
| Käytössä olevan maatalousmaan hallintaoikeusmuoto (suhteessa haltijaan) | |
| – | Oman maan viljely | ha |
| – | Vuokramaan viljely | ha |
| – | Osuusviljely tai muu | ha |
| – | Yhteismaa | ha |
| Luonnonmukainen viljely | kyllä/ei |
| – | Maatilan käytössä oleva maatalousmaa, jolla sovelletaan kansallisten tai Euroopan unionin sääntöjen mukaisia sertifioituja luonnonmukaisia viljelymenetelmiä | ha |
| – | Maatilan käytössä oleva maatalousmaa, jolla ollaan siirtymässä kansallisten tai Euroopan unionin sääntöjen mukaisiin sertifioituihin luonnonmukaisiin viljelymenetelmiin | ha |
| | Osallistuminen muihin ympäristösertifiointijärjestelmiin | kyllä/ei |

Yleiset muuttujat

Yksiköt / Arvojen luokat

Tutkimustiedot

–

Maatilan tunniste

Maatilatunniste

Maatilan sijainti

–

Maantieteellinen sijainti

INSPIRE-tietoyksikköruudukon ruututunnistetta käytetään Euroopan laajuisesti

–

NUTS 3 -alue

NUTS 3 -koodi

–

Maatilalla on alueita, joilla asetuksen (EU) N:o 1305/2013 mukaisesti on luonnonoloista johtuvia rajoitteita.

L/M/O/N (1)

Maatilan omistusmuoto

–

Onko maatilaa koskeva oikeudellinen ja taloudellinen vastuu

–

luonnollisella henkilöllä, joka on itsenäisen maatilan ainoa haltija?

kyllä/ei

–

–

jos kyllä, onko tämä haltija myös tilanhoitaja?

kyllä/ei

–

–

–

jos ei, onko tilanhoitaja haltijan perheenjäsen?

kyllä/ei

–

–

–

–

jos kyllä, onko tilanhoitaja haltijan puoliso?

kyllä/ei

–

Yhteisomistus

kyllä/ei

–

kahdella tai useammalla luonnollisella henkilöllä, jotka ovat liikekumppaneita, jos maatila on tilayhtymä?

kyllä/ei

–

oikeushenkilöllä?

kyllä/ei

–

–

jos kyllä, onko maatila osa yritysryhmää?

kyllä/ei

–

Maatila on yhteismaan yksikkö

kyllä/ei

–

Haltija saa EU-tukea maatilan maasta tai eläimistä ja sisältyy näin IACS-järjestelmään

kyllä/ei

Haltija on nuori viljelijä tai uusi maatalousyrittäjä, joka on saanut tarkoitusta varten yhteisen maatalouspolitiikan mukaista tukea kolmena edeltävänä vuonna.

kyllä/ei

Maatilan tilanhoitaja

–

Syntymävuosi

vuosi

–

Sukupuoli

mies/nainen

–

Maataloustyö maatilalla (ei kotitaloustyö)

Vuosityöyksiköinä ilmaistut luokat (2)

Vuosi, jona luokiteltu tilanhoitajaksi

vuosi

–

Tilanhoitajan maatalousalan koulutus

koulutuskoodit

–

Ollut ammatillisessa koulutuksessa viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana

kyllä/ei

Käytössä olevan maatalousmaan hallintaoikeusmuoto (suhteessa haltijaan)

–

Oman maan viljely

ha

–

Vuokramaan viljely

ha

–

Osuusviljely tai muu

ha

–

Yhteismaa

ha

Luonnonmukainen viljely

kyllä/ei

–

Maatilan käytössä oleva maatalousmaa, jolla sovelletaan kansallisten tai Euroopan unionin sääntöjen mukaisia sertifioituja luonnonmukaisia viljelymenetelmiä

ha

–

Maatilan käytössä oleva maatalousmaa, jolla ollaan siirtymässä kansallisten tai Euroopan unionin sääntöjen mukaisiin sertifioituihin luonnonmukaisiin viljelymenetelmiin

ha

Osallistuminen muihin ympäristösertifiointijärjestelmiin

kyllä/ei

| Maata koskevat muuttujat | Varsinainen kokonaisviljelyala | josta sertifioidusti luonnonmukaisesti viljeltyä ja/tai siirtymävaiheessa sertifiointia varten |
| --- | --- | --- |
| Käytössä oleva maatalousmaa | ha | ha |
| – | Pelto | ha | ha |
| – | – | Viljantuotanto (mukaan lukien siemenviljan tuotanto) | ha | ha |
| – | – | – | Tavallinen vehnä ja spelttivehnä | ha | ha |
| – | – | – | Durumvehnä | ha | ha |
| – | – | – | Ruis ja syysviljaseokset (ruisseosvilja) | ha | |
| – | – | – | Ohra | ha | |
| – | – | – | Kaura ja kevätviljaseokset (muut kuin ruisseosvilja) | ha | |
| – | – | – | Viljamaissi ja maissintähkäseos | ha | |
| – | – | – | Ruisvehnä | ha | |
| – | – | – | Durra | ha | |
| – | – | – | Muut viljat, muualle luokittelemattomat (tattari, hirssi, kanarianhelpi jne.) | ha | |
| – | – | – | Riisi | ha | |
| – | – | Kuivat palko- ja valkuaiskasvit (mukaan lukien siementuotanto sekä viljan ja palkokasvien seokset) | ha | ha |
| – | – | – | Herneet, härkäpavut ja makeat lupiinit | ha | |
| – | – | Juurikasvit | ha | ha |
| – | – | – | Peruna (mukaan lukien siemenperuna) | ha | ha |
| – | – | – | Sokerijuurikas (lukuun ottamatta siementuotantoa) | ha | ha |
| – | – | – | Muut juurikasvit, muualle luokittelemattomat | ha | |
| – | – | Teollisuuskasvit | ha | ha |
| – | – | – | Öljykasvit | ha | ha |
| – | – | – | – | Rapsin ja rypsin siemenet | ha | |
| – | – | – | – | Auringonkukansiemenet | ha | |
| – | – | – | – | Soija | ha | ha |
| – | – | – | – | Pellanvansiemenet (öljypellava) | ha | |
| – | – | – | – | Muut öljykasvit, muualle luokittelemattomat | ha | |
| – | – | – | Kuitukasvit | ha | |
| – | – | – | – | Kuitupellava | ha | |
| – | – | – | – | Hamppu | ha | |
| – | – | – | – | Puuvilla | ha | |
| – | – | – | – | Muut kuitukasvit, muualle luokittelemattomat | ha | |
| – | – | – | Tupakka | ha | |
| – | – | – | Humala | ha | |
| – | – | – | Mauste- ja lääkekasvit | ha | |
| – | – | – | Energiakasvit, muualle luokittelemattomat | ha | |
| – | – | – | Muut teollisuuskasvit, muualle luokittelemattomat | ha | |
| – | – | Tuoreena korjattavat peltokasvit | ha | ha |
| – | – | – | Lyhytaikaiset nurmikasvit | ha | ha |
| – | – | – | Tuoreena korjattavat palkokasvit | ha | ha |
| – | – | – | Vihantamaissi | ha | |
| – | – | – | Muut tuoreena korjattavat viljakasvit (pois lukien vihantamaissi) | ha | |
| – | – | – | Muut tuoreena korjattavat peltokasvit, muualle luokittelemattomat | ha | |
| – | – | Tuoreet vihannekset (mukaan lukien melonit) ja mansikat | ha | ha |
| – | – | – | Tuoreet vihannekset (mukaan lukien melonit) ja mansikat, jotka on kasvatettu viljelykierrossa puutarhakasvien kanssa (kaupallinen puutarhaviljely) | ha | |
| – | – | – | Tuoreet vihannekset (mukaan lukien melonit) ja mansikat, jotka on kasvatettu viljelykierrossa muiden kuin puutarhakasvien kanssa (avomaa) | ha | |
| – | – | Kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimitarhoja) | ha | |
| – | – | Siemenet ja siementaimet | ha | ha |
| – | – | Muut peltokasvit, muualle luokittelemattomat | ha | |
| – | – | Kesanto | ha | |
| – | Pysyvä nurmi | ha | ha |
| – | – | Laidunmaa ja niitty lukuun ottamatta luonnonlaidunta | ha | ha |
| – | – | Luonnonlaidun | ha | ha |
| – | – | Pysyvä nurmi, jota ei enää käytetä tuotantotarkoituksiin ja joka on tukikelpoinen | ha | |
| – | Monivuotiset viljelykasvit (mukaan lukien nuoret ja tilapäisesti käytöstä poistetut viljelmät, lukuun ottamatta alueita, joiden tuotos tulee ainoastaan omaan kulutukseen) | ha | ha |
| – | – | Hedelmät, marjat ja pähkinät (pois lukien sitrushedelmät, viinirypäleet ja mansikat) | ha | ha |
| – | – | – | Kotahedelmät | ha | |
| – | – | – | Kivihedelmät | ha | |
| – | – | – | Subtrooppisen ja trooppisen ilmastovyöhykkeen hedelmät | ha | |
| – | – | – | Marjat (pois lukien mansikat) | ha | |
| – | – | – | Pähkinät | ha | |
| – | – | Sitrushedelmät | ha | ha |
| – | – | Viinirypäleet | ha | |
| – | – | – | Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet | ha | ha |
| – | – | – | – | Viinirypäleet, jotka on tarkoitettu sellaisen viinin valmistukseen, jolle on annettu suojattu alkuperänimitys (SAN) | ha | |
| – | – | – | – | Viinirypäleet, jotka on tarkoitettu sellaisen viinin valmistukseen, jolle on annettu suojattu maantieteellinen merkintä (SMM) | ha | |
| – | – | – | – | Viinirypäleet, jotka on tarkoitettu muun viinin (ei suojattua alkuperänimitystä eikä suojattua maantieteellistä merkintää) valmistukseen, muualle luokittelemattomat | ha | |
| – | – | – | Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet | ha | |
| – | – | – | Rusinoiksi tarkoitetut viinirypäleet | ha | |
| – | – | Oliivit | ha | ha |
| – | – | Taimitarhat | ha | |
| – | – | Muut monivuotiset viljelykasvit, mukaan luettuna muut ihmisravinnoksi tarkoitetut monivuotiset viljelykasvit | ha | |
| – | – | – | Joulupuut | ha | |
| – | Kotipuutarhat | ha | |
| Muu viljelymaa | ha | |
| – | Käyttämätön maatalousmaa | ha | |
| – | Metsämaat | ha | |
| – | – | Lyhytkiertoinen energiapuu | ha | |
| – | Muu maa (maa, jolla on rakennuksia, piha-alueita, teitä, lammikoita ja muuta tuottamatonta maa-aluetta) | ha | |
| Maatilan erityisalueet | | |
| – | Viljellyt sienet | ha | |
| Käytössä oleva maatalousmaa, joka on kasvihuoneessa tai sisälle mentävän korkean katteen alla | ha | |
| – | Tuoreet vihannekset, mukaan lukien melonit ja mansikat, kasvihuoneessa tai sisälle mentävän korkean katteen alla | ha | ha |
| – | Kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimitarhoja) kasvihuoneessa tai sisälle mentävän korkean katteen alla | ha | |
| – | Muut peltokasvit kasvihuoneessa tai sisälle mentävän korkean katteen alla | ha | |
| – | Monivuotiset kasvit kasvihuoneessa tai sisälle mentävän korkean katteen alla | ha | |
| – | Muu käytössä oleva maatalousmaa, joka on kasvihuoneessa tai sisälle mentävän korkean katteen alla, muualle luokittelematon | ha | |
| Kastelu viljellyllä avomaalla | | |
| – | Kasteltavissa oleva alue yhteensä | ha | |

Maata koskevat muuttujat

Varsinainen kokonaisviljelyala

josta sertifioidusti luonnonmukaisesti viljeltyä ja/tai siirtymävaiheessa sertifiointia varten

Käytössä oleva maatalousmaa

ha

ha

–

Pelto

ha

ha

–

–

Viljantuotanto (mukaan lukien siemenviljan tuotanto)

ha

ha

–

–

–

Tavallinen vehnä ja spelttivehnä

ha

ha

–

–

–

Durumvehnä

ha

ha

–

–

–

Ruis ja syysviljaseokset (ruisseosvilja)

ha

–

–

–

Ohra

ha

–

–

–

Kaura ja kevätviljaseokset (muut kuin ruisseosvilja)

ha

–

–

–

Viljamaissi ja maissintähkäseos

ha

–

–

–

Ruisvehnä

ha

–

–

–

Durra

ha

–

–

–

Muut viljat, muualle luokittelemattomat (tattari, hirssi, kanarianhelpi jne.)

ha

–

–

–

Riisi

ha

–

–

Kuivat palko- ja valkuaiskasvit (mukaan lukien siementuotanto sekä viljan ja palkokasvien seokset)

ha

ha

–

–

–

Herneet, härkäpavut ja makeat lupiinit

ha

–

–

Juurikasvit

ha

ha

–

–

–

Peruna (mukaan lukien siemenperuna)

ha

ha

–

–

–

Sokerijuurikas (lukuun ottamatta siementuotantoa)

ha

ha

–

–

–

Muut juurikasvit, muualle luokittelemattomat

ha

–

–

Teollisuuskasvit

ha

ha

–

–

–

Öljykasvit

ha

ha

–

–

–

–

Rapsin ja rypsin siemenet

ha

–

–

–

–

Auringonkukansiemenet

ha

–

–

–

–

Soija

ha

ha

–

–

–

–

Pellanvansiemenet (öljypellava)

ha

–

–

–

–

Muut öljykasvit, muualle luokittelemattomat

ha

–

–

–

Kuitukasvit

ha

–

–

–

–

Kuitupellava

ha

–

–

–

–

Hamppu

ha

–

–

–

–

Puuvilla

ha

–

–

–

–

Muut kuitukasvit, muualle luokittelemattomat

ha

–

–

–

Tupakka

ha

–

–

–

Humala

ha

–

–

–

Mauste- ja lääkekasvit

ha

–

–

–

Energiakasvit, muualle luokittelemattomat

ha

–

–

–

Muut teollisuuskasvit, muualle luokittelemattomat

ha

–

–

Tuoreena korjattavat peltokasvit

ha

ha

–

–

–

Lyhytaikaiset nurmikasvit

ha

ha

–

–

–

Tuoreena korjattavat palkokasvit

ha

ha

–

–

–

Vihantamaissi

ha

–

–

–

Muut tuoreena korjattavat viljakasvit (pois lukien vihantamaissi)

ha

–

–

–

Muut tuoreena korjattavat peltokasvit, muualle luokittelemattomat

ha

–

–

Tuoreet vihannekset (mukaan lukien melonit) ja mansikat

ha

ha

–

–

–

Tuoreet vihannekset (mukaan lukien melonit) ja mansikat, jotka on kasvatettu viljelykierrossa puutarhakasvien kanssa (kaupallinen puutarhaviljely)

ha

–

–

–

Tuoreet vihannekset (mukaan lukien melonit) ja mansikat, jotka on kasvatettu viljelykierrossa muiden kuin puutarhakasvien kanssa (avomaa)

ha

–

–

Kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimitarhoja)

ha

–

–

Siemenet ja siementaimet

ha

ha

–

–

Muut peltokasvit, muualle luokittelemattomat

ha

–

–

Kesanto

ha

–

Pysyvä nurmi

ha

ha

–

–

Laidunmaa ja niitty lukuun ottamatta luonnonlaidunta

ha

ha

–

–

Luonnonlaidun

ha

ha

–

–

Pysyvä nurmi, jota ei enää käytetä tuotantotarkoituksiin ja joka on tukikelpoinen

ha

–

Monivuotiset viljelykasvit (mukaan lukien nuoret ja tilapäisesti käytöstä poistetut viljelmät, lukuun ottamatta alueita, joiden tuotos tulee ainoastaan omaan kulutukseen)

ha

ha

–

–

Hedelmät, marjat ja pähkinät (pois lukien sitrushedelmät, viinirypäleet ja mansikat)

ha

ha

–

–

–

Kotahedelmät

ha

–

–

–

Kivihedelmät

ha

–

–

–

Subtrooppisen ja trooppisen ilmastovyöhykkeen hedelmät

ha

–

–

–

Marjat (pois lukien mansikat)

ha

–

–

–

Pähkinät

ha

–

–

Sitrushedelmät

ha

ha

–

–

Viinirypäleet

ha

–

–

–

Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

ha

ha

–

–

–

–

Viinirypäleet, jotka on tarkoitettu sellaisen viinin valmistukseen, jolle on annettu suojattu alkuperänimitys (SAN)

ha

–

–

–

–

Viinirypäleet, jotka on tarkoitettu sellaisen viinin valmistukseen, jolle on annettu suojattu maantieteellinen merkintä (SMM)

ha

–

–

–

–

Viinirypäleet, jotka on tarkoitettu muun viinin (ei suojattua alkuperänimitystä eikä suojattua maantieteellistä merkintää) valmistukseen, muualle luokittelemattomat

ha

–

–

–

Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet

ha

–

–

–

Rusinoiksi tarkoitetut viinirypäleet

ha

–

–

Oliivit

ha

ha

–

–

Taimitarhat

ha

–

–

Muut monivuotiset viljelykasvit, mukaan luettuna muut ihmisravinnoksi tarkoitetut monivuotiset viljelykasvit

ha

–

–

–

Joulupuut

ha

–

Kotipuutarhat

ha

Muu viljelymaa

ha

–

Käyttämätön maatalousmaa

ha

–

Metsämaat

ha

–

–

Lyhytkiertoinen energiapuu

ha

–

Muu maa (maa, jolla on rakennuksia, piha-alueita, teitä, lammikoita ja muuta tuottamatonta maa-aluetta)

ha

Maatilan erityisalueet

–

Viljellyt sienet

ha

Käytössä oleva maatalousmaa, joka on kasvihuoneessa tai sisälle mentävän korkean katteen alla

ha

–

Tuoreet vihannekset, mukaan lukien melonit ja mansikat, kasvihuoneessa tai sisälle mentävän korkean katteen alla

ha

ha

–

Kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimitarhoja) kasvihuoneessa tai sisälle mentävän korkean katteen alla

ha

–

Muut peltokasvit kasvihuoneessa tai sisälle mentävän korkean katteen alla

ha

–

Monivuotiset kasvit kasvihuoneessa tai sisälle mentävän korkean katteen alla

ha

–

Muu käytössä oleva maatalousmaa, joka on kasvihuoneessa tai sisälle mentävän korkean katteen alla, muualle luokittelematon

ha

Kastelu viljellyllä avomaalla

–

Kasteltavissa oleva alue yhteensä

ha

| Kotieläimiä koskevat muuttujat | Eläinten kokonaismäärä | josta sertifioidusti luonnonmukaisesti kasvatettuja ja/tai siirtymävaiheessa sertifiointia varten |
| --- | --- | --- |
| Nautaeläimet | | päätä |
| – | Nautaeläimet, alle vuoden ikäiset | päätä | |
| – | Nautaeläimet, vähintään vuoden mutta alle kahden vuoden ikäiset | päätä | |
| – | – | Sonnit, vähintään vuoden mutta alle kahden vuoden ikäiset | päätä | |
| – | – | Hiehot, vähintään vuoden mutta alle kahden vuoden ikäiset | päätä | |
| – | Sonnit, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat | päätä | |
| – | Naaraspuoliset nautaeläimet, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat | päätä | |
| – | – | Hiehot, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat | päätä | |
| – | – | Lehmät | päätä | |
| – | – | – | Lypsylehmät | päätä | päätä |
| – | – | – | Muut lehmät kuin lypsylehmät | päätä | päätä |
| – | – | – | Puhvelilehmät | päätä | kyllä/ei |
| Lampaat ja vuohet | | |
| – | Lampaat (kaiken ikäiset) | päätä | päätä |
| – | – | Siitosnaaraat | päätä | |
| – | – | Muut lampaat | päätä | |
| – | Vuohet (kaiken ikäiset) | päätä | päätä |
| – | – | Siitosnaaraat | päätä | |
| – | – | Muut vuohet | päätä | |
| Siat | | päätä |
| – | Porsaat, joiden elopaino on alle 20 kg | päätä | |
| – | Siitosemakot, joiden elopaino on 50 kg tai enemmän | päätä | |
| – | Muut siat | päätä | |
| Siipikarja | | päätä |
| – | Broilerit | päätä | päätä |
| – | Munivat kanat | päätä | päätä |
| – | Muu siipikarja | päätä | |
| – | – | Kalkkunat | päätä | |
| – | – | Ankat | päätä | |
| – | – | Hanhet | päätä | |
| – | – | Strutsit | päätä | |
| – | – | Muu siipikarja, muualle luokittelemattomat | päätä | |
| Kaniinit | | |
| – | Siitosnaaraat | päätä | |
| Mehiläiset | pesiä | |
| Hirvieläimet | kyllä/ei | |
| Turkiseläimet | kyllä/ei | |
| Kotieläimet, muualle luokittelemattomat | kyllä/ei | |

Kotieläimiä koskevat muuttujat

Eläinten kokonaismäärä

josta sertifioidusti luonnonmukaisesti kasvatettuja ja/tai siirtymävaiheessa sertifiointia varten

Nautaeläimet

päätä

–

Nautaeläimet, alle vuoden ikäiset

päätä

–

Nautaeläimet, vähintään vuoden mutta alle kahden vuoden ikäiset

päätä

–

–

Sonnit, vähintään vuoden mutta alle kahden vuoden ikäiset

päätä

–

–

Hiehot, vähintään vuoden mutta alle kahden vuoden ikäiset

päätä

–

Sonnit, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat

päätä

–

Naaraspuoliset nautaeläimet, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat

päätä

–

–

Hiehot, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat

päätä

–

–

Lehmät

päätä

–

–

–

Lypsylehmät

päätä

päätä

–

–

–

Muut lehmät kuin lypsylehmät

päätä

päätä

–

–

–

Puhvelilehmät

päätä

kyllä/ei

Lampaat ja vuohet

–

Lampaat (kaiken ikäiset)

päätä

päätä

–

–

Siitosnaaraat

päätä

–

–

Muut lampaat

päätä

–

Vuohet (kaiken ikäiset)

päätä

päätä

–

–

Siitosnaaraat

päätä

–

–

Muut vuohet

päätä

Siat

päätä

–

Porsaat, joiden elopaino on alle 20 kg

päätä

–

Siitosemakot, joiden elopaino on 50 kg tai enemmän

päätä

–

Muut siat

päätä

Siipikarja

päätä

–

Broilerit

päätä

päätä

–

Munivat kanat

päätä

päätä

–

Muu siipikarja

päätä

–

–

Kalkkunat

päätä

–

–

Ankat

päätä

–

–

Hanhet

päätä

–

–

Strutsit

päätä

–

–

Muu siipikarja, muualle luokittelemattomat

päätä

Kaniinit

–

Siitosnaaraat

päätä

Mehiläiset

pesiä

Hirvieläimet

kyllä/ei

Turkiseläimet

kyllä/ei

Kotieläimet, muualle luokittelemattomat

kyllä/ei

---

(1)  L – muut alueet kuin vuoristoalueet, joilla on luonnonoloista johtuvia huomattavia rajoitteita; M – epäsuotuisa vuoristoalue O – muut alueet, joilla on erityisrajoitteita; N – tavanomainen alue (muu kuin epäsuotuisa alue). Tätä luokittelua saatetaan tulevaisuudessa muuttaa yhteisen maatalouspolitiikan muuttuessa.

(2)  Vuosityöyksikköinä ilmaistut prosenttiosuudet, luokka 2: (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).

---

LIITE IV

Aihealuetietoihin sisältyvät aiheet ja yksityiskohtaiset aiheet

| Aihealue | Aihe | Yksityiskohtainen aihe |
| --- | --- | --- |
| Työvoima ja muu ansiotoiminta | Tilanhoito | Haltija |
| Työpanos |
| Sukupuolten edustus |
| Turvallisuustoimenpiteet, mukaan lukien maatilan turvallisuussuunnitelma |
| Työvoimaan kuuluvat perheenjäsenet | Työpanos |
| Osallistuvien henkilöiden lukumäärä |
| Sukupuolten edustus |
| Työvoima perheenjäsenten lisäksi | Työpanos |
| Työllistettyjen henkilöiden lukumäärä |
| Sukupuolten edustus |
| Maatilan epäsäännöllisesti työllistämä työvoima |
| Urakoitsijoiden työpanos |
| | Maatilaan suoraan liittyvä muu ansiotoiminta | Toiminnan laatu |
| Merkitys maatilalle |
| Työpanos |
| | Muu ansiotoiminta, joka ei suoraan liity maatilaan | Työpanos |
| Maaseudun kehittäminen | Maaseudun kehittämistoimenpiteistä tukea saavat maatilat | Neuvonta-, tilanhoito- ja lomituspalvelut |
| Tila- ja yritystoiminnan kehittäminen |
| Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmät |
| Investoinnit fyysiseen omaisuuteen |
| Luonnonkatastrofien ja muiden katastrofien vahingoittamien maatalouden tuotantomahdollisuuksien palauttaminen ja asianmukaisten ennalta ehkäisevien toimien käyttöönotto |
| Investoinnit metsäalueiden kehittämiseen ja metsien elinkelpoisuuden parantamiseen |
| Maatalouden ympäristö- ja ilmastotuet |
| Luonnonmukainen viljely |
| Natura 2000 -tuet ja vesipolitiikan puitedirektiiviin liittyvät tuet |
| Tuet alueille, joilla on luonnonoloista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita |
| Eläinten hyvinvointi |
| Riskienhallinta |
| Eläinsuojat ja lannankäsittely | Eläinsuojat | Nautaeläinten suojat |
| Sikojen suojat |
| Munivien kanojen suojat |
| Ravinteiden käyttö ja lanta tilalla | Lannoitettu käytössä oleva maatalousmaa |
| Maatilalta viety ja sinne tuotu lanta |
| Muut orgaaniset ja jätteestä saadut lannoitteet kuin lanta |
| Lannanlevitystekniikat | Multaamisaika eri levitystavoissa |
| Lantaan liittyvät tilat | Lannan varastointitilat ja niiden tilavuus |
| Kastelu | Kastelukäytännöt | Kastelun saatavuus |
| Kastelumenetelmät |
| Kasteluveden lähteet |
| Kastelulaitteiden tekniset ominaisuudet |
| Viljelykasvit, joita on kasteltu 12 kuukauden aikana | Viljakasvit |
| Kuivatut palko- ja valkuaiskasvit |
| Juurikasvit |
| Teollisuuskasvit |
| Tuoreena korjattavat peltokasvit |
| Muut peltokasvit |
| Pysyvä nurmi |
| Monivuotiset viljelykasvit |
| Viljelysmaan hoitokäytännöt | Viljelysmaan hoitokäytännöt avomaalla | Maanmuokkausmenetelmät |
| Peltojen kasvipeite |
| Pellon viljelykierto |
| Ekologinen ala |
| Koneet ja laitteet | Koneet | Internet-välineet |
| Peruskoneet |
| Täsmäviljelyn käyttö |
| Kotieläinten käsittelyyn tarkoitetut koneet |
| Maataloustuotteiden varastointi |
| Laitteet | Laitteet uusiutuvan energian tuotantoon maatilalla |
| Hedelmätarha | Kotahedelmät | Omenat: Alue viljelmien iän mukaan |
| Omenat: Alue puutiheyden mukaan |
| Päärynät: Alue viljelmien iän mukaan |
| Päärynät: Alue puutiheyden mukaan |
| Kivihedelmät | Persikat: Alue viljelmien iän mukaan |
| Persikat: Alue puutiheyden mukaan |
| Nektariinit: Alue viljelmien iän mukaan |
| Nektariinit: Alue puutiheyden mukaan |
| Aprikoosit: Alue viljelmien iän mukaan |
| Aprikoosit: Alue puutiheyden mukaan |
| Sitrushedelmät | Appelsiinit: Alue viljelmien iän mukaan |
| Appelsiinit: Alue puutiheyden mukaan |
| Pienet sitrushedelmät: Alue viljelmien iän mukaan |
| Pienet sitrushedelmät: Alue puutiheyden mukaan |
| Sitruunat: Alue viljelmien iän mukaan |
| Sitruunat: Alue puutiheyden mukaan |
| Oliivit | Alue viljelmien iän mukaan |
| | Alue puutiheyden mukaan |
| Syötäviksi ja rusinoiksi tarkoitetut viinirypäleet | Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet: Alue viljelmien iän mukaan |
| | Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet: Alue köynnöstiheyden mukaan |
| | Rusinoiksi tarkoitetut viinirypäleet: Alue viljelmien iän mukaan |
| | Rusinoiksi tarkoitetut viinirypäleet: Alue köynnöstiheyden mukaan |
| Viinitarhat | Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet | Alue ja ikä |
| | Viinirypälelajikkeet | Lajikkeiden lukumäärä |
| | | Koodi ja alue |

Aihealue

Aihe

Yksityiskohtainen aihe

Työvoima ja muu ansiotoiminta

Tilanhoito

Haltija

Työpanos

Sukupuolten edustus

Turvallisuustoimenpiteet, mukaan lukien maatilan turvallisuussuunnitelma

Työvoimaan kuuluvat perheenjäsenet

Työpanos

Osallistuvien henkilöiden lukumäärä

Sukupuolten edustus

Työvoima perheenjäsenten lisäksi

Työpanos

Työllistettyjen henkilöiden lukumäärä

Sukupuolten edustus

Maatilan epäsäännöllisesti työllistämä työvoima

Urakoitsijoiden työpanos

Maatilaan suoraan liittyvä muu ansiotoiminta

Toiminnan laatu

Merkitys maatilalle

Työpanos

Muu ansiotoiminta, joka ei suoraan liity maatilaan

Työpanos

Maaseudun kehittäminen

Maaseudun kehittämistoimenpiteistä tukea saavat maatilat

Neuvonta-, tilanhoito- ja lomituspalvelut

Tila- ja yritystoiminnan kehittäminen

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmät

Investoinnit fyysiseen omaisuuteen

Luonnonkatastrofien ja muiden katastrofien vahingoittamien maatalouden tuotantomahdollisuuksien palauttaminen ja asianmukaisten ennalta ehkäisevien toimien käyttöönotto

Investoinnit metsäalueiden kehittämiseen ja metsien elinkelpoisuuden parantamiseen

Maatalouden ympäristö- ja ilmastotuet

Luonnonmukainen viljely

Natura 2000 -tuet ja vesipolitiikan puitedirektiiviin liittyvät tuet

Tuet alueille, joilla on luonnonoloista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita

Eläinten hyvinvointi

Riskienhallinta

Eläinsuojat ja lannankäsittely

Eläinsuojat

Nautaeläinten suojat

Sikojen suojat

Munivien kanojen suojat

Ravinteiden käyttö ja lanta tilalla

Lannoitettu käytössä oleva maatalousmaa

Maatilalta viety ja sinne tuotu lanta

Muut orgaaniset ja jätteestä saadut lannoitteet kuin lanta

Lannanlevitystekniikat

Multaamisaika eri levitystavoissa

Lantaan liittyvät tilat

Lannan varastointitilat ja niiden tilavuus

Kastelu

Kastelukäytännöt

Kastelun saatavuus

Kastelumenetelmät

Kasteluveden lähteet

Kastelulaitteiden tekniset ominaisuudet

Viljelykasvit, joita on kasteltu 12 kuukauden aikana

Viljakasvit

Kuivatut palko- ja valkuaiskasvit

Juurikasvit

Teollisuuskasvit

Tuoreena korjattavat peltokasvit

Muut peltokasvit

Pysyvä nurmi

Monivuotiset viljelykasvit

Viljelysmaan hoitokäytännöt

Viljelysmaan hoitokäytännöt avomaalla

Maanmuokkausmenetelmät

Peltojen kasvipeite

Pellon viljelykierto

Ekologinen ala

Koneet ja laitteet

Koneet

Internet-välineet

Peruskoneet

Täsmäviljelyn käyttö

Kotieläinten käsittelyyn tarkoitetut koneet

Maataloustuotteiden varastointi

Laitteet

Laitteet uusiutuvan energian tuotantoon maatilalla

Hedelmätarha

Kotahedelmät

Omenat: Alue viljelmien iän mukaan

Omenat: Alue puutiheyden mukaan

Päärynät: Alue viljelmien iän mukaan

Päärynät: Alue puutiheyden mukaan

Kivihedelmät

Persikat: Alue viljelmien iän mukaan

Persikat: Alue puutiheyden mukaan

Nektariinit: Alue viljelmien iän mukaan

Nektariinit: Alue puutiheyden mukaan

Aprikoosit: Alue viljelmien iän mukaan

Aprikoosit: Alue puutiheyden mukaan

Sitrushedelmät

Appelsiinit: Alue viljelmien iän mukaan

Appelsiinit: Alue puutiheyden mukaan

Pienet sitrushedelmät: Alue viljelmien iän mukaan

Pienet sitrushedelmät: Alue puutiheyden mukaan

Sitruunat: Alue viljelmien iän mukaan

Sitruunat: Alue puutiheyden mukaan

Oliivit

Alue viljelmien iän mukaan

Alue puutiheyden mukaan

Syötäviksi ja rusinoiksi tarkoitetut viinirypäleet

Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet: Alue viljelmien iän mukaan

Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet: Alue köynnöstiheyden mukaan

Rusinoiksi tarkoitetut viinirypäleet: Alue viljelmien iän mukaan

Rusinoiksi tarkoitetut viinirypäleet: Alue köynnöstiheyden mukaan

Viinitarhat

Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

Alue ja ikä

Viinirypälelajikkeet

Lajikkeiden lukumäärä

Koodi ja alue

---

LIITE V

Tarkkuusvaatimukset

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 (1), komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1198/2014 ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/220 (2) mukaisesti perustietojen (vuosina 2023 ja 2026) ja aihealuetietojen on oltava NUTS 2 -aluetasolla maatilojen koon ja tyypin osalta tilastollisesti edustavia suhteessa maatilojen asiaankuuluviin perusjoukkoihin sellaisina kuin ne on määritelty jäljempänä olevassa tarkkuustaulukossa.

Tarkkuusvaatimuksia sovelletaan jäljempänä olevassa taulukossa esitettyihin muuttujiin.

Kehyksen laajennukseen vuonna 2020 sisältyvien tietojen on oltava NUTS 2 -aluetasolla tilastollisesti edustavia suhteessa asiaankuuluviin perusjoukkoihin jäljempänä olevassa tarkkuustaulukossa määritellyn mukaisesti.

Lisäksi taulukossa määriteltyjä tarkkuusvaatimuksia sovelletaan kaikkiin NUTS 2 -alueisiin, joilla on vähintään

| — | 5 000 maatilaa ”Hedelmätarha”- ja ”Viinitarha”-aihealueiden asiaankuuluvassa perusjoukossa; |
| --- | --- |

—

5 000 maatilaa ”Hedelmätarha”- ja ”Viinitarha”-aihealueiden asiaankuuluvassa perusjoukossa;

| — | 10 000 maatilaa perustietojen, kaikkien muiden aihealueiden ja kehyksen laajennukseen sisältyvien tietojen asiaankuuluvassa perusjoukossa. |
| --- | --- |

—

10 000 maatilaa perustietojen, kaikkien muiden aihealueiden ja kehyksen laajennukseen sisältyvien tietojen asiaankuuluvassa perusjoukossa.

Niiden NUTS 2 -alueiden osalta, joilla on tätä vähemmän maatiloja, taulukossa määriteltyjä tarkkuusvaatimuksia sovelletaan niihin liittyviin NUTS 1 -alueisiin, joilla on vähintään

| — | 500 maatilaa ”Hedelmätarha”- ja ”Viinitarha”-aihealueiden asiaankuuluvassa perusjoukossa ja |
| --- | --- |

—

500 maatilaa ”Hedelmätarha”- ja ”Viinitarha”-aihealueiden asiaankuuluvassa perusjoukossa ja

| — | 1 000 maatilaa perustietojen, kaikkien muiden aihealueiden ja kehyksen laajennukseen sisältyvien tietojen asiaankuuluvassa perusjoukossa. |
| --- | --- |

—

1 000 maatilaa perustietojen, kaikkien muiden aihealueiden ja kehyksen laajennukseen sisältyvien tietojen asiaankuuluvassa perusjoukossa.

”Hedelmätarha”- ja ”Viinitarha”-aihealueiden niiden muuttujien osalta, joihin ei ole sovellettavia tarkkuusvaatimuksia minkään NUTS 2- tai NUTS 1 -alueen osalta, edellytetään kansallisen tason tarkkuutta, jonka suhteellinen keskivirhe on enintään 5 prosenttia.

Muiden aihealueiden kaikkien muuttujien osalta, joihin ei ole sovellettavia tarkkuusvaatimuksia minkään NUTS 2- tai NUTS 1 -alueen osalta, edellytetään kansallisen tason tarkkuutta, jonka suhteellinen keskivirhe on enintään 7,5 prosenttia.

Tarkkuustaulukko

| Asiaankuuluva perusjoukko | Muuttujat, joihin sovelletaan tarkkuusvaatimuksia | Esiintyvyys asiaankuuluvassa perusjoukossa | Suhteellinen keskivirhe |
| --- | --- | --- | --- |
| Perustiedot (vuosina 2023 ja 2026)
  ”Työvoima ja muu ansiotoiminta” -aihealue |
| Määritelty 5 artiklassa perustietojen ja 7 artiklassa ”Työvoima ja muu ansiotoiminta” -aihealueen osalta. | Maata koskevat muuttujat






  — | Viljantuotanto (mukaan lukien siemenviljan tuotanto) |

Asiaankuuluva perusjoukko

Muuttujat, joihin sovelletaan tarkkuusvaatimuksia

Esiintyvyys asiaankuuluvassa perusjoukossa

Suhteellinen keskivirhe

Perustiedot (vuosina 2023 ja 2026)

”Työvoima ja muu ansiotoiminta” -aihealue

Määritelty 5 artiklassa perustietojen ja 7 artiklassa ”Työvoima ja muu ansiotoiminta” -aihealueen osalta.

Maata koskevat muuttujat

—

Viljantuotanto (mukaan lukien siemenviljan tuotanto)

| — | Öljykasvit |
| --- | --- |

—

Öljykasvit

| — | Tuoreena korjattavat peltokasvit |
| --- | --- |

—

Tuoreena korjattavat peltokasvit

| — | Tuoreet vihannekset (mukaan luettuna melonit), mansikat, kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimitarhoja) |
| --- | --- |

—

Tuoreet vihannekset (mukaan luettuna melonit), mansikat, kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimitarhoja)

| — | Pysyvä nurmi, lukuun ottamatta luonnonlaidunta |
| --- | --- |

—

Pysyvä nurmi, lukuun ottamatta luonnonlaidunta

| — | Hedelmät, marjat, pähkinät ja sitrushedelmät (pois lukien viinirypäleet ja mansikat) |
| --- | --- |

—

Hedelmät, marjat, pähkinät ja sitrushedelmät (pois lukien viinirypäleet ja mansikat)

| — | Viinirypäleet |
| --- | --- |

—

Viinirypäleet

| — | Oliivit |
| --- | --- |

—

Oliivit

7,5 % tai enemmän alueen käytössä olevasta maatalousmaasta

< 5 %

Kotieläimiä koskevat muuttujat

| — | Lypsylehmät |
| --- | --- |

—

Lypsylehmät

| — | Muut lehmät kuin lypsylehmät |
| --- | --- |

—

Muut lehmät kuin lypsylehmät

| — | Muut nautaeläimet (alle vuoden ikäiset nautaeläimet, vähintään vuoden mutta alle kahden vuoden ikäiset nautaeläimet, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat sonnit, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat hiehot) |
| --- | --- |

—

Muut nautaeläimet (alle vuoden ikäiset nautaeläimet, vähintään vuoden mutta alle kahden vuoden ikäiset nautaeläimet, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat sonnit, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat hiehot)

| — | Siitosemakot, joiden elopaino on 50 kg tai enemmän |
| --- | --- |

—

Siitosemakot, joiden elopaino on 50 kg tai enemmän

| — | Porsaat, joiden elopaino on alle 20 kg, ja muut siat |
| --- | --- |

—

Porsaat, joiden elopaino on alle 20 kg, ja muut siat

| — | Lampaat ja vuohet |
| --- | --- |

—

Lampaat ja vuohet

| — | Siipikarja |
| --- | --- |

—

Siipikarja

7,5 % tai enemmän alueen kotieläin-yksiköistä ja 5 % tai enemmän koko maan muuttujasta

< 5 %

Perustiedot kehyksen laajentamista varten vuonna 2020

Määritelty 6 artiklassa

Maata koskevat muuttujat

| — | Pelto |
| --- | --- |

—

Pelto

| — | Pysyvä nurmi, lukuun ottamatta luonnonlaidunta |
| --- | --- |

—

Pysyvä nurmi, lukuun ottamatta luonnonlaidunta

| — | Monivuotiset viljelykasvit |
| --- | --- |

—

Monivuotiset viljelykasvit

7,5 % tai enemmän alueen käytössä olevasta maatalousmaasta

< 7,5 %

Kotieläimiä koskevat muuttujat

| — | Kotieläinyksiköt yhteensä |
| --- | --- |

—

Kotieläinyksiköt yhteensä

5 % tai enemmän koko maan muuttujasta

< 7,5 %

”Maaseudun kehittäminen” -aihealue ja

”Koneet ja laitteet” -aihealue

Määritelty 7 artiklassa

Maata koskevat ”Työvoima ja muu ansiotoiminta” -aihealueen muuttujat

7,5 % tai enemmän alueen käytössä olevasta maatalousmaasta

< 7,5 %

Kotieläimiä koskevat ”Työvoima ja muu ansiotoiminta” -aihealueen muuttujat

7,5 % tai enemmän alueen kotieläinyksiköistä ja 5 % tai enemmän koko maan muuttujasta

< 7,5 %

”Eläinsuojat ja lannankäsittely” -aihealue

Maatilojen perusjoukon (määritelty 7 artiklassa) osajoukko, jossa on vähintään yksi seuraavista: nautaeläimet, siat, lampaat, vuohet, siipikarja

Kotieläimiä koskevat ”Työvoima ja muu ansiotoiminta” -aihealueen muuttujat

7,5 % tai enemmän alueen kotieläinyksiköistä ja 5 % tai enemmän koko maan muuttujasta

< 7,5 %

”Kastelu”-aihealue

Maatilojen perusjoukon (määritelty 7 artiklassa) osajoukko, jolla on kasteltavissa olevaa alaa

Maata koskevat muuttujat

| — | Kasteltavissa oleva alue yhteensä |
| --- | --- |

—

Kasteltavissa oleva alue yhteensä

7,5 % tai enemmän alueen käytössä olevasta maatalousmaasta

< 7,5 %

”Viljelysmaan hoitokäytännöt”-aihealue

Niiden maatilojen perusjoukon (määritelty 7 artiklassa) osajoukko, joilla peltoa

Maata koskevat muuttujat

| — | Pelto |
| --- | --- |

—

Pelto

7,5 % tai enemmän alueen käytössä olevasta maatalousmaasta

< 7,5 %

”Hedelmätarhat”-aihealue

Maatilojen perusjoukon (määritelty 7 artiklassa) osajoukko, jolla on jokin yksittäisistä hedelmätarhaa koskevista muuttujista, joka täyttää 7 artiklan 5 kohdassa esitetyn kynnysarvon

Hedelmätarhoja koskevat muuttujat

| — | Hedelmätarhoja koskevat muuttujat (omenoiden, päärynöiden, aprikoosien, persikoiden, nektariinien, pienten sitrushedelmien, sitruunoiden, oliivien sekä syötäväksi ja rusinoiksi tarkoitettujen viinirypäleiden osalta), jotka täyttävät 7 artiklan 5 kohdassa esitetyn kynnysarvon |
| --- | --- |

—

Hedelmätarhoja koskevat muuttujat (omenoiden, päärynöiden, aprikoosien, persikoiden, nektariinien, pienten sitrushedelmien, sitruunoiden, oliivien sekä syötäväksi ja rusinoiksi tarkoitettujen viinirypäleiden osalta), jotka täyttävät 7 artiklan 5 kohdassa esitetyn kynnysarvon

5 % tai enemmän alueen käytössä olevasta maatalousmaasta

< 7,5 %

”Viinitarhat”-aihealue

Maatilojen perusjoukon (määritelty 7 artiklassa) osajoukko, jolla on viinin valmistukseen tarkoitettuja viinirypäleitä

Viinitarhoja koskevat muuttujat

| — | Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet |
| --- | --- |

—

Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

5 % tai enemmän alueen käytössä olevasta maatalousmaasta

< 7,5 %

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1217/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, verkoston luomisesta Euroopan yhteisön maatilojen tuloja ja taloutta koskevien kirjanpitotietojen keruuta varten (EUVL L 328, 15.12.2009, s. 27).

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/220, annettu 3 päivänä helmikuuta 2015, verkoston luomisesta Euroopan unionin maatilojen tuloja ja taloutta koskevien kirjanpitotietojen keruuta varten annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 soveltamissäännöistä (EUVL L 46, 19.2.2015, s. 1).

---

| 7.8.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 200/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 200/30

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2018/1092,

annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018,

Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman perustamisesta unionin puolustusteollisuuden kilpailukyvyn ja innovointikapasiteetin tukemiseksi

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 173 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Komissio sitoutui 30 päivänä marraskuuta 2016 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelma” täydentämään, kannustamaan ja yhtenäistämään jäsenvaltioiden yhteisiä pyrkimyksiä tehdä puolustusvoimavarojen kehittämistä koskevaa yhteistyötä turvallisuushaasteisiin vastaamiseksi sekä kilpailukykyisen, innovatiivisen ja tehokkaan puolustusteollisuuden edistämiseksi kaikkialla unionissa. Se ehdotti erityisesti, että käynnistettäisiin Euroopan puolustusrahasto, jäljempänä ’rahasto’, jolla tuettaisiin investointeja yhteiseen tutkimukseen ja yhteiseen kehittämiseen puolustustarvikkeiden ja -teknologioiden alalla ja kannustettaisiin näin puolustustarvikkeiden ja -teknologioiden yhteisiä hankintoja ja yhteistä ylläpitoa. Rahasto ei korvaisi tätä koskevia kansallisia määrärahoja, ja sen pitäisi kannustaa jäsenvaltioita lisäämään yhteistyötä ja investointeja puolustuksen alalla. Rahastosta tuettaisiin yhteistyötä puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämisen koko syklin ajan ja vahvistettaisiin näin synergioita ja kustannustehokkuutta. Tavoitteena olisi saada käyttöön voimavaroja, varmistaa kilpailukykyinen ja innovatiivinen perusta puolustusteollisuudelle kautta unionin, myös rajatylittävän yhteistyön sekä pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, osallistumisen avulla, ja edistää laajempaa Euroopan puolustusyhteistyötä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio sitoutui 30 päivänä marraskuuta 2016 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelma” täydentämään, kannustamaan ja yhtenäistämään jäsenvaltioiden yhteisiä pyrkimyksiä tehdä puolustusvoimavarojen kehittämistä koskevaa yhteistyötä turvallisuushaasteisiin vastaamiseksi sekä kilpailukykyisen, innovatiivisen ja tehokkaan puolustusteollisuuden edistämiseksi kaikkialla unionissa. Se ehdotti erityisesti, että käynnistettäisiin Euroopan puolustusrahasto, jäljempänä ’rahasto’, jolla tuettaisiin investointeja yhteiseen tutkimukseen ja yhteiseen kehittämiseen puolustustarvikkeiden ja -teknologioiden alalla ja kannustettaisiin näin puolustustarvikkeiden ja -teknologioiden yhteisiä hankintoja ja yhteistä ylläpitoa. Rahasto ei korvaisi tätä koskevia kansallisia määrärahoja, ja sen pitäisi kannustaa jäsenvaltioita lisäämään yhteistyötä ja investointeja puolustuksen alalla. Rahastosta tuettaisiin yhteistyötä puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämisen koko syklin ajan ja vahvistettaisiin näin synergioita ja kustannustehokkuutta. Tavoitteena olisi saada käyttöön voimavaroja, varmistaa kilpailukykyinen ja innovatiivinen perusta puolustusteollisuudelle kautta unionin, myös rajatylittävän yhteistyön sekä pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, osallistumisen avulla, ja edistää laajempaa Euroopan puolustusyhteistyötä.

| (2) | Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, olisi perustettava unionin strategiseen riippumattomuuteen osaltaan vaikuttavan unionin puolustusteollisuuden kilpailukyvyn, tehokkuuden ja innovointikapasiteetin edistämiseksi. Ohjelmalla olisi pyrittävä parantamaan unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä, jonka avulla voidaan parantaa puolustusvoimavaroja muun muassa kyberpuolustuksen osalta, tukemalla koko unionissa yritysten, pk-yritykset ja markkina-arvoltaan keskisuuret yritykset, jäljempänä ’mid-cap-yritykset’, mukaan lukien, tutkimuskeskusten ja yliopistojen yhteistyötä sekä jäsenvaltioiden yhteistyötä puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämisvaiheessa; näin helpotetaan puolustusteollisuuden mittakaavaetujen parempaa hyödyntämistä ja edistetään puolustusjärjestelmien standardointia parantaen samalla niiden yhteentoimivuutta. Tutkimus- ja teknologiavaihetta seuraavaan kehittämisvaiheeseen liittyy huomattavia riskejä ja kustannuksia, jotka haittaavat tutkimustulosten jatkohyödyntämistä ja vaikuttavat kielteisesti unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyyn. Kehittämisvaihetta tukemalla ohjelma edistäisi puolustusalan tutkimustulosten parempaa hyödyntämistä sekä auttaisi kaventamaan tutkimuksen ja tuotannon välistä kuilua. Lisäksi se edistäisi kaikkia innovoinnin muotoja, koska tällaisella tuella voi olla myönteisiä vaikutuksia myös siviilialalla. Ohjelma täydentää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 182 artiklan mukaisesti toteutettavia toimia eikä se koske puolustustuotteiden tai -teknologioiden tuotantoa tai hankintaa. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, olisi perustettava unionin strategiseen riippumattomuuteen osaltaan vaikuttavan unionin puolustusteollisuuden kilpailukyvyn, tehokkuuden ja innovointikapasiteetin edistämiseksi. Ohjelmalla olisi pyrittävä parantamaan unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä, jonka avulla voidaan parantaa puolustusvoimavaroja muun muassa kyberpuolustuksen osalta, tukemalla koko unionissa yritysten, pk-yritykset ja markkina-arvoltaan keskisuuret yritykset, jäljempänä ’mid-cap-yritykset’, mukaan lukien, tutkimuskeskusten ja yliopistojen yhteistyötä sekä jäsenvaltioiden yhteistyötä puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämisvaiheessa; näin helpotetaan puolustusteollisuuden mittakaavaetujen parempaa hyödyntämistä ja edistetään puolustusjärjestelmien standardointia parantaen samalla niiden yhteentoimivuutta. Tutkimus- ja teknologiavaihetta seuraavaan kehittämisvaiheeseen liittyy huomattavia riskejä ja kustannuksia, jotka haittaavat tutkimustulosten jatkohyödyntämistä ja vaikuttavat kielteisesti unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyyn. Kehittämisvaihetta tukemalla ohjelma edistäisi puolustusalan tutkimustulosten parempaa hyödyntämistä sekä auttaisi kaventamaan tutkimuksen ja tuotannon välistä kuilua. Lisäksi se edistäisi kaikkia innovoinnin muotoja, koska tällaisella tuella voi olla myönteisiä vaikutuksia myös siviilialalla. Ohjelma täydentää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 182 artiklan mukaisesti toteutettavia toimia eikä se koske puolustustuotteiden tai -teknologioiden tuotantoa tai hankintaa.

| (3) | Innovatiivisempien ratkaisujen löytämiseksi ja avointen sisämarkkinoiden edistämiseksi ohjelman olisi tuettava voimakkaasti pk-yritysten rajatylittävää osallistumista ja autettava uusien markkinamahdollisuuksien luomisessa. |
| --- | --- |

(3)

Innovatiivisempien ratkaisujen löytämiseksi ja avointen sisämarkkinoiden edistämiseksi ohjelman olisi tuettava voimakkaasti pk-yritysten rajatylittävää osallistumista ja autettava uusien markkinamahdollisuuksien luomisessa.

| (4) | Ohjelman olisi katettava kahden vuoden ajanjakso 1 päivästä tammikuuta 201931 päivään joulukuuta 2020. Ohjelman toteuttamiseksi tarvittava määräraha olisi määritettävä tälle ajanjaksolle. |
| --- | --- |

(4)

Ohjelman olisi katettava kahden vuoden ajanjakso 1 päivästä tammikuuta 201931 päivään joulukuuta 2020. Ohjelman toteuttamiseksi tarvittava määräraha olisi määritettävä tälle ajanjaksolle.

| (5) | Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

| (6) | Ohjelman täytäntöönpanossa kaikkia rahoitusvälineitä olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (4) mukaisesti, jotta puolustustuotteita ja -teknologioita voidaan kehittää mahdollisimman tehokkaasti. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että ohjelman kesto on kaksi vuotta, rahoitusvälineiden käyttö voisi tuottaa käytännön ongelmia. Näin ollen tämän alkuvaiheen aikana olisi ensisijaisesti käytettävä avustuksia ja poikkeusoloissa julkisia hankintoja. Rahasto voisi käyttää rahoitusvälineitä vuoden 2020 jälkeen. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelman täytäntöönpanossa kaikkia rahoitusvälineitä olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (4) mukaisesti, jotta puolustustuotteita ja -teknologioita voidaan kehittää mahdollisimman tehokkaasti. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että ohjelman kesto on kaksi vuotta, rahoitusvälineiden käyttö voisi tuottaa käytännön ongelmia. Näin ollen tämän alkuvaiheen aikana olisi ensisijaisesti käytettävä avustuksia ja poikkeusoloissa julkisia hankintoja. Rahasto voisi käyttää rahoitusvälineitä vuoden 2020 jälkeen.

| (7) | Komissio voi siirtää osan ohjelman toteutuksesta asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuille yhteisöille. |
| --- | --- |

(7)

Komissio voi siirtää osan ohjelman toteutuksesta asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuille yhteisöille.

| (8) | Sovittuaan unionin tasolla yhteisistä puolustusvoimavarojen prioriteeteista erityisesti voimavarojen kehittämissuunnitelman avulla ja ottaen huomioon myös puolustuksen koordinoidun vuotuisen tarkastelun sekä saavuttaakseen EU:n tavoitetason, jonka neuvosto hyväksyi 14 päivänä marraskuuta 2016 antamissaan päätelmissä ja Eurooppa-neuvosto vahvisti 15 päivänä joulukuuta 2016, jäsenvaltiot yksilöivät ja yhtenäistävät sotilaalliset vaatimukset ja määrittelevät hankkeen tekniset eritelmät. |
| --- | --- |

(8)

Sovittuaan unionin tasolla yhteisistä puolustusvoimavarojen prioriteeteista erityisesti voimavarojen kehittämissuunnitelman avulla ja ottaen huomioon myös puolustuksen koordinoidun vuotuisen tarkastelun sekä saavuttaakseen EU:n tavoitetason, jonka neuvosto hyväksyi 14 päivänä marraskuuta 2016 antamissaan päätelmissä ja Eurooppa-neuvosto vahvisti 15 päivänä joulukuuta 2016, jäsenvaltiot yksilöivät ja yhtenäistävät sotilaalliset vaatimukset ja määrittelevät hankkeen tekniset eritelmät.

| (9) | Jäsenvaltioiden olisi myös tarvittaessa nimitettävä kansainvälisen projektinhallintaorganisaation kaltainen projektipäällikkö, esimerkiksi puolustusmateriaalialan yhteistyöorganisaatio, tai Euroopan puolustusviraston kaltainen yhteisö johtamaan ohjelmasta tuetun yhteistoimintahankkeen kehittämistyötä. Kun projektipäällikkö on nimitetty, komission olisi kuultava tätä toimessa saavutetusta edistyksestä ennen kuin se suorittaa maksun tukikelpoisen toimen tuensaajalle, jotta projektipäällikkö voi varmistaa, että edunsaajat noudattavat määräaikoja. |
| --- | --- |

(9)

Jäsenvaltioiden olisi myös tarvittaessa nimitettävä kansainvälisen projektinhallintaorganisaation kaltainen projektipäällikkö, esimerkiksi puolustusmateriaalialan yhteistyöorganisaatio, tai Euroopan puolustusviraston kaltainen yhteisö johtamaan ohjelmasta tuetun yhteistoimintahankkeen kehittämistyötä. Kun projektipäällikkö on nimitetty, komission olisi kuultava tätä toimessa saavutetusta edistyksestä ennen kuin se suorittaa maksun tukikelpoisen toimen tuensaajalle, jotta projektipäällikkö voi varmistaa, että edunsaajat noudattavat määräaikoja.

| (10) | Unionin rahoitustuki ei saisi vaikuttaa unionin sisällä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY (5) mukaisesti tapahtuvaan puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoon eikä puolustustuotteiden, -tarvikkeiden tai -teknologioiden vientiin. Se ei myöskään saisi vaikuttaa harkintavaltaan, jota jäsenvaltioilla on tällaisten tuotteiden siirtoa unionissa ja vientiä koskevan politiikan alalla, mukaan lukien neuvoston yhteisessä kannassa 2008/944/YUTP (6) vahvistettujen sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Unionin rahoitustuki ei saisi vaikuttaa unionin sisällä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY (5) mukaisesti tapahtuvaan puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoon eikä puolustustuotteiden, -tarvikkeiden tai -teknologioiden vientiin. Se ei myöskään saisi vaikuttaa harkintavaltaan, jota jäsenvaltioilla on tällaisten tuotteiden siirtoa unionissa ja vientiä koskevan politiikan alalla, mukaan lukien neuvoston yhteisessä kannassa 2008/944/YUTP (6) vahvistettujen sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen mukaisesti.

| (11) | Koska ohjelman tavoitteena on tukea unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja tehokkuutta lieventämällä yhteistoimintahankkeiden kehittämisvaiheen riskejä, ohjelmasta olisi voitava rahoittaa puolustustuotteen tai -teknologian kehittämiseen liittyviä toimia, joita ovat toteutettavuustutkimukset ja muut lisätoimenpiteet, suunnittelu (mukaan lukien suunnittelun perustana olevat tekniset eritelmät), järjestelmäprototyypin luominen, testaaminen, hyväksyminen, sertifiointi sekä puolustustuotteen tai -teknologian tehokkuuden lisääminen sen elinkaaren aikana. Myös olemassa olevien puolustustuotteiden ja -teknologioiden parannustoimet, mukaan lukien niiden yhteentoimivuuden osalta, olisi voitava rahoittaa ohjelmasta. Olemassa olevien puolustustuotteiden ja -teknologioiden parannustoimien tulisi olla tukikelpoisia vain, jos toimen toteuttamisen edellyttämä jo olemassa oleva tieto ei ole rajoitettua tavalla, joka rajoittaisi toimen toteuttamista. |
| --- | --- |

(11)

Koska ohjelman tavoitteena on tukea unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja tehokkuutta lieventämällä yhteistoimintahankkeiden kehittämisvaiheen riskejä, ohjelmasta olisi voitava rahoittaa puolustustuotteen tai -teknologian kehittämiseen liittyviä toimia, joita ovat toteutettavuustutkimukset ja muut lisätoimenpiteet, suunnittelu (mukaan lukien suunnittelun perustana olevat tekniset eritelmät), järjestelmäprototyypin luominen, testaaminen, hyväksyminen, sertifiointi sekä puolustustuotteen tai -teknologian tehokkuuden lisääminen sen elinkaaren aikana. Myös olemassa olevien puolustustuotteiden ja -teknologioiden parannustoimet, mukaan lukien niiden yhteentoimivuuden osalta, olisi voitava rahoittaa ohjelmasta. Olemassa olevien puolustustuotteiden ja -teknologioiden parannustoimien tulisi olla tukikelpoisia vain, jos toimen toteuttamisen edellyttämä jo olemassa oleva tieto ei ole rajoitettua tavalla, joka rajoittaisi toimen toteuttamista.

| (12) | Koska ohjelmalla pyritään erityisesti lisäämään yritysten välistä yhteistyötä eri jäsenvaltioissa, toimeen olisi voitava myöntää rahoitusta ohjelmasta ainoastaan silloin, kun toimi toteutetaan vähintään kolmen sellaisen yrityksen konsortiona, jotka ovat sijoittautuneet vähintään kolmeen eri jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

(12)

Koska ohjelmalla pyritään erityisesti lisäämään yritysten välistä yhteistyötä eri jäsenvaltioissa, toimeen olisi voitava myöntää rahoitusta ohjelmasta ainoastaan silloin, kun toimi toteutetaan vähintään kolmen sellaisen yrityksen konsortiona, jotka ovat sijoittautuneet vähintään kolmeen eri jäsenvaltioon.

| (13) | Vaikeudet yhteisistä teknisistä eritelmistä tai standardeista sopimisessa ovat usein haitanneet yritysten rajatylittävää yhteistyötä puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämisessä. Yhteisten teknisten eritelmien tai standardien puuttuminen tai harvalukuisuus on lisännyt monimutkaisuutta, viivästyksiä ja kustannuksia kehittämisvaiheessa. Yhteisistä teknisistä eritelmistä sopimisen tulisi olla ensisijaisena ehtona sille, että ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta. Ohjelmasta olisi voitava rahoittaa myös toteutettavuustutkimuksia ja toimia, joilla pyritään tukemaan yhteisten teknisten eritelmien tai standardien vahvistamista. |
| --- | --- |

(13)

Vaikeudet yhteisistä teknisistä eritelmistä tai standardeista sopimisessa ovat usein haitanneet yritysten rajatylittävää yhteistyötä puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämisessä. Yhteisten teknisten eritelmien tai standardien puuttuminen tai harvalukuisuus on lisännyt monimutkaisuutta, viivästyksiä ja kustannuksia kehittämisvaiheessa. Yhteisistä teknisistä eritelmistä sopimisen tulisi olla ensisijaisena ehtona sille, että ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta. Ohjelmasta olisi voitava rahoittaa myös toteutettavuustutkimuksia ja toimia, joilla pyritään tukemaan yhteisten teknisten eritelmien tai standardien vahvistamista.

| (14) | Sen varmistamiseksi, että unionin ja sen jäsenvaltioiden kansainvälisiä velvoitteita noudatetaan tämän asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä, ohjelmasta ei olisi voitava rahoittaa toimia, jotka liittyvät tuotteisiin tai teknologioihin, joiden käyttö, kehittäminen tai tuotanto ovat kansainvälisen oikeuden mukaan kiellettyjä. Tässä suhteessa uusia puolustustuotteita tai -teknologioita, kuten sellaisia, jotka on erityisesti suunniteltu sellaisiin kuolettaviin iskuihin, jotka tehdään ilman, että ihminen voi mitenkään vaikuttaa päätöksiin iskun tekemisestä, koskevien toimien tukikelpoisuuden tulisi myös olla riippuvaista kansainvälisen oikeuden kehityksestä. |
| --- | --- |

(14)

Sen varmistamiseksi, että unionin ja sen jäsenvaltioiden kansainvälisiä velvoitteita noudatetaan tämän asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä, ohjelmasta ei olisi voitava rahoittaa toimia, jotka liittyvät tuotteisiin tai teknologioihin, joiden käyttö, kehittäminen tai tuotanto ovat kansainvälisen oikeuden mukaan kiellettyjä. Tässä suhteessa uusia puolustustuotteita tai -teknologioita, kuten sellaisia, jotka on erityisesti suunniteltu sellaisiin kuolettaviin iskuihin, jotka tehdään ilman, että ihminen voi mitenkään vaikuttaa päätöksiin iskun tekemisestä, koskevien toimien tukikelpoisuuden tulisi myös olla riippuvaista kansainvälisen oikeuden kehityksestä.

| (15) | Koska ohjelman tavoitteena on parantaa unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja tehokkuutta, rahoitusta olisi voitava periaatteessa myöntää vain unioniin sijoittautuneille yhteisöille, jotka eivät ole kolmannen valtion tai kolmannen valtion yhteisön määräysvallassa. Jotta voidaan varmistaa unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeisten turvallisuus- ja puolustusetujen suojeleminen, infrastruktuurien, välineiden, omaisuuden ja resurssien, joita tuensaajat ja alihankkijat käyttävät ohjelmasta rahoitetussa toimessa, olisi sijaittava unionin alueella. |
| --- | --- |

(15)

Koska ohjelman tavoitteena on parantaa unionin puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja tehokkuutta, rahoitusta olisi voitava periaatteessa myöntää vain unioniin sijoittautuneille yhteisöille, jotka eivät ole kolmannen valtion tai kolmannen valtion yhteisön määräysvallassa. Jotta voidaan varmistaa unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeisten turvallisuus- ja puolustusetujen suojeleminen, infrastruktuurien, välineiden, omaisuuden ja resurssien, joita tuensaajat ja alihankkijat käyttävät ohjelmasta rahoitetussa toimessa, olisi sijaittava unionin alueella.

| (16) | Joissakin olosuhteissa olisi oltava mahdollista poiketa periaatteesta, jonka mukaan tuensaajat ja toimeen osallistuvat alihankkijat eivät ole kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön määräysvallassa. Tässä yhteydessä unioniin sijoittautuneiden yritysten, jotka ovat kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön määräysvallassa, olisi voitava olla tukikelpoisia, jos unionin ja sen jäsenvaltioiden asiaankuuluvat tiukat turvallisuus- ja puolustusetuja koskevat ehdot, sellaisina kuin ne on vahvistettu yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan yhteydessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla, myös Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan lujittamisen osalta, täyttyvät. Tällaisten yritysten osallistumisen ei saisi olla ristiriidassa ohjelman tavoitteiden kanssa. Tuensaajien olisi toimitettava kaikki asiaankuuluvat tiedot toimessa käytettävistä infrastruktuureista, välineistä, omaisuudesta ja resursseista. Huoltovarmuutta koskevat jäsenvaltioiden huolenaiheet olisi myös otettava huomioon. |
| --- | --- |

(16)

Joissakin olosuhteissa olisi oltava mahdollista poiketa periaatteesta, jonka mukaan tuensaajat ja toimeen osallistuvat alihankkijat eivät ole kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön määräysvallassa. Tässä yhteydessä unioniin sijoittautuneiden yritysten, jotka ovat kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön määräysvallassa, olisi voitava olla tukikelpoisia, jos unionin ja sen jäsenvaltioiden asiaankuuluvat tiukat turvallisuus- ja puolustusetuja koskevat ehdot, sellaisina kuin ne on vahvistettu yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan yhteydessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla, myös Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan lujittamisen osalta, täyttyvät. Tällaisten yritysten osallistumisen ei saisi olla ristiriidassa ohjelman tavoitteiden kanssa. Tuensaajien olisi toimitettava kaikki asiaankuuluvat tiedot toimessa käytettävistä infrastruktuureista, välineistä, omaisuudesta ja resursseista. Huoltovarmuutta koskevat jäsenvaltioiden huolenaiheet olisi myös otettava huomioon.

| (17) | Tuensaajien ja toimeen osallistuvien alihankkijoiden ja kolmanteen maahan sijoittautuneiden yritysten tai yritysten, jotka ovat kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön määräysvallassa, väliseen yhteistyöhön olisi myös sovellettava unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustusetuihin liittyviä asiaankuuluvia ehtoja. Tältä osin kolmannella maalla eikä kolmannen maan yhteisöllä ei saisi olla luvatonta pääsyä toimen toteuttamiseen liittyviin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin. Pääsy turvallisuusluokiteltuihin tietoihin myönnetään Euroopan unionin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin sekä kansallisten turvallisuusluokittelujen mukaisesti turvallisuusluokiteltuihin tietoihin sovellettavien asiaankuuluvien turvallisuussääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(17)

Tuensaajien ja toimeen osallistuvien alihankkijoiden ja kolmanteen maahan sijoittautuneiden yritysten tai yritysten, jotka ovat kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön määräysvallassa, väliseen yhteistyöhön olisi myös sovellettava unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustusetuihin liittyviä asiaankuuluvia ehtoja. Tältä osin kolmannella maalla eikä kolmannen maan yhteisöllä ei saisi olla luvatonta pääsyä toimen toteuttamiseen liittyviin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin. Pääsy turvallisuusluokiteltuihin tietoihin myönnetään Euroopan unionin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin sekä kansallisten turvallisuusluokittelujen mukaisesti turvallisuusluokiteltuihin tietoihin sovellettavien asiaankuuluvien turvallisuussääntöjen mukaisesti.

| (18) | Unionin toimielinjärjestelmän pysyvän rakenteellisen yhteistyön yhteydessä kehitetyillä tukikelpoisilla toimilla voitaisiin varmistaa jatkuvalta pohjalta tiiviimpi yhteistyö eri jäsenvaltioiden yritysten välillä, mikä puolestaan voisi suoraan edistää ohjelman tavoitteita. Tällaisiin toimiin olisi näin ollen voitava myöntää suurempi rahoitusosuus. Tukikelpoiset toimet, joiden kehittämiseen mid-cap-yritykset ja pk-yritykset, erityisesti rajatylittävää toimintaa harjoittavat pk-yritykset, osallistuvat asianmukaisessa määrin, tukevat toimitusketjujen avaamista ja edistävät ohjelman tavoitteita. Tällaisiin toimiin olisi näin ollen voitava myöntää suurempi rahoitusosuus, myös suuremman riskin ja suuremman hallinnollisen rasitteen kompensoimiseksi. |
| --- | --- |

(18)

Unionin toimielinjärjestelmän pysyvän rakenteellisen yhteistyön yhteydessä kehitetyillä tukikelpoisilla toimilla voitaisiin varmistaa jatkuvalta pohjalta tiiviimpi yhteistyö eri jäsenvaltioiden yritysten välillä, mikä puolestaan voisi suoraan edistää ohjelman tavoitteita. Tällaisiin toimiin olisi näin ollen voitava myöntää suurempi rahoitusosuus. Tukikelpoiset toimet, joiden kehittämiseen mid-cap-yritykset ja pk-yritykset, erityisesti rajatylittävää toimintaa harjoittavat pk-yritykset, osallistuvat asianmukaisessa määrin, tukevat toimitusketjujen avaamista ja edistävät ohjelman tavoitteita. Tällaisiin toimiin olisi näin ollen voitava myöntää suurempi rahoitusosuus, myös suuremman riskin ja suuremman hallinnollisen rasitteen kompensoimiseksi.

| (19) | Jos konsortio haluaa osallistua ohjelman mukaiseen tukikelpoiseen toimeen ja unionin rahoitustukea on tarkoitus myöntää avustuksena, konsortion olisi nimitettävä yksi jäsenistään koordinaattoriksi. Koordinaattorin olisi toimittava pääasiallisena yhteyspisteenä konsortion ja komission välillä. |
| --- | --- |

(19)

Jos konsortio haluaa osallistua ohjelman mukaiseen tukikelpoiseen toimeen ja unionin rahoitustukea on tarkoitus myöntää avustuksena, konsortion olisi nimitettävä yksi jäsenistään koordinaattoriksi. Koordinaattorin olisi toimittava pääasiallisena yhteyspisteenä konsortion ja komission välillä.

| (20) | Unionin puolustusteollisuuden innovointia ja teknistä kehitystä edistämällä olisi voitava ylläpitää ja kehittää ammattitaitoa ja tietotaitoa unionin puolustusteollisuudessa ja edistää sen teknologisen ja teollisen riippumattomuuden vahvistamista. Tältä osin ohjelma voisi myös auttaa määrittämään, miltä osin unioni on puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämisessä riippuvainen kolmansista maista. Tällaisen innovoinnin ja teknisen kehityksen edistämisen olisi myös tapahduttava tavalla, joka on johdonmukainen unionin turvallisuus- ja puolustusetujen kanssa. Näin ollen yhtenä myöntämisperusteena olisi oltava se, miten toimi edistää näitä etuja ja jäsenvaltioiden yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa sopimia puolustusvoimavarojen prioriteetteja. Yhteiset puolustusvoimavarojen prioriteetit yksilöidään unionissa erityisesti voimavarojen kehittämissuunnitelman avulla. Muut unionin prosessit, kuten puolustuksen koordinoitu vuotuinen tarkastelu ja pysyvä rakenteellinen yhteistyö, tukevat asiaankuuluvien prioriteettien täytäntöönpanoa tiiviimmän yhteistyön kautta. Tarvittaessa voidaan ottaa huomioon myös alueellisia ja kansainvälisiä prioriteetteja, myös Natoon liittyviä, sillä ehdolla, että ne palvelevat unionin turvallisuus- ja puolustusetuja eivätkä estä minkään jäsenvaltion osallistumista, ottaen myös huomioon tarve välttää tarpeetonta päällekkäisyyttä. |
| --- | --- |

(20)

Unionin puolustusteollisuuden innovointia ja teknistä kehitystä edistämällä olisi voitava ylläpitää ja kehittää ammattitaitoa ja tietotaitoa unionin puolustusteollisuudessa ja edistää sen teknologisen ja teollisen riippumattomuuden vahvistamista. Tältä osin ohjelma voisi myös auttaa määrittämään, miltä osin unioni on puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämisessä riippuvainen kolmansista maista. Tällaisen innovoinnin ja teknisen kehityksen edistämisen olisi myös tapahduttava tavalla, joka on johdonmukainen unionin turvallisuus- ja puolustusetujen kanssa. Näin ollen yhtenä myöntämisperusteena olisi oltava se, miten toimi edistää näitä etuja ja jäsenvaltioiden yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa sopimia puolustusvoimavarojen prioriteetteja. Yhteiset puolustusvoimavarojen prioriteetit yksilöidään unionissa erityisesti voimavarojen kehittämissuunnitelman avulla. Muut unionin prosessit, kuten puolustuksen koordinoitu vuotuinen tarkastelu ja pysyvä rakenteellinen yhteistyö, tukevat asiaankuuluvien prioriteettien täytäntöönpanoa tiiviimmän yhteistyön kautta. Tarvittaessa voidaan ottaa huomioon myös alueellisia ja kansainvälisiä prioriteetteja, myös Natoon liittyviä, sillä ehdolla, että ne palvelevat unionin turvallisuus- ja puolustusetuja eivätkä estä minkään jäsenvaltion osallistumista, ottaen myös huomioon tarve välttää tarpeetonta päällekkäisyyttä.

| (21) | Jäsenvaltiot työskentelevät yksin ja yhdessä miehittämättömien ilma-alusten, ajoneuvojen ja alusten kehittämisen, tuotannon ja operatiivisen käytön parissa. Tässä yhteydessä operatiivinen käyttö käsittää iskujen tekemisen sotilaallisiin kohteisiin. Tällaisten niin sotilaallisten kuin siviilijärjestelmienkin kehittämiseen liittyvää tutkimusta ja kehittämistä on tuettu unionin varoin. Suunnitelmissa on, että tämä jatkuu, mahdollisesti myös ohjelman yhteydessä. Minkään tässä asetuksessa ei tulisi estää ohjelman yhteydessä kehitettyjen tällaisten puolustustuotteiden tai -teknologioiden legitiimiä käyttöä. |
| --- | --- |

(21)

Jäsenvaltiot työskentelevät yksin ja yhdessä miehittämättömien ilma-alusten, ajoneuvojen ja alusten kehittämisen, tuotannon ja operatiivisen käytön parissa. Tässä yhteydessä operatiivinen käyttö käsittää iskujen tekemisen sotilaallisiin kohteisiin. Tällaisten niin sotilaallisten kuin siviilijärjestelmienkin kehittämiseen liittyvää tutkimusta ja kehittämistä on tuettu unionin varoin. Suunnitelmissa on, että tämä jatkuu, mahdollisesti myös ohjelman yhteydessä. Minkään tässä asetuksessa ei tulisi estää ohjelman yhteydessä kehitettyjen tällaisten puolustustuotteiden tai -teknologioiden legitiimiä käyttöä.

| (22) | Jotta rahoitettavien toimien toteuttamiskelpoisuus voitaisiin varmistaa, jäsenvaltioiden sitoumus osallistua tosiasiallisesti toimen rahoitukseen olisi osoitettava kirjallisesti esimerkiksi kyseisten jäsenvaltioiden aiesopimuksella. |
| --- | --- |

(22)

Jotta rahoitettavien toimien toteuttamiskelpoisuus voitaisiin varmistaa, jäsenvaltioiden sitoumus osallistua tosiasiallisesti toimen rahoitukseen olisi osoitettava kirjallisesti esimerkiksi kyseisten jäsenvaltioiden aiesopimuksella.

| (23) | Jotta varmistettaisiin, että rahoitettavat toimet edistävät Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja tehokkuutta, niiden olisi oltava markkinasuuntautuneita, kysynnän ohjaamia ja kaupallisesti kannattavia pitkällä aikavälillä, kaksikäyttöteknologiat mukaan luettuina. Tukikelpoisuusperusteissa olisi näin ollen otettava huomioon se, että jäsenvaltiot aikovat hankkia valmiin puolustustuotteen tai käyttää teknologiaa koordinoidulla tavalla, kun taas myöntämisperusteissa olisi otettava huomioon se, että jäsenvaltiot sitoutuvat poliittisesti tai oikeudellisesti käyttämään, omistamaan tai ylläpitämään yhdessä valmista puolustustuotetta tai -teknologiaa. |
| --- | --- |

(23)

Jotta varmistettaisiin, että rahoitettavat toimet edistävät Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja tehokkuutta, niiden olisi oltava markkinasuuntautuneita, kysynnän ohjaamia ja kaupallisesti kannattavia pitkällä aikavälillä, kaksikäyttöteknologiat mukaan luettuina. Tukikelpoisuusperusteissa olisi näin ollen otettava huomioon se, että jäsenvaltiot aikovat hankkia valmiin puolustustuotteen tai käyttää teknologiaa koordinoidulla tavalla, kun taas myöntämisperusteissa olisi otettava huomioon se, että jäsenvaltiot sitoutuvat poliittisesti tai oikeudellisesti käyttämään, omistamaan tai ylläpitämään yhdessä valmista puolustustuotetta tai -teknologiaa.

| (24) | Kaikki myöntämisperusteet olisi otettava huomioon ohjelmasta rahoitettaviksi ehdotettujen toimien arvioinnissa. Koska nämä myöntämisperusteet eivät ole karsivia, ehdotettuja toimia, jotka eivät täytä yhtä tai useaa näistä perusteista, ei olisi hylättävä automaattisesti. |
| --- | --- |

(24)

Kaikki myöntämisperusteet olisi otettava huomioon ohjelmasta rahoitettaviksi ehdotettujen toimien arvioinnissa. Koska nämä myöntämisperusteet eivät ole karsivia, ehdotettuja toimia, jotka eivät täytä yhtä tai useaa näistä perusteista, ei olisi hylättävä automaattisesti.

| (25) | Ohjelmasta myönnettävän unionin rahoitustuen osuuden olisi oltava enintään 20 prosenttia toimen tukikelpoisista kustannuksista, kun toimi liittyy järjestelmäprototyypin luomiseen, joka on usein kaikkein kallein toimi kehittämisvaiheessa. Olisi kuitenkin oltava mahdollista kattaa kokonaisuudessaan muiden kehittämisvaiheessa olevien toimien tukikelpoiset kustannukset. Kummassakin tapauksessa tukikelpoiset kustannukset olisi ymmärrettävä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 126 artiklan mukaisessa tarkoituksessa. |
| --- | --- |

(25)

Ohjelmasta myönnettävän unionin rahoitustuen osuuden olisi oltava enintään 20 prosenttia toimen tukikelpoisista kustannuksista, kun toimi liittyy järjestelmäprototyypin luomiseen, joka on usein kaikkein kallein toimi kehittämisvaiheessa. Olisi kuitenkin oltava mahdollista kattaa kokonaisuudessaan muiden kehittämisvaiheessa olevien toimien tukikelpoiset kustannukset. Kummassakin tapauksessa tukikelpoiset kustannukset olisi ymmärrettävä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 126 artiklan mukaisessa tarkoituksessa.

| (26) | Koska ohjelman olisi täydennettävä tutkimustoimia, erityisesti puolustusalalla, ja johdonmukaisuuden sekä hallinnon yksinkertaistamisen nimissä ohjelmaan olisi siinä määrin kuin mahdollista sovellettava samoja sääntöjä kuin puolustusalan tutkimusta koskevaan unionin valmistelutoimeen ja tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ”Horisontti 2020” (2014–2020), jäljempänä ’Horisontti 2020’. On näin ollen tarkoituksenmukaista sallia välillisten kustannusten korvaus soveltamalla 25 prosentin kiinteää osuutta kuten puolustusalan tutkimusta koskevassa unionin valmistelutoimessa ja Horisontti 2020 -ohjelmassa. |
| --- | --- |

(26)

Koska ohjelman olisi täydennettävä tutkimustoimia, erityisesti puolustusalalla, ja johdonmukaisuuden sekä hallinnon yksinkertaistamisen nimissä ohjelmaan olisi siinä määrin kuin mahdollista sovellettava samoja sääntöjä kuin puolustusalan tutkimusta koskevaan unionin valmistelutoimeen ja tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ”Horisontti 2020” (2014–2020), jäljempänä ’Horisontti 2020’. On näin ollen tarkoituksenmukaista sallia välillisten kustannusten korvaus soveltamalla 25 prosentin kiinteää osuutta kuten puolustusalan tutkimusta koskevassa unionin valmistelutoimessa ja Horisontti 2020 -ohjelmassa.

| (27) | Koska unionin tuella pyritään parantamaan puolustusalan kilpailukykyä ja se koskee ainoastaan erityistä kehittämisvaihetta, unionilla ei tulisi olla omistusoikeutta eikä immateriaalioikeuksia rahoitettavista toimista saataviin puolustustuotteisiin tai -teknologioihin. Tuensaajien olisi sovittava sovellettava immateriaalioikeusjärjestelmä sopimuksella. Halukkailla jäsenvaltioilla olisi lisäksi oltava mahdollisuus osallistua yhteistyössä tehtäviin jatkohankintoihin. Lisäksi kolmas maa tai kolmannen maan yhteisö ei saisi valvoa tai rajoittaa ohjelman nojalla rahoitettujen toimien tuloksia. |
| --- | --- |

(27)

Koska unionin tuella pyritään parantamaan puolustusalan kilpailukykyä ja se koskee ainoastaan erityistä kehittämisvaihetta, unionilla ei tulisi olla omistusoikeutta eikä immateriaalioikeuksia rahoitettavista toimista saataviin puolustustuotteisiin tai -teknologioihin. Tuensaajien olisi sovittava sovellettava immateriaalioikeusjärjestelmä sopimuksella. Halukkailla jäsenvaltioilla olisi lisäksi oltava mahdollisuus osallistua yhteistyössä tehtäviin jatkohankintoihin. Lisäksi kolmas maa tai kolmannen maan yhteisö ei saisi valvoa tai rajoittaa ohjelman nojalla rahoitettujen toimien tuloksia.

| (28) | Komission olisi laadittava ohjelman tavoitteita vastaava kaksivuotinen työohjelma. Työohjelmassa olisi vahvistettava yksityiskohtaisesti ohjelmasta rahoitettavien hankkeiden luokat, mukaan lukien sellaiset puolustustuotteet ja -teknologiat kuin kauko-ohjatut järjestelmät, satelliittiviestintä, paikannus-, navigointi ja ajanmääritys, autonominen pääsy avaruuteen ja jatkuva maan havainnointi, kestävä energiatalous ja kyber- ja merellinen turvallisuus samoin kuin huipputason sotilasvoimavarat ilmassa, maalla ja merellä sekä yhteisillä aloilla, mukaan lukien tehostettu tilannetietoisuus, suojelu, liikkuvuus, logistiikka ja lääkintätuki sekä strategiset edellytykset. |
| --- | --- |

(28)

Komission olisi laadittava ohjelman tavoitteita vastaava kaksivuotinen työohjelma. Työohjelmassa olisi vahvistettava yksityiskohtaisesti ohjelmasta rahoitettavien hankkeiden luokat, mukaan lukien sellaiset puolustustuotteet ja -teknologiat kuin kauko-ohjatut järjestelmät, satelliittiviestintä, paikannus-, navigointi ja ajanmääritys, autonominen pääsy avaruuteen ja jatkuva maan havainnointi, kestävä energiatalous ja kyber- ja merellinen turvallisuus samoin kuin huipputason sotilasvoimavarat ilmassa, maalla ja merellä sekä yhteisillä aloilla, mukaan lukien tehostettu tilannetietoisuus, suojelu, liikkuvuus, logistiikka ja lääkintätuki sekä strategiset edellytykset.

| (29) | Jäsenvaltioiden komitean, jäljempänä ’komitea’, olisi avustettava komissiota työohjelman laatimisessa. Komission olisi pyrittävä löytämään ratkaisuja, joilla on mahdollisimman laaja tuki komiteassa. Komitea voi tässä yhteydessä kokoontua kansallisten puolustusasiantuntijoiden kokoonpanossa antaakseen erityistä apua komissiolle. Jäsenvaltiot nimeävät edustajansa komiteaan. Komitean jäsenille olisi annettava hyvissä ajoin ja tosiasiallisesti mahdollisuus tarkastella täytäntöönpanosäädöksiä koskevia ehdotuksia ja ilmaista näkemyksensä. |
| --- | --- |

(29)

Jäsenvaltioiden komitean, jäljempänä ’komitea’, olisi avustettava komissiota työohjelman laatimisessa. Komission olisi pyrittävä löytämään ratkaisuja, joilla on mahdollisimman laaja tuki komiteassa. Komitea voi tässä yhteydessä kokoontua kansallisten puolustusasiantuntijoiden kokoonpanossa antaakseen erityistä apua komissiolle. Jäsenvaltiot nimeävät edustajansa komiteaan. Komitean jäsenille olisi annettava hyvissä ajoin ja tosiasiallisesti mahdollisuus tarkastella täytäntöönpanosäädöksiä koskevia ehdotuksia ja ilmaista näkemyksensä.

| (30) | Koska unioni tunnustaa pk-yrityksiä koskevassa politiikassaan ne unionin talouskasvun, innovoinnin, työllistämisen ja sosiaalisen integraation avaintekijäksi ja koska tuettavat toimet edellyttävät yleensä valtioiden välistä yhteistyötä, on tärkeää, että työohjelmassa otetaan huomioon ja mahdollistetaan pk-yritysten avoin ja läpinäkyvä rajatylittävä pääsy ja osallistuminen ja että sen vuoksi vähintään kymmenen prosenttia kokonaistalousarviosta kohdennetaan tällaisiin toimiin, minkä ansiosta pk-yritykset voidaan sisällyttää toimien arvoketjuihin. Yksi hankeluokka olisi varattava erityisesti pk-yrityksille. |
| --- | --- |

(30)

Koska unioni tunnustaa pk-yrityksiä koskevassa politiikassaan ne unionin talouskasvun, innovoinnin, työllistämisen ja sosiaalisen integraation avaintekijäksi ja koska tuettavat toimet edellyttävät yleensä valtioiden välistä yhteistyötä, on tärkeää, että työohjelmassa otetaan huomioon ja mahdollistetaan pk-yritysten avoin ja läpinäkyvä rajatylittävä pääsy ja osallistuminen ja että sen vuoksi vähintään kymmenen prosenttia kokonaistalousarviosta kohdennetaan tällaisiin toimiin, minkä ansiosta pk-yritykset voidaan sisällyttää toimien arvoketjuihin. Yksi hankeluokka olisi varattava erityisesti pk-yrityksille.

| (31) | Ohjelman onnistumisen takaamiseksi komission olisi pyrittävä käymään vuoropuhelua laajamittaisesti Euroopan elinkeinoelämän kanssa, mukaan lukien pk-yritykset ja muut kuin puolustusalan perinteiset tavarantoimittajat. |
| --- | --- |

(31)

Ohjelman onnistumisen takaamiseksi komission olisi pyrittävä käymään vuoropuhelua laajamittaisesti Euroopan elinkeinoelämän kanssa, mukaan lukien pk-yritykset ja muut kuin puolustusalan perinteiset tavarantoimittajat.

| (32) | Jotta Euroopan puolustusviraston puolustusalan asiantuntemusta voitaisiin käyttää hyödyksi ja Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa sille annetun toimivallan mukaisesti, se olisi kutsuttava tarkkailijaksi komiteaan. Myös Euroopan ulkosuhdehallinto olisi kutsuttava osallistumaan komitean kokouksiin. |
| --- | --- |

(32)

Jotta Euroopan puolustusviraston puolustusalan asiantuntemusta voitaisiin käyttää hyödyksi ja Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa sille annetun toimivallan mukaisesti, se olisi kutsuttava tarkkailijaksi komiteaan. Myös Euroopan ulkosuhdehallinto olisi kutsuttava osallistumaan komitean kokouksiin.

| (33) | Komission tai asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen olisi pääsääntöisesti järjestettävä mainitussa asetuksessa säädettyjä kilpailuun perustuvia ehdotuspyyntöjä ohjelmasta rahoitettavien toimien valitsemiseksi ja varmistettava, että hallinnolliset menettelyt ovat mahdollisimman yksinkertaisia ja aiheuttavat mahdollisimman vähän lisäkustannuksia. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa olosuhteissa unionin rahoitusta voidaan kuitenkin myöntää myös komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 (7) 190 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(33)

Komission tai asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen olisi pääsääntöisesti järjestettävä mainitussa asetuksessa säädettyjä kilpailuun perustuvia ehdotuspyyntöjä ohjelmasta rahoitettavien toimien valitsemiseksi ja varmistettava, että hallinnolliset menettelyt ovat mahdollisimman yksinkertaisia ja aiheuttavat mahdollisimman vähän lisäkustannuksia. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa olosuhteissa unionin rahoitusta voidaan kuitenkin myöntää myös komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 (7) 190 artiklan mukaisesti.

| (34) | Arvioituaan ehdotukset sellaisten riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella, joiden luotettavuus jäsenvaltioiden olisi varmistettava, komission olisi valittava ohjelmasta rahoitettavat toimet. Komission olisi perustettava riippumattomien asiantuntijoiden tietokanta. Tietokantaa ei tulisi tehdä julkiseksi. Riippumattomat asiantuntijat olisi nimettävä osaamisensa, kokemuksensa ja tietämyksensä perusteella ottaen huomioon heille osoitetut tehtävät. Komission olisi riippumattomia asiantuntijoita nimittäessään mahdollisuuksien mukaan toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, joiden avulla tavoitellaan asiantuntijaryhmissä ja arviointilautakunnissa eri osaamisen, kokemuksen, tietämyksen, maantieteellisen jakauman ja sukupuolten edustuksen kannalta tasapainoista kokoonpanoa ja ottaen huomioon kyseisen toimen edustaman alan tilanteen. Olisi myös pyrittävä asiantuntijoiden asianmukaiseen kiertoon ja yksityisen ja julkisen sektorin asianmukaiseen tasapainoon. Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta hyväksyä työohjelma ja panna se täytäntöön sekä myöntää rahoitus valittuihin toimiin. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (8) mukaisesti. Jäsenvaltioille olisi ilmoitettava arvioinnin tuloksista ja rahoitettujen toimien edistymisestä. |
| --- | --- |

(34)

Arvioituaan ehdotukset sellaisten riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella, joiden luotettavuus jäsenvaltioiden olisi varmistettava, komission olisi valittava ohjelmasta rahoitettavat toimet. Komission olisi perustettava riippumattomien asiantuntijoiden tietokanta. Tietokantaa ei tulisi tehdä julkiseksi. Riippumattomat asiantuntijat olisi nimettävä osaamisensa, kokemuksensa ja tietämyksensä perusteella ottaen huomioon heille osoitetut tehtävät. Komission olisi riippumattomia asiantuntijoita nimittäessään mahdollisuuksien mukaan toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, joiden avulla tavoitellaan asiantuntijaryhmissä ja arviointilautakunnissa eri osaamisen, kokemuksen, tietämyksen, maantieteellisen jakauman ja sukupuolten edustuksen kannalta tasapainoista kokoonpanoa ja ottaen huomioon kyseisen toimen edustaman alan tilanteen. Olisi myös pyrittävä asiantuntijoiden asianmukaiseen kiertoon ja yksityisen ja julkisen sektorin asianmukaiseen tasapainoon. Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta hyväksyä työohjelma ja panna se täytäntöön sekä myöntää rahoitus valittuihin toimiin. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (8) mukaisesti. Jäsenvaltioille olisi ilmoitettava arvioinnin tuloksista ja rahoitettujen toimien edistymisestä.

| (35) | Kyseisten täytäntöönpanosäädösten hyväksymiseen olisi sovellettava tarkastelumenettelyä ottaen huomioon säädösten merkittävät vaikutukset tämän asetuksen täytäntöönpanolle. |
| --- | --- |

(35)

Kyseisten täytäntöönpanosäädösten hyväksymiseen olisi sovellettava tarkastelumenettelyä ottaen huomioon säädösten merkittävät vaikutukset tämän asetuksen täytäntöönpanolle.

| (36) | Komission olisi ohjelman lopussa laadittava täytäntöönpanokertomus, jossa tarkastellaan rahoitustoimintoja niiden rahoituksen täytäntöönpanon tulosten ja mahdollisuuksien mukaan niiden vaikutusten kannalta. Täytäntöönpanokertomuksessa olisi myös analysoitava pk-yritysten ja mid-cap-yritysten rajatylittävää osallistumista ohjelman mukaisiin toimiin sekä pk-yritysten ja mid-cap-yritysten osallistumista globaaliin arvoketjuun. Kertomukseen olisi lisäksi sisällytettävä tiedot tuensaajien alkuperästä ja syntyneiden immateriaalioikeuksien jakautumisesta. |
| --- | --- |

(36)

Komission olisi ohjelman lopussa laadittava täytäntöönpanokertomus, jossa tarkastellaan rahoitustoimintoja niiden rahoituksen täytäntöönpanon tulosten ja mahdollisuuksien mukaan niiden vaikutusten kannalta. Täytäntöönpanokertomuksessa olisi myös analysoitava pk-yritysten ja mid-cap-yritysten rajatylittävää osallistumista ohjelman mukaisiin toimiin sekä pk-yritysten ja mid-cap-yritysten osallistumista globaaliin arvoketjuun. Kertomukseen olisi lisäksi sisällytettävä tiedot tuensaajien alkuperästä ja syntyneiden immateriaalioikeuksien jakautumisesta.

| (37) | Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset. |
| --- | --- |

(37)

Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset.

| (38) | Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava ohjelman tekeminen tunnetuksi mahdollisimman laajalti, jotta lisätään sen vaikuttavuutta ja parannetaan siten jäsenvaltioiden puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja puolustusvoimavaroja. |
| --- | --- |

(38)

Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava ohjelman tekeminen tunnetuksi mahdollisimman laajalti, jotta lisätään sen vaikuttavuutta ja parannetaan siten jäsenvaltioiden puolustusteollisuuden kilpailukykyä ja puolustusvoimavaroja.

| (39) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita kustannusten ja riskien vuoksi, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(39)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita kustannusten ja riskien vuoksi, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tällä asetuksella perustetaan unionin toimia koskeva Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, 1 päivän tammikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’järjestelmäprototyypillä’ tuotteen tai teknologian mallia, jolla voidaan osoittaa suoritustaso operatiivisessa ympäristössä; |
| --- | --- |

1)

’järjestelmäprototyypillä’ tuotteen tai teknologian mallia, jolla voidaan osoittaa suoritustaso operatiivisessa ympäristössä;

| 2) | ’hyväksymisellä’ koko prosessia, jossa osoitetaan, että puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian suunnittelu täyttää eritellyt vaatimukset, ja annetaan objektiivinen näyttö siitä, että tietyt suunnittelua koskevat vaatimukset on osoitetusti täytetty; |
| --- | --- |

2)

’hyväksymisellä’ koko prosessia, jossa osoitetaan, että puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian suunnittelu täyttää eritellyt vaatimukset, ja annetaan objektiivinen näyttö siitä, että tietyt suunnittelua koskevat vaatimukset on osoitetusti täytetty;

| 3) | ’sertifioinnilla’ prosessia, jossa kansallinen viranomainen varmentaa, että puolustukseen liittyvä tuote, aineellinen tai aineeton komponentti tai teknologia noudattaa sovellettavia säännöksiä; |
| --- | --- |

3)

’sertifioinnilla’ prosessia, jossa kansallinen viranomainen varmentaa, että puolustukseen liittyvä tuote, aineellinen tai aineeton komponentti tai teknologia noudattaa sovellettavia säännöksiä;

| 4) | ’yrityksellä’ taloudellista toimintaa harjoittavaa yhteisöä, sen oikeudellisesta asemasta ja rahoitustavasta riippumatta, joka on sijoittautunut siihen jäsenvaltioon, jossa se on rekisteröity kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

4)

’yrityksellä’ taloudellista toimintaa harjoittavaa yhteisöä, sen oikeudellisesta asemasta ja rahoitustavasta riippumatta, joka on sijoittautunut siihen jäsenvaltioon, jossa se on rekisteröity kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

| 5) | ’johtorakenteella’ kansallisen lain mukaisesti nimettyä ja tapauksen mukaan toimitusjohtajalle raportoivaa yrityksen elintä, jolle on annettu valtuudet määritellä yrityksen strategia, tavoitteet ja yleinen johtaminen ja joka valvoo ja seuraa yrityksen johdon päätöksentekoa; |
| --- | --- |

5)

’johtorakenteella’ kansallisen lain mukaisesti nimettyä ja tapauksen mukaan toimitusjohtajalle raportoivaa yrityksen elintä, jolle on annettu valtuudet määritellä yrityksen strategia, tavoitteet ja yleinen johtaminen ja joka valvoo ja seuraa yrityksen johdon päätöksentekoa;

| 6) | ’kolmannen maan yhteisöllä’ kolmanteen maahan sijoittautunutta yhteisöä tai, jos se on sijoittautunut unioniin, yhteisöä, jonka johtorakenteet ovat kolmannessa maassa; |
| --- | --- |

6)

’kolmannen maan yhteisöllä’ kolmanteen maahan sijoittautunutta yhteisöä tai, jos se on sijoittautunut unioniin, yhteisöä, jonka johtorakenteet ovat kolmannessa maassa;

| 7) | ’määräysvallalla’ kykyä käyttää määräävää vaikutusvaltaa yrityksessä joko suoraan tai yhden tai useamman muun yrityksen välityksellä; |
| --- | --- |

7)

’määräysvallalla’ kykyä käyttää määräävää vaikutusvaltaa yrityksessä joko suoraan tai yhden tai useamman muun yrityksen välityksellä;

| 8) | ’pienillä ja keskisuurilla yrityksillä’ tai ’pk-yrityksillä’ komission suosituksen 2003/361/EY (9) liitteessä olevan I osaston 2 artiklassa määriteltyjä pieniä ja keskisuuria yrityksiä; |
| --- | --- |

8)

’pienillä ja keskisuurilla yrityksillä’ tai ’pk-yrityksillä’ komission suosituksen 2003/361/EY (9) liitteessä olevan I osaston 2 artiklassa määriteltyjä pieniä ja keskisuuria yrityksiä;

9

| 9) | ’markkina-arvoltaan keskisuuri yritys’ tai ’mid-cap-yritys’ yritys, joka ei ole pk-yritys ja jossa on enintään 3 000 työntekijää ja jonka henkilöstömäärä lasketaan suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevan I osaston 3–6 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

9)

’markkina-arvoltaan keskisuuri yritys’ tai ’mid-cap-yritys’ yritys, joka ei ole pk-yritys ja jossa on enintään 3 000 työntekijää ja jonka henkilöstömäärä lasketaan suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevan I osaston 3–6 artiklan mukaisesti;

| 10) | ’konsortiolla’ yritysten yhteenliittymää, joka on muodostettu ohjelman puitteissa toteutettavaa tointa varten. |
| --- | --- |

10)

’konsortiolla’ yritysten yhteenliittymää, joka on muodostettu ohjelman puitteissa toteutettavaa tointa varten.

3 artikla

Tavoitteet

Ohjelmalla on seuraavat tavoitteet:

| a) | edistetään kaikkialla unionissa puolustusteollisuuden kilpailukykyä, tehokkuutta ja innovointikapasiteettia ja lisätään näin unionin strategista autonomiaa tukemalla toimia niiden kehittämisvaiheessa; |
| --- | --- |

a)

edistetään kaikkialla unionissa puolustusteollisuuden kilpailukykyä, tehokkuutta ja innovointikapasiteettia ja lisätään näin unionin strategista autonomiaa tukemalla toimia niiden kehittämisvaiheessa;

| b) | tuetaan ja kannustetaan kaikkialla unionissa yritysten, pk-yritykset ja mid-cap-yritykset mukaan luettuina, yhteistyötä, myös rajatylittävää yhteistyötä, sekä jäsenvaltioiden yhteistoimintaa, kehitettäessä puolustustuotteita tai -teknologioita lujittaen samalla puolustusalan toimitus- ja arvoketjuja ja parantaen niiden ketteryyttä sekä edistäen puolustusjärjestelmien standardointia ja niiden yhteentoimivuutta.
  Tällaisessa yhteistyössä on noudatettava jäsenvaltioiden yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja erityisesti voimavarojen kehittämissuunnitelman puitteissa sopimia puolustusvoimavarojen prioriteetteja.
  Tarvittaessa tässä yhteydessä voidaan ottaa huomioon myös alueelliset ja kansainväliset prioriteetit, kun ne palvelevat yhteisessä ulko- ja turvallisuuspolitiikassa määritettyjä unionin turvallisuus- ja puolustusetuja, ottaen huomioon tarpeen välttää tarpeetonta päällekkäisyyttä, jos niissä ei ole suljettu pois minkään jäsenvaltion osallistumismahdollisuutta; |
| --- | --- |

b)

tuetaan ja kannustetaan kaikkialla unionissa yritysten, pk-yritykset ja mid-cap-yritykset mukaan luettuina, yhteistyötä, myös rajatylittävää yhteistyötä, sekä jäsenvaltioiden yhteistoimintaa, kehitettäessä puolustustuotteita tai -teknologioita lujittaen samalla puolustusalan toimitus- ja arvoketjuja ja parantaen niiden ketteryyttä sekä edistäen puolustusjärjestelmien standardointia ja niiden yhteentoimivuutta.

Tällaisessa yhteistyössä on noudatettava jäsenvaltioiden yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja erityisesti voimavarojen kehittämissuunnitelman puitteissa sopimia puolustusvoimavarojen prioriteetteja.

Tarvittaessa tässä yhteydessä voidaan ottaa huomioon myös alueelliset ja kansainväliset prioriteetit, kun ne palvelevat yhteisessä ulko- ja turvallisuuspolitiikassa määritettyjä unionin turvallisuus- ja puolustusetuja, ottaen huomioon tarpeen välttää tarpeetonta päällekkäisyyttä, jos niissä ei ole suljettu pois minkään jäsenvaltion osallistumismahdollisuutta;

| c) | kannustetaan puolustusalan tutkimustulosten parempaan hyödyntämiseen ja edistetään tutkimusvaiheen jälkeistä kehittämistä ja tuetaan näin Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukykyä sisämarkkinoilla ja maailmanmarkkinoilla, tarvittaessa myös yhtenäistämällä. |
| --- | --- |

c)

kannustetaan puolustusalan tutkimustulosten parempaan hyödyntämiseen ja edistetään tutkimusvaiheen jälkeistä kehittämistä ja tuetaan näin Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukykyä sisämarkkinoilla ja maailmanmarkkinoilla, tarvittaessa myös yhtenäistämällä.

4 artikla

Talousarvio

Rahoituspuitteet ohjelman toteuttamiseksi 1 päivän tammikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisellä kaudella ovat 500 miljoonaa euroa käypinä hintoina.

Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.

5 artikla

Yleiset rahoitussäännökset

1.   Unionin rahoitustukea voidaan myöntää asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisina rahoitustyyppeinä, erityisesti avustuksina ja poikkeuksellisissa olosuhteissa julkisina hankintoina.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut rahoitustyypit ja toteutustavat on valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityiset tavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja eturistiriitojen riski.

3.   Komissio vastaa unionin rahoitustuen täytäntöönpanosta asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti joko suoraan tai välillisesti antamalla talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä mainitun asetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdassa luetelluille yhteisöille.

4.   Jäsenvaltioiden on tarvittaessa nimitettävä projektipäällikkö. Komissio kuulee projektipäällikköä toimen yhteydessä saavutetusta edistyksestä ennen maksun suorittamista tukikelpoisille edunsaajille.

6 artikla

Tukikelpoiset toimet

1.   Ohjelmasta tuetaan toimia, joita tuensaajat toteuttavat sellaisten toimien kehittämisvaiheessa, jotka koskevat joko uusien puolustustuotteiden ja -teknologioiden kehittämistä tai olemassa olevien tuotteiden ja teknologioiden parantamista edellyttäen, että parantamistoimen toteuttamisen edellyttämän olemassa olevan tiedon käyttäminen ei ole kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön toimesta, suoraan tai välillisesti yhden tai useamman muun yrityksen välityksellä rajoitettua.

Tukikelpoisen toimen on liityttävä yhteen tai useampaan seuraavista:

| a) | tutkimukset, kuten toteutettavuustutkimukset, ja muut liitännäistoimenpiteet; |
| --- | --- |

a)

tutkimukset, kuten toteutettavuustutkimukset, ja muut liitännäistoimenpiteet;

| b) | puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian suunnittelu sekä sellaiset tekniset eritelmät, joihin tällainen suunnittelu on perustunut, mukaan lukien osittaiset testit riskien vähentämiseksi teollisuus- tai tunnusomaisessa ympäristössä; |
| --- | --- |

b)

puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian suunnittelu sekä sellaiset tekniset eritelmät, joihin tällainen suunnittelu on perustunut, mukaan lukien osittaiset testit riskien vähentämiseksi teollisuus- tai tunnusomaisessa ympäristössä;

| c) | järjestelmäprototyypin luominen puolustukseen liittyvästä tuotteesta, aineellisesta tai aineettomasta komponentista tai teknologiasta; |
| --- | --- |

c)

järjestelmäprototyypin luominen puolustukseen liittyvästä tuotteesta, aineellisesta tai aineettomasta komponentista tai teknologiasta;

| d) | puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian testaaminen; |
| --- | --- |

d)

puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian testaaminen;

| e) | puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian hyväksyminen; |
| --- | --- |

e)

puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian hyväksyminen;

| f) | puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian sertifiointi; |
| --- | --- |

f)

puolustukseen liittyvän tuotteen, aineellisen tai aineettoman komponentin tai teknologian sertifiointi;

| g) | sellaisten teknologioiden tai voimavarojen kehittäminen, jotka lisäävät puolustukseen liittyvien tuotteiden ja teknologioiden tehokkuutta niiden koko elinkaaren aikana. |
| --- | --- |

g)

sellaisten teknologioiden tai voimavarojen kehittäminen, jotka lisäävät puolustukseen liittyvien tuotteiden ja teknologioiden tehokkuutta niiden koko elinkaaren aikana.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut toimet on toteutettava sellaisten yritysten yhteistyönä, jotka kuuluvat konsortioon, joka koostuu vähintään kolmesta tukikelpoisesta yhteisöstä, jotka ovat sijoittautuneet vähintään kolmeen eri jäsenvaltioon. Vähintään kolme näistä tukikelpoisista yhteisöistä, jotka ovat sijoittautuneet vähintään kahteen eri jäsenvaltioon, ei saa olla suoraan tai välillisesti saman yhteisön määräysvallassa, eivätkä ne saa olla toistensa määräysvallassa.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun konsortion on näytettävä toteuttamiskelpoisuus toteen osoittamalla, että toimen kustannukset, joita ei kateta unionin tuella, katetaan muilla rahoitustavoilla, kuten jäsenvaltioiden rahoitusosuuksilla.

4.   Edellä 1 kohdan c–g alakohdassa tarkoitettujen toimien osalta konsortioiden on todistettava, että ne edistävät Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukykyä, osoittamalla, että vähintään kaksi jäsenvaltiota aikoo hankkia lopputuotteen tai käyttää kyseistä teknologiaa koordinoidulla tavalla, mukaan lukien tarvittaessa yhteisin hankinnoin.

5.   Edellä 1 kohdan b alakohdan mukaisten toimien on perustuttava vähintään kahden jäsenvaltion yhdessä sopimiin yhteisiin vaatimuksiin. Edellä 1 kohdan c–g alakohdassa mukaisten toimien on perustuttava niiden jäsenvaltioiden yhteisesti sopimiin teknisiin eritelmiin, jotka osallistuvat toimen rahoitukseen tai aikovat hankkia lopputuotteen yhdessä tai käyttää teknologiaa yhdessä 3 ja 4 artiklan mukaisesti, näin vahvistaen järjestelmien standardisointia ja yhteentoimivuutta.

6.   Tuotteiden tai teknologioiden, joiden käyttö, kehittäminen tai tuotanto ovat kansainvälisen oikeuden mukaan kiellettyjä, kehitystoimet eivät ole ohjelman nojalla tukikelpoisia.

7 artikla

Tukikelpoiset yhteisöt

1.   Tuensaajien ja toimeen osallistuvien alihankkijoiden on oltava unioniin sijoittautuneita julkisia tai yksityisiä yrityksiä.

2.   Tuensaajien ja toimeen osallistuvien alihankkijoiden infrastruktuurien, välineiden, omaisuuden ja resurssien, joita käytetään ohjelmasta rahoitetuissa toimissa, on sijaittava unionin alueella koko toimen keston ajan, ja niiden johtorakenteiden on oltava sijoittautuneita unioniin.

3.   Ohjelmasta rahoitettujen toimien osalta tuensaajat ja toimiin osallistuvat alihankkijat eivät saa olla kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön määräysvallassa.

4.   Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 3 kohdassa säädetään, ja jollei 15 artiklan 2 kohdasta muuta johdu, unioniin sijoittautunut ja kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön määräysvallassa oleva yritys on tukikelpoinen tuensaaja tai toimeen osallistuva alihankkija vain, jos jäsenvaltio, johon se on sijoittautunut, asettaa komission saataville kansallisten menettelyjensä mukaisesti hyväksymänsä takeet. Kyseiset takeet voivat koskea yrityksen unioniin sijoittautunutta johtorakennetta. Jos jäsenvaltio, johon yritys on sijoittautunut, pitää sitä asianmukaisena, kyseiset takeet voivat myös koskea yrityksen määräysvaltaan liittyviä erityisiä valtiollisia oikeuksia.

Takeilla on vakuutettava, että tällaisen yrityksen toimeen osallistuminen ei ole ristiriidassa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustusetujen kanssa, sellaisina kuin ne on vahvistettu yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan yhteydessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla, eikä 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden kanssa. Takeiden on myös oltava 12 artiklan säännösten mukaisia. Takeissa on erityisesti perusteltava, että toimen osalta on käytössä toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että:

| a) | yrityksen määräysvaltaa ei harjoiteta tavalla, joka hillitsee tai rajoittaa sen kykyä toteuttaa tointa ja tuottaa tuloksia, rajoittaa sen infrastruktuuria, välineitä, omaisuutta, resursseja, immateriaalioikeuksia tai toimen edellyttämää osaamista taikka heikentää sen valmiuksia ja toimen toteuttamisen edellyttämiä standardeja; |
| --- | --- |

a)

yrityksen määräysvaltaa ei harjoiteta tavalla, joka hillitsee tai rajoittaa sen kykyä toteuttaa tointa ja tuottaa tuloksia, rajoittaa sen infrastruktuuria, välineitä, omaisuutta, resursseja, immateriaalioikeuksia tai toimen edellyttämää osaamista taikka heikentää sen valmiuksia ja toimen toteuttamisen edellyttämiä standardeja;

| b) | kolmannen maan ja kolmannen maan yhteisöjen pääsy toimeen liittyviin arkaluontoisiin tietoihin estetään, ja toimeen osallistuvilla työntekijöillä ja muilla henkilöillä on tarvittaessa kansallinen turvallisuusselvitys; |
| --- | --- |

b)

kolmannen maan ja kolmannen maan yhteisöjen pääsy toimeen liittyviin arkaluontoisiin tietoihin estetään, ja toimeen osallistuvilla työntekijöillä ja muilla henkilöillä on tarvittaessa kansallinen turvallisuusselvitys;

| c) | omistusoikeus toimesta saatavaan henkiseen omaisuuteen ja toimen tuloksiin säilyy tuensaajalla toimen aikana ja sen päättymisen jälkeen, kolmas maa tai kolmannen maan yhteisö ei valvo tai rajoita niitä, eikä niitä viedä unionin ulkopuolelle, eikä unionin ulkopuolelta anneta niitä koskevia käyttöoikeuksia ilman sen jäsenvaltion suostumusta, johon yritys on sijoittautunut ja 3 artiklassa vahvistettuja tavoitteita noudattaen. |
| --- | --- |

c)

omistusoikeus toimesta saatavaan henkiseen omaisuuteen ja toimen tuloksiin säilyy tuensaajalla toimen aikana ja sen päättymisen jälkeen, kolmas maa tai kolmannen maan yhteisö ei valvo tai rajoita niitä, eikä niitä viedä unionin ulkopuolelle, eikä unionin ulkopuolelta anneta niitä koskevia käyttöoikeuksia ilman sen jäsenvaltion suostumusta, johon yritys on sijoittautunut ja 3 artiklassa vahvistettuja tavoitteita noudattaen.

Mikäli jäsenvaltio, johon yritys on sijoittautunut, katsoo sen asianmukaiseksi, voidaan antaa lisätakeita.

Komissio tiedottaa 13 artiklassa tarkoitetulle komitealle tämän kohdan mukaisesti tukikelpoisina pidetyistä yrityksistä.

5.   Jos unionissa ei ole helposti saatavilla kilpailukykyisiä korvikkeita, tuensaajat ja toimeen osallistuvat alihankkijat voivat käyttää omaisuuttaan, infrastruktuuriaan, välineitään ja resurssejaan, jotka sijaitsevat tai joita pidetään jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella, edellyttäen, että tämä käyttö ei ole ristiriidassa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustusetujen kanssa, että käyttö on ohjelman tavoitteiden mukaista ja että se on täysin sopusoinnussa 12 artiklan kanssa.

Tähän toimintaan liittyviin kustannuksiin ei voida myöntää rahoitusta ohjelmasta.

6.   Tukikelpoista toimea toteuttaessaan toimeen osallistuvat tuensaajat ja toimeen osallistuvat alihankkijat voivat myös tehdä yhteistyötä sellaisten yritysten kanssa, jotka ovat sijoittautuneet jäsenvaltioiden alueen ulkopuolelle tai jotka ovat kolmannen maan tai kolmannen maan yhteisön määräysvallassa, myös käyttäen omaisuutta, infrastruktuuria, välineitä ja resursseja, edellyttäen että tämä ei ole ristiriidassa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustusetujen kanssa. Tällaisessa yhteistyössä on noudatettava 3 artiklassa vahvistettuja tavoitteita ja 12 artiklaa täysimääräisesti.

Kolmannella maalla tai muulla kolmannen maan yhteisöllä ei saa olla luvatonta pääsyä toimen toteuttamiseen liittyviin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin, ja on vältettävä toimen kannalta olennaisten resurssien toimitusvarmuuteen kohdistuvia mahdollisia kielteisiä vaikutuksia.

Tähän toimintaan liittyviin kustannuksiin ei voida myöntää rahoitusta ohjelmasta.

7.   Tuensaajien on toimitettava kaikki asiaa koskevat tiedot, jotka ovat tarpeen tukikelpoisuusperusteiden arvioimiseksi. Jos toimen toteuttamisen aikana tapahtuu muutoksia, jotka saattaisivat kyseenalaistaa tukikelpoisuusperusteiden täyttymisen, yrityksen on ilmoitettava tästä komissiolle, joka arvioi, täyttyvätkö tukikelpoisuusperusteet edelleen, ja käsittelee toimen rahoitukseen liittyviä mahdollisia seurauksia.

8.   Tässä artiklassa toimeen osallistuvilla alihankkijoilla tarkoitetaan tuensaajaan suorassa sopimussuhteessa olevia alihankkijoita, toisia alihankkijoita, joille on kohdennettu vähintään kymmenen prosenttia toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, sekä alihankkijoita, jotka saattavat edellyttää pääsyä turvallisuusluokiteltuihin tietoihin sopimuksen toteuttamiseksi.

8 artikla

Yritysten antama vakuutus

Jokaisen konsortioon kuuluvan yrityksen, joka haluaa osallistua toimeen, on vakuutettava kirjallisesti olevansa täysin tietoinen sovellettavasta kansallisesta ja unionin oikeudesta, joka koskee puolustusalan toimia, ja noudattavansa sitä.

9 artikla

Konsortio

1.   Jos unionin rahoitustuki myönnetään avustuksena ja konsortio haluaa osallistua toimeen, konsortion on nimitettävä yksi jäsenistään koordinaattoriksi. Koordinaattori on yksilöitävä avustussopimuksessa. Koordinaattori toimii konsortion jäsenten välisenä pääasiallisena yhteyspisteenä suhteissa komissioon tai asiasta vastaavaan rahoituselimeen, ellei avustussopimuksessa toisin määrätä tai jos avustussopimuksen mukaiset velvoitteet on jätetty täyttämättä.

2.   Toimeen osallistuvien konsortion jäsenten on tehtävä sisäinen sopimus, jossa vahvistetaan niiden oikeudet ja velvoitteet avustussopimuksen mukaisen toimen toteuttamisen osalta, lukuun ottamatta työohjelmassa tai ehdotuspyynnössä mainittuja asianmukaisesti perusteltuja tapauksia. Sisäisen sopimuksen on sisällettävä myös kehitettyihin tuotteisiin tai teknologioihin liittyviä immateriaalioikeuksia koskevat järjestelyt.

10 artikla

Avustuksen myöntämisperusteet

Ohjelmasta rahoitettaviksi ehdotetut toimet on arvioitava kullakin seuraavalla perusteella:

| a) | huippuosaamisen edistäminen erityisesti osoittamalla, että ehdotettu toimi tarjoaa merkittäviä etuja nykyisiin puolustustuotteisiin tai -teknologioihin verrattuna; |
| --- | --- |

a)

huippuosaamisen edistäminen erityisesti osoittamalla, että ehdotettu toimi tarjoaa merkittäviä etuja nykyisiin puolustustuotteisiin tai -teknologioihin verrattuna;

| b) | innovoinnin edistäminen erityisesti osoittamalla, että ehdotettu toimi sisältää uraauurtavia tai uusia konsepteja ja lähestymistapoja, uusia lupaavia tulevia teknologisia parannuksia tai sellaisten teknologioiden tai konseptien soveltamista, joita ei ole aiemmin sovellettu puolustusalalla; |
| --- | --- |

b)

innovoinnin edistäminen erityisesti osoittamalla, että ehdotettu toimi sisältää uraauurtavia tai uusia konsepteja ja lähestymistapoja, uusia lupaavia tulevia teknologisia parannuksia tai sellaisten teknologioiden tai konseptien soveltamista, joita ei ole aiemmin sovellettu puolustusalalla;

| c) | puolustusalan yritysten kilpailukyvyn ja kasvun edistäminen kaikkialla unionissa, erityisesti luomalla uusia markkinamahdollisuuksia; |
| --- | --- |

c)

puolustusalan yritysten kilpailukyvyn ja kasvun edistäminen kaikkialla unionissa, erityisesti luomalla uusia markkinamahdollisuuksia;

| d) | Euroopan puolustusteollisuuden teollisen autonomian sekä unionin turvallisuus- ja puolustusetujen edistäminen parantamalla puolustustuotteita tai -teknologioita jäsenvaltioiden yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja erityisesti voimavarojen kehittämissuunnitelman puitteissa sopimien puolustusvoimavarojen prioriteettien ja tarvittaessa alueellisten ja kansainvälisten prioriteettien mukaisesti, edellyttäen, että ne palvelevat unionin turvallisuus- ja puolustusetuja eivätkä sulje pois minkään jäsenvaltion osallistumismahdollisuutta; |
| --- | --- |

d)

Euroopan puolustusteollisuuden teollisen autonomian sekä unionin turvallisuus- ja puolustusetujen edistäminen parantamalla puolustustuotteita tai -teknologioita jäsenvaltioiden yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja erityisesti voimavarojen kehittämissuunnitelman puitteissa sopimien puolustusvoimavarojen prioriteettien ja tarvittaessa alueellisten ja kansainvälisten prioriteettien mukaisesti, edellyttäen, että ne palvelevat unionin turvallisuus- ja puolustusetuja eivätkä sulje pois minkään jäsenvaltion osallistumismahdollisuutta;

| e) | se osuus toimen kokonaistalousarvosta, joka kohdennetaan osallistumista varten pk-yrityksille, jotka ovat sijoittautuneet unioniin ja tuottavat teollista tai teknologista lisäarvoa konsortion jäseninä, alihankkijoina tai toimitusketjun muina yrityksinä, ja erityisesti se osuus toimen kokonaistalousarvosta, joka kohdennetaan osallistumista varten niille pk-yrityksille, jotka ovat sijoittautuneet muihin jäsenvaltioihin kuin niihin, joihin konsortion muodostaneet muut kuin pk-yritykset ovat sijoittautuneet; |
| --- | --- |

e)

se osuus toimen kokonaistalousarvosta, joka kohdennetaan osallistumista varten pk-yrityksille, jotka ovat sijoittautuneet unioniin ja tuottavat teollista tai teknologista lisäarvoa konsortion jäseninä, alihankkijoina tai toimitusketjun muina yrityksinä, ja erityisesti se osuus toimen kokonaistalousarvosta, joka kohdennetaan osallistumista varten niille pk-yrityksille, jotka ovat sijoittautuneet muihin jäsenvaltioihin kuin niihin, joihin konsortion muodostaneet muut kuin pk-yritykset ovat sijoittautuneet;

| f) | 6 artiklan 1 kohdan c–f alakohdassa tarkoitettujen toimien osalta Euroopan puolustusteollisuuden jatkuvan yhdentymisen edistäminen, mitä varten tuensaajien on osoitettava, että jäsenvaltiot ovat sitoutuneet käyttämään, omistamaan tai huoltamaan yhdessä lopputuotetta tai teknologiaa. |
| --- | --- |

f)

6 artiklan 1 kohdan c–f alakohdassa tarkoitettujen toimien osalta Euroopan puolustusteollisuuden jatkuvan yhdentymisen edistäminen, mitä varten tuensaajien on osoitettava, että jäsenvaltiot ovat sitoutuneet käyttämään, omistamaan tai huoltamaan yhdessä lopputuotetta tai teknologiaa.

Ensimmäisen kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja perusteita sovellettaessa otetaan tarvittaessa huomioon panos tehokkuuden lisäämiseen puolustustuotteiden ja -teknologioiden koko elinkaaren aikana, mukaan lukien kustannustehokkuus ja mahdollisuus synergiaan hankinta- ja huoltoprosesseissa.

11 artikla

Rahoitusosuudet

1.   Ohjelmasta myönnettävän unionin rahoitustuen määrä saa olla enintään 20 prosenttia 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. Kaikissa muissa tapauksissa tuki voi kattaa toimen tukikelpoiset kustannukset kokonaisuudessaan.

2.   Edellä 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun, pysyvän rakenteellisen yhteistyön yhteydessä kehitetyn toimen rahoitusosuutta voidaan korottaa vielä 10 prosenttiyksiköllä.

3.   Edellä 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun toimen rahoitusosuutta voidaan korottaa tämän kohdan toisessa ja kolmannessa alakohdassa tarkoitetulla tavalla, jos vähintään 10 prosenttia toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista on kohdennettu unioniin sijoittautuneille pk-yrityksille.

Rahoitusosuutta voidaan korottaa prosenttiosuudella, joka vastaa toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista sellaisille pk-yrityksille kohdennettua prosenttiosuutta, jotka ovat sijoittautuneet jäsenvaltioihin, joihin konsortion muodostaneet muut kuin pk-yritykset ovat sijoittautuneet, enintään vielä viidellä prosenttiyksiköllä.

Rahoitusosuutta voidaan korottaa prosenttiosuudella, joka on kaksinkertainen verrattuna toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista sellaisille pk-yrityksille kohdennettuun rahoitusosuuteen, jotka ovat sijoittautuneet muihin kuin toisessa alakohdassa mainittuihin jäsenvaltioihin.

4.   Edellä 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun toimen rahoitusosuutta voidaan korottaa vielä 10 prosenttiyksiköllä, jos vähintään 15 prosenttia toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista on kohdennettu unioniin sijoittautuneille markkina-arvoltaan keskisuurille yrityksille.

5.   Tukikelpoiset välilliset kustannukset määritetään soveltamalla 25 prosentin kiinteää osuutta tukikelpoisista välittömistä kokonaiskustannuksista, joihin ei lueta alihankinnan tukikelpoisia välittömiä kustannuksia.

6.   Edellä olevaan 2, 3 ja 4 kohtaan perustuva toimen rahoitusosuuden kokonaiskorotus ei saa ylittää 35 prosenttiyksikköä.

7.   Ohjelmasta myönnettävä unionin rahoitustuki, mukaan lukien suurempi rahoitusosuus, saa kattaa enintään 100 prosenttia toimen tukikelpoisista kustannuksista.

12 artikla

Omistusoikeus ja immateriaalioikeudet

1.   Unioni ei omista toimesta saatavia tuotteita tai teknologioita, eikä sillä ole mitään oikeutta vaatia toimesta johtuvia immateriaalioikeuksia.

2.   Kolmas maa tai kolmannen maan yhteisö ei saa valvoa tai rajoittaa suoraan eikä yhden tai useamman muun yrityksen välityksellä ohjelman nojalla rahoitettujen toimien tuloksia myöskään teknologian siirron osalta.

3.   Tämä asetus ei vaikuta puolustukseen liittyvien tuotteiden vientipolitiikkaa koskevaan jäsenvaltioiden harkintavaltaan.

4.   Ohjelmasta rahoitusta saaneiden tuensaajien tuottamien tulosten osalta komissiolle on ilmoitettava mahdollisesta omistajuuden siirrosta kolmannelle maalle tai kolmannen maan yhteisölle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 3 kohdan soveltamista. Jos tällainen omistajuuden on ristiriidassa 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden kanssa, ohjelmasta myönnetty rahoitus on maksettava takaisin.

5.   Jos unionin tukea myönnetään tutkimuksen julkisena hankintana, kaikilla jäsenvaltioilla on oikeus saada kirjallisesta pyynnöstään maksutta rajoittamaton lupa hyödyntää tutkimusta.

13 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. Euroopan puolustusvirastoa pyydetään komiteaan tarkkailijaksi esittämään näkemyksiään ja suosituksiaan. Myös Euroopan ulkosuhdehallinto kutsutaan osallistumaan komitean kokouksiin.

Komitea kokoontuu myös erityiskokoonpanoissa muun muassa keskustelemaan puolustusnäkökohdista.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

Jos komitea ei anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tuolloin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

14 artikla

Työohjelma

1.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä kaksivuotisen työohjelman. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Työohjelman on vastattava 3 artiklassa vahvistettuja tavoitteita.

2.   Työohjelmassa vahvistetaan yksityiskohtaisesti ohjelmasta rahoitettavien hankkeiden luokat. Näiden luokkien on oltava 3 artiklan b alakohdassa tarkoitettujen puolustusvoimavarojen prioriteettien mukaisia.

Näihin luokkiin kuuluu seuraavien alojen innovatiivisia puolustustuotteita ja -teknologioita koskevia voimavaroja:

| a) | valmistautuminen, suojelu, käyttöönotto ja kestävyys; |
| --- | --- |

a)

valmistautuminen, suojelu, käyttöönotto ja kestävyys;

| b) | tiedonhallinta ja informaatioylivoima, johto, valvonta, viestitoiminta, tietokoneet, tiedustelu, valvonta, maalinmääritys ja taktinen tiedustelu (C4ISR), kyberpuolustus ja kyberturvallisuus; ja |
| --- | --- |

b)

tiedonhallinta ja informaatioylivoima, johto, valvonta, viestitoiminta, tietokoneet, tiedustelu, valvonta, maalinmääritys ja taktinen tiedustelu (C4ISR), kyberpuolustus ja kyberturvallisuus; ja

| c) | vaikuttaminen ja sen välineet. |
| --- | --- |

c)

vaikuttaminen ja sen välineet.

Työohjelmaan on sisällyttävä myös erityisesti pk-yrityksille varattu hankeluokka.

3.   Työohjelmassa on varmistettava, että vähintään kymmenen prosenttia kokonaistalousarviosta suunnataan pk-yritysten rajatylittävään osallistumiseen.

15 artikla

Arviointi- ja myöntämismenettely

1.   Ohjelmaa toteutettaessa unionin rahoitus myönnetään asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 mukaisesti julkaistujen kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa ja poikkeuksellisissa olosuhteissa unionin rahoitus voidaan myöntää myös delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 190 artiklan mukaisesti.

2.   Komissio arvioi ehdotuspyynnön perusteella jätetyt ehdotukset 6, 7, 8 ja 10 artiklassa säädettyjen tukikelpoisuus- ja myöntämisperusteiden perusteella.

Komissiota avustavat myöntämismenettelyn puitteissa riippumattomat asiantuntijat, joiden luotettavuuden jäsenvaltiot varmistavat. Asiantuntijoiden tulee olla unionin kansalaisia mahdollisimman monesta eri jäsenvaltiosta ja heidät on valittava hakumenettelyn perusteella, jonka tarkoituksena on laatia ehdokkaiden tietokanta.

Edellä 13 artiklassa tarkoitetulle komitealle tiedotetaan vuosittain tietokannan asiantuntijaluettelosta, jotta asiantuntijoiden taustatiedot ovat läpinäkyviä. Komissio varmistaa myös, että asiantuntijat eivät arvioi sellaisia asioita, anna sellaisia asioita koskevia neuvoja tai avusta sellaisissa asioissa, joissa heillä on eturistiriita.

3.   Komissio myöntää täytäntöönpanosäädöksillä rahoituksen valittuihin toimiin kunkin ehdotuspyynnön tai delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 190 artiklan soveltamisen jälkeen. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

16 artikla

Vuosierät

Komissio voi jakaa talousarviositoumukset vuosieriin.

17 artikla

Seuranta ja raportointi

1.   Komissio seuraa säännöllisesti ohjelman toteuttamista ja laatii vuosittain asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 38 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti edistymistä koskevan kertomuksen. Komissio toteuttaa tätä varten tarvittavat seurantajärjestelyt.

2.   Unionin tulevien politiikkatoimien tehokkuuden ja vaikuttavuuden lisäämisen tukemiseksi komissio laatii jälkiarviointia koskevan kertomuksen ja toimittaa sen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomus laaditaan jäsenvaltioiden ja tärkeimpien sidosryhmien asiaankuuluvien kuulemisten perusteella, ja siinä arvioidaan erityisesti edistymistä 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisessa. Siinä analysoidaan myös rajatylittävää osallistumista, myös pk-yritysten ja mid-cap-yritysten, ohjelman mukaisesti toteutetuissa toimissa sekä pk-yritysten ja mid-cap-yritysten integroitumista globaaliin arvoketjuun. Kertomukseen on lisäksi sisällyttävä tiedot tuensaajien alkuperämaista ja mahdollisuuksien mukaan syntyneiden immateriaalioikeuksien jakautumisesta.

18 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1.   Komissio toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että tämän asetuksen nojalla rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudelliset edut suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.

2.   Komissiolla tai sen edustajilla ja tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta ohjelman mukaisesti rahoitusta saaneiden tuensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla tehtäviä tarkastuksia tai, jos kyseessä ovat kansainväliset järjestöt, todennuksia niiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti.

3.   Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 (10) ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (11) säädettyjen säännösten ja menettelyjen mukaisesti tehdä tutkimuksia, mukaan lukien paikalla suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka sopimukseen, joka on saanut rahoitusta ohjelman nojalla, liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.

4.   Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuviin yhteistyösopimuksiin kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, sopimuksiin, avustussopimuksiin ja avustuspäätöksiin on sisällytettävä määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.

19 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2018.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  
  EUVL C 129, 11.4.2018, s. 51.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 3. heinäkuuta 2018 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 16. heinäkuuta 2018.

2

(3)  
  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/43/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta (EUVL L 146, 10.6.2009, s. 1).

5

(6)  Neuvoston yhteinen kanta 2008/944/YUTP, vahvistettu 8 päivänä joulukuuta 2008, sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä (EUVL L 335, 13.12.2008, s. 99).

6

(7)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1268/2012, annettu 29 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

8

(9)  Komission suositus 2003/361/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

10

(11)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

11

---

YHTEINEN LAUSUMA EUROOPAN PUOLUSTUSALAN TEOLLISEN KEHITTÄMISEN OHJELMAN RAHOITUKSESTA

Rajoittamatta budjettivallan käyttäjän oikeuksia vuosittaisessa talousarviomenettelyssä Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat, että Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelmat rahoitetaan vuosina 2019–2020 seuraavasti:

Euroopan parlamentti ja neuvosto

| — | 200 miljoonaa euroa katetaan kohdentamattomasta liikkumavarasta |
| --- | --- |

—

200 miljoonaa euroa katetaan kohdentamattomasta liikkumavarasta

| — | 116,1 miljoonaa euroa katetaan Verkkojen Eurooppa -välineestä |
| --- | --- |

—

116,1 miljoonaa euroa katetaan Verkkojen Eurooppa -välineestä

| — | 3,9 miljoonaa euroa katetaan Egnos-ohjelmasta |
| --- | --- |

—

3,9 miljoonaa euroa katetaan Egnos-ohjelmasta

| — | 104,1 miljoonaa euroa katetaan Galileo-ohjelmasta |
| --- | --- |

—

104,1 miljoonaa euroa katetaan Galileo-ohjelmasta

| — | 12 miljoonaa euroa katetaan Copernicus-ohjelmasta |
| --- | --- |

—

12 miljoonaa euroa katetaan Copernicus-ohjelmasta

| — | 63,9 miljoonaa euroa katetaan ITER-hankkeesta. |
| --- | --- |

—

63,9 miljoonaa euroa katetaan ITER-hankkeesta.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 7.8.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 200/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 200/44

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2018/1093,

annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018,

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Ranskan hakemuksen johdosta – EGF/2017/009 FR/Air France

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) ja erityisesti sen 13 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamaan heitä integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamaan heitä integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

| (2) | EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) 12 artiklassa säädetään. |
| --- | --- |

(2)

EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) 12 artiklassa säädetään.

| (3) | Ranska esitti 23 päivänä lokakuuta 2017 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi Air Francen Ranskassa toteuttamien työntekijävähennysten vuoksi. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(3)

Ranska esitti 23 päivänä lokakuuta 2017 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi Air Francen Ranskassa toteuttamien työntekijävähennysten vuoksi. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

| (4) | Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 9 894 483 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Ranskan hakemuksen perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 9 894 483 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Ranskan hakemuksen perusteella.

| (5) | Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään, |
| --- | --- |

(5)

Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 9 894 483 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2018 koskevaa unionin yleistä talousarviota.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 4 päivästä heinäkuuta 2018.

Tehty Strasbourgissa 4 päivänä heinäkuuta 2018.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

A. TAJANI

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. EDTSTADLER

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

1

(2)  
  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

2

(3)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

3

---