# Euroopa Liidu L 246/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 246 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik2. oktoober 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 246

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik2. oktoober 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/1467, 27. juuli 2018, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Pakistani lisamisega lisa I punkti tabelisse (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1468, 1. oktoober 2018, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 461/2013, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1469, 1. oktoober 2018, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes | 20 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2018/1470, 28. september 2018, millega nimetatakse ametisse Saksamaa Liitvabariigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige | 45 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2018/1471, 19. september 2018, mis käsitleb kavandatavat kodanikualgatust LÕPP ELi RAHALISTE VAHENDITEGA seotud PETTUSTELE ja nende kuritarvitamisele – otsuste, rakendamise ja sanktsioonide tõhusama kontrolli abil
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 6077 all) | 46 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/1467, 27. juuli 2018, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Pakistani lisamisega lisa I punkti tabelisse (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1468, 1. oktoober 2018, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 461/2013, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1469, 1. oktoober 2018, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes

20

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2018/1470, 28. september 2018, millega nimetatakse ametisse Saksamaa Liitvabariigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige

45

*

Komisjoni otsus (EL) 2018/1471, 19. september 2018, mis käsitleb kavandatavat kodanikualgatust LÕPP ELi RAHALISTE VAHENDITEGA seotud PETTUSTELE ja nende kuritarvitamisele – otsuste, rakendamise ja sanktsioonide tõhusama kontrolli abil
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 6077 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 6077 all)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 2.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 246/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/1467,

27. juuli 2018,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 seoses Pakistani lisamisega lisa I punkti tabelisse

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit peab tagama oma finantssüsteemi ja siseturu ühtsuse ja nõuetekohase toimimise tulemusliku kaitsmise rahapesu ja terrorismi rahastamise eest. Seetõttu on direktiivis (EL) 2015/849 sätestatud, et komisjon peaks kindlaks määrama suure riskiga kolmandad riigid, kelle rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras esineb strateegilisi puudusi, mis kujutavad endast märkimisväärset ohtu liidu finantssüsteemile. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit peab tagama oma finantssüsteemi ja siseturu ühtsuse ja nõuetekohase toimimise tulemusliku kaitsmise rahapesu ja terrorismi rahastamise eest. Seetõttu on direktiivis (EL) 2015/849 sätestatud, et komisjon peaks kindlaks määrama suure riskiga kolmandad riigid, kelle rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras esineb strateegilisi puudusi, mis kujutavad endast märkimisväärset ohtu liidu finantssüsteemile.

| (2) | Komisjon peaks sobivate ajavahemike järel üle vaatama delegeeritud määruses (EL) 2016/1675 (2) esitatud kõrge riskiga kolmandate riikide loetelu, et võtta arvesse nende suure riskiga kolmandate riikide tehtud edusamme seoses strateegiliste puuduste kõrvaldamisega nende rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras. Komisjon peaks võtma oma hinnangutes arvesse uut teavet, mis on saadud rahvusvahelistelt organisatsioonidelt ja standardite kehtestajatelt, näiteks rahapesuvastase töökonna teabeallikatelt. Kõnealuse teabe põhjal peaks komisjon määrama kindlaks ka täiendavad suure riskiga kolmandad riigid, kelle rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras esineb strateegilisi puudusi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon peaks sobivate ajavahemike järel üle vaatama delegeeritud määruses (EL) 2016/1675 (2) esitatud kõrge riskiga kolmandate riikide loetelu, et võtta arvesse nende suure riskiga kolmandate riikide tehtud edusamme seoses strateegiliste puuduste kõrvaldamisega nende rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras. Komisjon peaks võtma oma hinnangutes arvesse uut teavet, mis on saadud rahvusvahelistelt organisatsioonidelt ja standardite kehtestajatelt, näiteks rahapesuvastase töökonna teabeallikatelt. Kõnealuse teabe põhjal peaks komisjon määrama kindlaks ka täiendavad suure riskiga kolmandad riigid, kelle rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras esineb strateegilisi puudusi.

| (3) | Kooskõlas direktiivis (EL) 2015/849 sätestatud kriteeriumidega võttis komisjon arvesse uusimat kättesaadavat teavet, eriti rahapesuvastase töökonna hiljutist avalikku avaldust ja rahapesuvastase töökonna dokumenti „Rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaste eeskirjade üleilmse täitmise tõhustamine: pidev töö“ ning rahapesuvastase töökonna rahvusvahelise koostöö järelevalve aruandeid seoses üksikutest kolmandatest riikidest lähtuva ohuga, vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artikli 9 lõikele 4. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas direktiivis (EL) 2015/849 sätestatud kriteeriumidega võttis komisjon arvesse uusimat kättesaadavat teavet, eriti rahapesuvastase töökonna hiljutist avalikku avaldust ja rahapesuvastase töökonna dokumenti „Rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaste eeskirjade üleilmse täitmise tõhustamine: pidev töö“ ning rahapesuvastase töökonna rahvusvahelise koostöö järelevalve aruandeid seoses üksikutest kolmandatest riikidest lähtuva ohuga, vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artikli 9 lõikele 4.

| (4) | Rahapesuvastane töökond leidis, et Pakistani rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras on rahvusvahelist finantssüsteemi ohustavad strateegilised puudused, mille lahendamiseks ta on koos rahapesuvastase töökonnaga töötanud välja tegevuskava. |
| --- | --- |

(4)

Rahapesuvastane töökond leidis, et Pakistani rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras on rahvusvahelist finantssüsteemi ohustavad strateegilised puudused, mille lahendamiseks ta on koos rahapesuvastase töökonnaga töötanud välja tegevuskava.

| (5) | Pakistani kehtiv rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistik ning viis, kuidas seda raamistikku kohaldatakse, sisaldab strateegilisi puudusi. Nende puuduste hulka kuuluvad näiteks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korra järelevalve ja jõustamise kontrollimine finantsinstitutsioonide, sealhulgas rahateenuste osutajate poolt; ebapiisavad meetmed maksevahendite ebaseadusliku piiriülese liikumise peatamiseks; terrorismi rahastamist käsitlevates uurimistes ja nendega seoses süüdistuste esitamisel kindlate tulemuste puudumine, sealhulgas erinevate ametiasutuste vahelise vajaliku koostöö puudumine; suunatud finantssanktsioonide ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1267 (1999) ja 1373 (2001) ebapiisav rakendamine; finantsvahendite ja -teenuste kasutamise keelu ebapiisav jõustamine. |
| --- | --- |

(5)

Pakistani kehtiv rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistik ning viis, kuidas seda raamistikku kohaldatakse, sisaldab strateegilisi puudusi. Nende puuduste hulka kuuluvad näiteks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korra järelevalve ja jõustamise kontrollimine finantsinstitutsioonide, sealhulgas rahateenuste osutajate poolt; ebapiisavad meetmed maksevahendite ebaseadusliku piiriülese liikumise peatamiseks; terrorismi rahastamist käsitlevates uurimistes ja nendega seoses süüdistuste esitamisel kindlate tulemuste puudumine, sealhulgas erinevate ametiasutuste vahelise vajaliku koostöö puudumine; suunatud finantssanktsioonide ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1267 (1999) ja 1373 (2001) ebapiisav rakendamine; finantsvahendite ja -teenuste kasutamise keelu ebapiisav jõustamine.

| (6) | Võttes arvesse rahvusvahelise finantssüsteemi kõrget integratsioonitaset, tihedat sidet turuosalistega, liitu ja sellest välja suunatud piiriüleste tehingute suurt mahtu ning turu avatuse määra, on komisjon seisukohal, et iga rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud oht rahvusvahelisele finantssüsteemile on ohuks ka liidu finantssüsteemile. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse rahvusvahelise finantssüsteemi kõrget integratsioonitaset, tihedat sidet turuosalistega, liitu ja sellest välja suunatud piiriüleste tehingute suurt mahtu ning turu avatuse määra, on komisjon seisukohal, et iga rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud oht rahvusvahelisele finantssüsteemile on ohuks ka liidu finantssüsteemile.

| (7) | Komisjoni analüüsi käigus tehti uusima asjakohase teabe alusel kindlaks, et Pakistani tuleks käsitada sellise kolmanda riigina, kelle riiklikus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras on strateegilised puudused, mis kujutavad endast märkimisväärset ohtu liidu finantssüsteemile, vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artiklis 9 sätestatud kriteeriumidele. See riik on aga esitanud kirjalikult kõrgetasemelise poliitilise kohustuse tegeleda tuvastatud puudustega ja on töötanud koos rahapesuvastase töökonnaga välja tegevuskava, mis võimaldaks täita direktiivis (EL) 2015/849 sätestatud nõuded. Komisjon hindab selle riigi staatust uuesti, võttes arvesse eespool nimetatud kohustuse täitmist. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni analüüsi käigus tehti uusima asjakohase teabe alusel kindlaks, et Pakistani tuleks käsitada sellise kolmanda riigina, kelle riiklikus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras on strateegilised puudused, mis kujutavad endast märkimisväärset ohtu liidu finantssüsteemile, vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artiklis 9 sätestatud kriteeriumidele. See riik on aga esitanud kirjalikult kõrgetasemelise poliitilise kohustuse tegeleda tuvastatud puudustega ja on töötanud koos rahapesuvastase töökonnaga välja tegevuskava, mis võimaldaks täita direktiivis (EL) 2015/849 sätestatud nõuded. Komisjon hindab selle riigi staatust uuesti, võttes arvesse eespool nimetatud kohustuse täitmist.

| (8) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2016/1675 lisa I punkti tabelisse lisatakse järgmine rida:

| „14. | Pakistan“ |
| --- | --- |

„14.

Pakistan“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 141, 5.6.2015, lk 73.

1

(2)  Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849, määrates kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi (ELT L 254, 20.9.2016, lk 1).

2

---

| 2.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 246/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 246/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1468,

1. oktoober 2018,

millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 461/2013, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), enne selle muutmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/2321, (2) ja eriti selle artiklit 19,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (3) kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (edaspidi „esialgne uurimine“). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (3) kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (edaspidi „esialgne uurimine“).

3

| (2) | Nõukogu muutis määrusega (EÜ) nr 1645/2005 (4) Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kehtivate tasakaalustusmeetmete taset pärast kiirendatud korras läbivaatamist kooskõlas alusmääruse artikliga 20. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu muutis määrusega (EÜ) nr 1645/2005 (4) Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kehtivate tasakaalustusmeetmete taset pärast kiirendatud korras läbivaatamist kooskõlas alusmääruse artikliga 20.

4

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 193/2007 (5) kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu veel viieks aastaks pärast alusmääruse artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 193/2007 (5) kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu veel viieks aastaks pärast alusmääruse artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist.

5

| (4) | Nõukogu muutis seejärel määrusega (EÜ) nr 1286/2008 (6) ja rakendusmäärusega (EL) nr 906/2011 (7) tasakaalustusmeetmeid pärast osalisi vahepealseid läbivaatamisi kooskõlas alusmääruse artikliga 19. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu muutis seejärel määrusega (EÜ) nr 1286/2008 (6) ja rakendusmäärusega (EL) nr 906/2011 (7) tasakaalustusmeetmeid pärast osalisi vahepealseid läbivaatamisi kooskõlas alusmääruse artikliga 19.

6

7

| (5) | 2012. aastal lõpetati nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 559/2012 (8) veel üks osaline vahepealne läbivaatamine ilma kehtivaid meetmeid muutmata. |
| --- | --- |

(5)

2012. aastal lõpetati nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 559/2012 (8) veel üks osaline vahepealne läbivaatamine ilma kehtivaid meetmeid muutmata.

8

| (6) | Rakendusmäärusega (EL) nr 461/2013 (9) kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu veel viieks aastaks pärast alusmääruse artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusmäärusega (EL) nr 461/2013 (9) kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu veel viieks aastaks pärast alusmääruse artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist.

9

| (7) | Komisjon muutis rakendusmäärusega (EL) 2015/1350 (10) tasakaalustusmeetmeid pärast kaht osalist vahepealset läbivaatamist kooskõlas alusmääruse artikliga 19. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon muutis rakendusmäärusega (EL) 2015/1350 (10) tasakaalustusmeetmeid pärast kaht osalist vahepealset läbivaatamist kooskõlas alusmääruse artikliga 19.

10

| (8) | Otsusega 2000/745/EÜ (11) kiitis komisjon heaks India kolme eksportiva tootja pakutud minimaalse impordihinna. Rakendusotsusega 2014/109/EL (12) tühistas komisjon kohustuste heakskiidu, sest asjaolud, mille alusel kohustused heaks kiideti, olid muutunud. |
| --- | --- |

(8)

Otsusega 2000/745/EÜ (11) kiitis komisjon heaks India kolme eksportiva tootja pakutud minimaalse impordihinna. Rakendusotsusega 2014/109/EL (12) tühistas komisjon kohustuste heakskiidu, sest asjaolud, mille alusel kohustused heaks kiideti, olid muutunud.

11

12

| (9) | Praegu kohaldatavad meetmed on määrusega (EL) nr 461/2013 (muudetud rakendusmäärusega (EL) 2015/1350) kehtestatud lõplik tasakaalustav tollimaks (edaspidi „kehtivad meetmed“). Need koosnevad individuaalselt nimetatud India tootjate suhtes kohaldatavast tasakaalustava tollimaksu erimäärast, mis ulatub 0–74,6 euroni tonni kohta, ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestatud jääktollimaksumäärast 69,4 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(9)

Praegu kohaldatavad meetmed on määrusega (EL) nr 461/2013 (muudetud rakendusmäärusega (EL) 2015/1350) kehtestatud lõplik tasakaalustav tollimaks (edaspidi „kehtivad meetmed“). Need koosnevad individuaalselt nimetatud India tootjate suhtes kohaldatavast tasakaalustava tollimaksu erimäärast, mis ulatub 0–74,6 euroni tonni kohta, ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestatud jääktollimaksumäärast 69,4 eurot tonni kohta.

1.2.   Kahe osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

Kahe osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

| (10) | 2016. aasta septembris palus India eksportiv tootja Dhunseri Petrochem Limited (edaspidi „DPL“) komisjonil muuta määrust, millega kehtestati kehtivad meetmed, tuginedes äriühingu nime muutusele. Taotlusest aga selgus, et DPL oli astunud ühisettevõtjana partnerlusse äriühinguga Indorama Ventures Public Company Limited (edaspidi „IVL“) ja sellest tulenev struktuur oli järgmine:






  a) | äriühing Indorama Ventures Global Services Limited, kes on IVLi tütarettevõtja, omandas 50 % osaluse DPLi polüetüleentereftalaadi polümeeriäris, asutades uue äriühingu, mille nimi on IVL Dhunseri Petrochem Industries Limited (edaspidi „IVDPIL“); |
| --- | --- | --- |

(10)

2016. aasta septembris palus India eksportiv tootja Dhunseri Petrochem Limited (edaspidi „DPL“) komisjonil muuta määrust, millega kehtestati kehtivad meetmed, tuginedes äriühingu nime muutusele. Taotlusest aga selgus, et DPL oli astunud ühisettevõtjana partnerlusse äriühinguga Indorama Ventures Public Company Limited (edaspidi „IVL“) ja sellest tulenev struktuur oli järgmine:

a)

äriühing Indorama Ventures Global Services Limited, kes on IVLi tütarettevõtja, omandas 50 % osaluse DPLi polüetüleentereftalaadi polümeeriäris, asutades uue äriühingu, mille nimi on IVL Dhunseri Petrochem Industries Limited (edaspidi „IVDPIL“);

| b) | DPL omandas 50 % osaluse äriühingus Micro Polypet Pvt. Ltd (edaspidi „MPPL“), kes on Indias paiknev polüetüleentereftalaadi tootja, kes ei ole kunagi ELi eksportinud ja kelle suhtes ei ole individuaalset tasakaalustavat tollimaksu kohaldatud. |
| --- | --- |

b)

DPL omandas 50 % osaluse äriühingus Micro Polypet Pvt. Ltd (edaspidi „MPPL“), kes on Indias paiknev polüetüleentereftalaadi tootja, kes ei ole kunagi ELi eksportinud ja kelle suhtes ei ole individuaalset tasakaalustavat tollimaksu kohaldatud.

| (11) | Eelnevat silmas pidades oli komisjon seisukohal, et on piisavalt tõendeid, et DPLi ja tema sidusettevõtjate subsideerimisega seotud asjaolud on märkimisväärselt muutunud ja need muutused on püsivad ning seetõttu tuleb meetmed läbi vaadata. |
| --- | --- |

(11)

Eelnevat silmas pidades oli komisjon seisukohal, et on piisavalt tõendeid, et DPLi ja tema sidusettevõtjate subsideerimisega seotud asjaolud on märkimisväärselt muutunud ja need muutused on püsivad ning seetõttu tuleb meetmed läbi vaadata.

| (12) | Sellele tuginedes andis komisjon 6. juuli 2017. aasta teatega (13) teada otsusest algatada omal algatusel osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimine kooskõlas alusmääruse artikliga 19, mille ulatus piirdus DPLi ja tema sidusettevõtjate subsideerimise kontrollimisega Indias. Läbivaatamise eesmärk on teha kindlaks, kui suur on äriühingu uue struktuuri subsideerimise määr. |
| --- | --- |

(12)

Sellele tuginedes andis komisjon 6. juuli 2017. aasta teatega (13) teada otsusest algatada omal algatusel osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimine kooskõlas alusmääruse artikliga 19, mille ulatus piirdus DPLi ja tema sidusettevõtjate subsideerimise kontrollimisega Indias. Läbivaatamise eesmärk on teha kindlaks, kui suur on äriühingu uue struktuuri subsideerimise määr.

13

| (13) | Teine India eksportiv tootja, Reliance Industries Limited (edaspidi „Reliance“) esitas taotluse osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks kooskõlas alusmääruse artikliga 19. Taotlus piirdus Reliance'i subsideerimise kontrollimisega. |
| --- | --- |

(13)

Teine India eksportiv tootja, Reliance Industries Limited (edaspidi „Reliance“) esitas taotluse osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks kooskõlas alusmääruse artikliga 19. Taotlus piirdus Reliance'i subsideerimise kontrollimisega.

| (14) | Reliance esitas piisavaid tõendeid selle kohta, et meetmete jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole tasakaalustatava subsiidiumi tagajärgede korvamiseks enam vajalik. Äriühing väitis eelkõige, et subsiidiumi üldine tase vähenes peamiselt seoses sihttoodete kava ja sihtturgude kava kohaldatavuse lõppemisega, samuti taotluse esitajale muudest kavadest nagu eellubade kava ja tollimaksu tagastamise kava kaudu kättesaadavate vahendite vähenemisega. |
| --- | --- |

(14)

Reliance esitas piisavaid tõendeid selle kohta, et meetmete jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole tasakaalustatava subsiidiumi tagajärgede korvamiseks enam vajalik. Äriühing väitis eelkõige, et subsiidiumi üldine tase vähenes peamiselt seoses sihttoodete kava ja sihtturgude kava kohaldatavuse lõppemisega, samuti taotluse esitajale muudest kavadest nagu eellubade kava ja tollimaksu tagastamise kava kaudu kättesaadavate vahendite vähenemisega.

| (15) | Olles teinud kindlaks, et taotlus sisaldas piisavaid tõendeid, teatas komisjon 6. juulil 2017 (14) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest kooskõlas alusmääruse artikliga 19, mille ulatus piirdus Reliance'i subsideerimise kontrollimisega. |
| --- | --- |

(15)

Olles teinud kindlaks, et taotlus sisaldas piisavaid tõendeid, teatas komisjon 6. juulil 2017 (14) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest kooskõlas alusmääruse artikliga 19, mille ulatus piirdus Reliance'i subsideerimise kontrollimisega.

14

| (16) | Komisjon teatas mõlemas algatamisteates, et uurimistel hinnatakse ka seda, kas on asjakohane muuta tollimaksumäära, mis on kehtestatud kõigi teiste India äriühingute puhul teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon teatas mõlemas algatamisteates, et uurimistel hinnatakse ka seda, kas on asjakohane muuta tollimaksumäära, mis on kehtestatud kõigi teiste India äriühingute puhul teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes.

| (17) | Arvestades, et mõlemad vahepealsed läbivaatamised hõlmavad sama vaatlusalust toodet, sama päritoluriiki ja sama uurimisperioodi, ning kuna mõlema meetme suhtes on algatatud sama menetlus, peeti asjakohaseks esitada mõlema läbivaatamise järeldused samas õigusaktis. |
| --- | --- |

(17)

Arvestades, et mõlemad vahepealsed läbivaatamised hõlmavad sama vaatlusalust toodet, sama päritoluriiki ja sama uurimisperioodi, ning kuna mõlema meetme suhtes on algatatud sama menetlus, peeti asjakohaseks esitada mõlema läbivaatamise järeldused samas õigusaktis.

1.3.   Uurimisega seotud isikud

Uurimisega seotud isikud

| (18) | Komisjon teavitas ametlikult Dhunserit, tema sidusettevõtjaid ja Reliance'it (edaspidi „asjaomased eksportivad tootjad“), liidu tootjate ühendust, liidus teadaolevaid asjaomaseid importijaid ja kasutajaid ning eksportiva riigi esindajaid osaliste vahepealsete läbivaatamiste algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteadetes sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon teavitas ametlikult Dhunserit, tema sidusettevõtjaid ja Reliance'it (edaspidi „asjaomased eksportivad tootjad“), liidu tootjate ühendust, liidus teadaolevaid asjaomaseid importijaid ja kasutajaid ning eksportiva riigi esindajaid osaliste vahepealsete läbivaatamiste algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteadetes sätestatud tähtaja jooksul.

| (19) | Uurimisel vajalikuks peetava teabe kogumiseks saatis komisjon küsimustikud asjaomastele eksportivatele tootjatele ja India valitsusele ning sai vastused selleks ette nähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(19)

Uurimisel vajalikuks peetava teabe kogumiseks saatis komisjon küsimustikud asjaomastele eksportivatele tootjatele ja India valitsusele ning sai vastused selleks ette nähtud tähtaja jooksul.

| (20) | Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Komisjon tegi kontrollkäike IVDPILi ruumides Kolkatas, MPPLi peakontoris Delhis, MPPLi tehases Karnalis, Reliance'is Mumbais ning India valitsuse ruumides New Delhis (väliskaubanduse peadirektoraat ja kaubandusministeerium). |
| --- | --- |

(20)

Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Komisjon tegi kontrollkäike IVDPILi ruumides Kolkatas, MPPLi peakontoris Delhis, MPPLi tehases Karnalis, Reliance'is Mumbais ning India valitsuse ruumides New Delhis (väliskaubanduse peadirektoraat ja kaubandusministeerium).

1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

| (21) | Subsideerimise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. aprillist 2016 kuni 31. märtsini 2017 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). |
| --- | --- |

(21)

Subsideerimise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. aprillist 2016 kuni 31. märtsini 2017 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“).

1.5.   Avalikustamine

Avalikustamine

| (22) | 25. juulil 2018 teavitati India valitsust ja teisi huvitatud isikuid olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal komisjon kavatses teha ettepaneku muuta Dhunseri ja Reliance'i suhtes kehtivaid tollimaksumäärasid. Ühtlasi anti neile mõistlik aeg märkuste esitamiseks. Kõiki esildisi ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, nagu on esitatud allpool. |
| --- | --- |

(22)

25. juulil 2018 teavitati India valitsust ja teisi huvitatud isikuid olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal komisjon kavatses teha ettepaneku muuta Dhunseri ja Reliance'i suhtes kehtivaid tollimaksumäärasid. Ühtlasi anti neile mõistlik aeg märkuste esitamiseks. Kõiki esildisi ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, nagu on esitatud allpool.

| (23) | Reliance märkis, et kõnealune avalikustamine toimus rohkem kui 12 kuud pärast uurimise alustamist, ja viitas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklile 11.11, milles on sätestatud, et uurimised tuleb lõpule viia ühe aasta jooksul alates nende algatamisest, „välja arvatud eriliste asjaolude korral“, ja alusmääruse artikli 22 lõikele 1, milles on sätestatud, et läbivaatamised tehakse „kiiresti“ ja need „tuleb tavaliselt“ lõpule viia 12 kuu jooksul alates uurimise algatamisest. Sellest tulenevalt väitis Reliance, et kuna puudusid erilised asjaolud või komisjoni põhjendus, siis tuleks uurimine lõpetada ilma kaitsemeetmeid kehtestamata. |
| --- | --- |

(23)

Reliance märkis, et kõnealune avalikustamine toimus rohkem kui 12 kuud pärast uurimise alustamist, ja viitas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklile 11.11, milles on sätestatud, et uurimised tuleb lõpule viia ühe aasta jooksul alates nende algatamisest, „välja arvatud eriliste asjaolude korral“, ja alusmääruse artikli 22 lõikele 1, milles on sätestatud, et läbivaatamised tehakse „kiiresti“ ja need „tuleb tavaliselt“ lõpule viia 12 kuu jooksul alates uurimise algatamisest. Sellest tulenevalt väitis Reliance, et kuna puudusid erilised asjaolud või komisjoni põhjendus, siis tuleks uurimine lõpetada ilma kaitsemeetmeid kehtestamata.

| (24) | Komisjon märgib tähtaegade kohta, et käesoleva läbivaatamisega seotud uurimise suhtes kohaldatakse WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklit 21.4, milles on sätestatud, et tasakaalustavate tollimaksude läbivaatamised „tuleb tavaliselt lõpule viia 12 kuu jooksul alates läbivaatuse algatamise kuupäevast“. Samuti ei ole alusmääruse artikli 22 lõikes 1 märgitud, et uurimise kestmisel üle 12 kuu oleks seda vaja põhjendada eriliste asjaoludega. Käesolevaid uurimisi viiakse läbi 15kuulise tähtajaga, mis on sätestatud algmääruse artikli 22 lõikes 1. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon märgib tähtaegade kohta, et käesoleva läbivaatamisega seotud uurimise suhtes kohaldatakse WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklit 21.4, milles on sätestatud, et tasakaalustavate tollimaksude läbivaatamised „tuleb tavaliselt lõpule viia 12 kuu jooksul alates läbivaatuse algatamise kuupäevast“. Samuti ei ole alusmääruse artikli 22 lõikes 1 märgitud, et uurimise kestmisel üle 12 kuu oleks seda vaja põhjendada eriliste asjaoludega. Käesolevaid uurimisi viiakse läbi 15kuulise tähtajaga, mis on sätestatud algmääruse artikli 22 lõikes 1. Seepärast lükati see väide tagasi.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (25) | Vaatlusalune toode on Indiast pärit polüetüleentereftalaat (PET), mille viskoossus on ISO standardi 1628-5 järgi 78 ml/g või rohkem ja mis kuulub praegu CN-koodi 3907 61 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(25)

Vaatlusalune toode on Indiast pärit polüetüleentereftalaat (PET), mille viskoossus on ISO standardi 1628-5 järgi 78 ml/g või rohkem ja mis kuulub praegu CN-koodi 3907 61 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (26) | Uurimise käigus selgus, et vaatlusalusel tootel on samad füüsikalised ja keemilised omadused ning samad kasutusalad kui Indias toodetud ja sealsel turul müüdud tootel. Seetõttu jõuti järeldusele, et kõnealuseid siseturul ja eksportturul müüdavaid tooteid tuleb käsitada samasuguse tootena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(26)

Uurimise käigus selgus, et vaatlusalusel tootel on samad füüsikalised ja keemilised omadused ning samad kasutusalad kui Indias toodetud ja sealsel turul müüdud tootel. Seetõttu jõuti järeldusele, et kõnealuseid siseturul ja eksportturul müüdavaid tooteid tuleb käsitada samasuguse tootena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

3.   UURIMISTULEMUSED

UURIMISTULEMUSED

3.1.   DPLi ja tema sidusettevõtjate ümberkorraldamine

DPLi ja tema sidusettevõtjate ümberkorraldamine

| (27) | Uurimine kinnitas, et DPL astus ühisettevõtjana partnerlusse IVLiga. Selle partnerluse alusel andis DPL 1. aprillil 2016 kogu polüetüleentereftalaadi tootmisrajatise üle uuele äriühingule IVDPIL ja omandas selles äriühingus 50 % osaluse, samal ajal kui ülejäänud 50 % omandas IVLi tütarettevõtja Indorama Ventures Global Services Limited. DPL lakkas seega alates sellest kuupäevast olemast vaatlusaluse toote eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(27)

Uurimine kinnitas, et DPL astus ühisettevõtjana partnerlusse IVLiga. Selle partnerluse alusel andis DPL 1. aprillil 2016 kogu polüetüleentereftalaadi tootmisrajatise üle uuele äriühingule IVDPIL ja omandas selles äriühingus 50 % osaluse, samal ajal kui ülejäänud 50 % omandas IVLi tütarettevõtja Indorama Ventures Global Services Limited. DPL lakkas seega alates sellest kuupäevast olemast vaatlusaluse toote eksportiv tootja.

| (28) | Uurimine kinnitas ka seda, et DPL omandas 50 % osaluse MPPLis, mis on Indias polüetüleentereftalaadi tootja, mis varem ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu ja millele ei ole seega määratud individuaalset tasakaalustavat tollimaksu varasemates uurimistes, mis käsitlevad Indiast pärit polüetüleentereftalaati. Ülejäänud 50 % osalus MPPLis kuulub äriühingule Indorama Ventures Global Services Limited. |
| --- | --- |

(28)

Uurimine kinnitas ka seda, et DPL omandas 50 % osaluse MPPLis, mis on Indias polüetüleentereftalaadi tootja, mis varem ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu ja millele ei ole seega määratud individuaalset tasakaalustavat tollimaksu varasemates uurimistes, mis käsitlevad Indiast pärit polüetüleentereftalaati. Ülejäänud 50 % osalus MPPLis kuulub äriühingule Indorama Ventures Global Services Limited.

| (29) | Seejärel muutis IVDPIL 12. mail 2017 oma nime, võttes uueks nimeks IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited (edaspidi „IDIPL“), ning MPPL andis kõik oma varad, võlgnevused, kohustused ja töötajad üle IDIPLile. 4. detsembril 2017 määras Kolkata Kõrgem Kohus selle üleandmise suhtes sanktsioonid. |
| --- | --- |

(29)

Seejärel muutis IVDPIL 12. mail 2017 oma nime, võttes uueks nimeks IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited (edaspidi „IDIPL“), ning MPPL andis kõik oma varad, võlgnevused, kohustused ja töötajad üle IDIPLile. 4. detsembril 2017 määras Kolkata Kõrgem Kohus selle üleandmise suhtes sanktsioonid.

| (30) | DPL-le, IDIPL-le (varem IVDPIL) ja MPPL-le viidatakse edaspidi koos kui Dhunseri grupile. Osalise vahepealse läbivaatamise eesmärk oli seega teha kindlaks Dhunseri grupi suhtes kohaldatav subsiidiumimäär. Sel eesmärgil koguti kokku andmed, mis käsitlesid IDIPLi ja MPPLi (mis tegutses läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul endiselt vaatlusaluse toote eraldiseisva eksportiva tootjana), et arvutada kogu Dhunseri grupi subsideerimise määr, sest seda määra kohaldatakse sellise grupi lõppstruktuuri suhtes, kus MPPLi tehas on liidetud IDIPLiga. |
| --- | --- |

(30)

DPL-le, IDIPL-le (varem IVDPIL) ja MPPL-le viidatakse edaspidi koos kui Dhunseri grupile. Osalise vahepealse läbivaatamise eesmärk oli seega teha kindlaks Dhunseri grupi suhtes kohaldatav subsiidiumimäär. Sel eesmärgil koguti kokku andmed, mis käsitlesid IDIPLi ja MPPLi (mis tegutses läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul endiselt vaatlusaluse toote eraldiseisva eksportiva tootjana), et arvutada kogu Dhunseri grupi subsideerimise määr, sest seda määra kohaldatakse sellise grupi lõppstruktuuri suhtes, kus MPPLi tehas on liidetud IDIPLiga.

3.2.   Subsideerimine

Subsideerimine

| (31) | Varasematel läbivaatamistel uuritud subsiidiumide, India valitsuse ja asjaomaste eksportivate tootjate esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste alusel uuriti järgmisi meetmeid. | Riiklikud subsiidiumikavad:






  a) | eellubade kava (AAS); |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

Varasematel läbivaatamistel uuritud subsiidiumide, India valitsuse ja asjaomaste eksportivate tootjate esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste alusel uuriti järgmisi meetmeid.

Riiklikud subsiidiumikavad:

a)

eellubade kava (AAS);

| b) | eeskirja 3 lõike 2 kohane tollimaksu tagastamise kava (DDS); |
| --- | --- |

b)

eeskirja 3 lõike 2 kohane tollimaksu tagastamise kava (DDS);

| c) | imporditollimaksude hüvituskava (DEPBS); |
| --- | --- |

c)

imporditollimaksude hüvituskava (DEPBS);

| d) | tollimaksuvaba impordi lubade kava (DFIA); |
| --- | --- |

d)

tollimaksuvaba impordi lubade kava (DFIA);

| e) | ekspordi krediteerimise kava (ECS); |
| --- | --- |

e)

ekspordi krediteerimise kava (ECS);

| f) | ekspordisuunitlusega üksuste (EOU) ja erimajandustsoonide kava (SEZ); |
| --- | --- |

f)

ekspordisuunitlusega üksuste (EOU) ja erimajandustsoonide kava (SEZ);

| g) | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS); |
| --- | --- |

g)

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS);

| h) | sihtturgude kava (FMS); |
| --- | --- |

h)

sihtturgude kava (FMS);

| i) | sihttoodete kava (FPS); |
| --- | --- |

i)

sihttoodete kava (FPS);

| j) | ekspordi edendamise toetuskava (IEIS); |
| --- | --- |

j)

ekspordi edendamise toetuskava (IEIS);

| k) | intresside tasakaalustamise kava (IES); |
| --- | --- |

k)

intresside tasakaalustamise kava (IES);

| l) | tulumaksusoodustus teadus- ja arendustegevuseks (ITIRAD); |
| --- | --- |

l)

tulumaksusoodustus teadus- ja arendustegevuseks (ITIRAD);

| m) | Indiast kaupade eksportimise kava (MEIS); |
| --- | --- |

m)

Indiast kaupade eksportimise kava (MEIS);

| n) | staatuseomanike ergutuskava (SHIS). |
| --- | --- |

n)

staatuseomanike ergutuskava (SHIS).

| | Piirkondlikud subsiidiumikavad:






  o) | Gujarati valitsuse kapitaliinvesteeringute sooduskava (CIIS); |
| --- | --- | --- |

Piirkondlikud subsiidiumikavad:

o)

Gujarati valitsuse kapitaliinvesteeringute sooduskava (CIIS);

| p) | Haryana valitsuse ettevõtluse soodustamise poliitika (EPP/GOH); |
| --- | --- |

p)

Haryana valitsuse ettevõtluse soodustamise poliitika (EPP/GOH);

| q) | Gujarati elektrimaksust vabastamise kavale (GEDES); |
| --- | --- |

q)

Gujarati elektrimaksust vabastamise kavale (GEDES);

| r) | Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (PSI/GOM); |
| --- | --- |

r)

Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (PSI/GOM);

| s) | Lääne-Bengali sooduskava (WBIS). |
| --- | --- |

s)

Lääne-Bengali sooduskava (WBIS).

| (32) | Ülaltoodud põhjenduses märgitud subsiidiumid põhinevad järgmistel dokumentidel ja õigusaktidel. |
| --- | --- |

(32)

Ülaltoodud põhjenduses märgitud subsiidiumid põhinevad järgmistel dokumentidel ja õigusaktidel.

| (33) | Kavad AAS, DEPBS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS, FMS, FPS, IEIS, MEIS ja SHIS põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (Foreign Trade (Development and Regulation) Act, 1992, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus“). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. |
| --- | --- |

(33)

Kavad AAS, DEPBS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS, FMS, FPS, IEIS, MEIS ja SHIS põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (Foreign Trade (Development and Regulation) Act, 1992, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus“). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt.

| (34) | Kavad AAS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS ja MEIS põhinevad väliskaubanduspoliitika kaval 2015–2020 (edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020“), mis on läbivaatamisega seotud uurimisperioodi puhul asjakohane. Lisaks sellele on India valitsus menetlusjuhendi I köites (edaspidi „HOP 2015–2020 I köide“) sätestanud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 reguleeriva korra. Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt. |
| --- | --- |

(34)

Kavad AAS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS ja MEIS põhinevad väliskaubanduspoliitika kaval 2015–2020 (edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020“), mis on läbivaatamisega seotud uurimisperioodi puhul asjakohane. Lisaks sellele on India valitsus menetlusjuhendi I köites (edaspidi „HOP 2015–2020 I köide“) sätestanud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 reguleeriva korra. Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt.

| (35) | Kavasid DEPBS, FMS, FPS, IEIS ja SHIS, mis põhinesid eelmisel väliskaubanduspoliitika kaval, mis oli asjakohane perioodil 2009–2014 (edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014“), ei ole põhjenduses 34 nimetatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 alusel uuendatud. |
| --- | --- |

(35)

Kavasid DEPBS, FMS, FPS, IEIS ja SHIS, mis põhinesid eelmisel väliskaubanduspoliitika kaval, mis oli asjakohane perioodil 2009–2014 (edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014“), ei ole põhjenduses 34 nimetatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 alusel uuendatud.

| (36) | DDSi kava põhineb 1962. aasta tolliseaduse jaol 75, 1944. aasta riikliku aktsiisiseaduse jaol 37, 1994. aasta rahandusseaduse jagudel 93A ja 94 ning 1995. aasta tollimaksu, riikliku aktsiisimaksu ja teenusmaksu tagastamise eeskirjadel. Tagastamismäärad avaldatakse korrapäraselt. |
| --- | --- |

(36)

DDSi kava põhineb 1962. aasta tolliseaduse jaol 75, 1944. aasta riikliku aktsiisiseaduse jaol 37, 1994. aasta rahandusseaduse jagudel 93A ja 94 ning 1995. aasta tollimaksu, riikliku aktsiisimaksu ja teenusmaksu tagastamise eeskirjadel. Tagastamismäärad avaldatakse korrapäraselt.

| (37) | ECSi kava põhineb 1949. aasta India pangandusseaduse (Indian Banking Regulation Act) jagudel 21 ja 35 A, mille alusel võib India reservpank (RBI) juhtida kommertspankade ekspordikrediite. |
| --- | --- |

(37)

ECSi kava põhineb 1949. aasta India pangandusseaduse (Indian Banking Regulation Act) jagudel 21 ja 35 A, mille alusel võib India reservpank (RBI) juhtida kommertspankade ekspordikrediite.

| (38) | ITIRADi kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel (Income Tax Act), mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega (Finance Act). |
| --- | --- |

(38)

ITIRADi kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel (Income Tax Act), mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega (Finance Act).

| (39) | IESi kava põhineb 4. detsembri 2015. aasta koondringkirjal DBR.Dir.BC.No 62/04.02.001/2015-16, mis käsitleb intresside tasakaalustamise kava veoeelse ja -järgse ruupiates ekspordikrediidi korral. |
| --- | --- |

(39)

IESi kava põhineb 4. detsembri 2015. aasta koondringkirjal DBR.Dir.BC.No 62/04.02.001/2015-16, mis käsitleb intresside tasakaalustamise kava veoeelse ja -järgse ruupiates ekspordikrediidi korral.

| (40) | CIISi kava haldab Gujarati valitsus ja kava põhineb Gujarati 2015. aasta tööstuspoliitikal. |
| --- | --- |

(40)

CIISi kava haldab Gujarati valitsus ja kava põhineb Gujarati 2015. aasta tööstuspoliitikal.

| (41) | EPP/GOHi kava haldab Haryana valitsus ja kava on sätestatud 2015. aasta ettevõtluse edendamise poliitikas, mille on avaldanud Haryana valitsuse tööstus- ja kaubandusministeerium. |
| --- | --- |

(41)

EPP/GOHi kava haldab Haryana valitsus ja kava on sätestatud 2015. aasta ettevõtluse edendamise poliitikas, mille on avaldanud Haryana valitsuse tööstus- ja kaubandusministeerium.

| (42) | GEDESi kava põhineb Gujarati 1958. aasta elektrimaksu seaduse (Electricity Duty Act) (edaspidi „elektriseadus“) paragrahvi 3 lõike 2 punktidel vii ja viii (Gujarati ametlikus väljaandes muudetud kujul). |
| --- | --- |

(42)

GEDESi kava põhineb Gujarati 1958. aasta elektrimaksu seaduse (Electricity Duty Act) (edaspidi „elektriseadus“) paragrahvi 3 lõike 2 punktidel vii ja viii (Gujarati ametlikus väljaandes muudetud kujul).

| (43) | PSI/GOMi kava põhineb Maharashtra valitsuse otsusel nr PSI-2013/(CR-54)/IND-8. |
| --- | --- |

(43)

PSI/GOMi kava põhineb Maharashtra valitsuse otsusel nr PSI-2013/(CR-54)/IND-8.

| (44) | WBISi kava haldab Lääne-Bengali valitsus ja see on sätestatud Lääne-Bengali valitsuse kaubandus- ja tööstusministeeriumi 12. septembri 2014. aasta teadaandes nr 309 – CI/O/ADN/GEN-INC/512. |
| --- | --- |

(44)

WBISi kava haldab Lääne-Bengali valitsus ja see on sätestatud Lääne-Bengali valitsuse kaubandus- ja tööstusministeeriumi 12. septembri 2014. aasta teadaandes nr 309 – CI/O/ADN/GEN-INC/512.

| (45) | Uurimisel tuvastati, et järgmised kavad on kas lõpetatud või need ei olnud kahele asjaomasele eksportivale tootjale kättesaadavad: DEPBS, DFIA, ECS, EOU/SEZ, FMS, FPS, ITIRAD, IEIS, IES, SHIS, CIIS, EPP/GOH, PSI/GOM ja WBIS. |
| --- | --- |

(45)

Uurimisel tuvastati, et järgmised kavad on kas lõpetatud või need ei olnud kahele asjaomasele eksportivale tootjale kättesaadavad: DEPBS, DFIA, ECS, EOU/SEZ, FMS, FPS, ITIRAD, IEIS, IES, SHIS, CIIS, EPP/GOH, PSI/GOM ja WBIS.

3.3.   Eellubade kava

Eellubade kava

| (46) | Komisjon leidis, et üksnes üks praeguste läbivaatamiste käigus uuritav eksportiv tootja kasutas seda meedet läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul väga väikese arvu eksporditehingute jaoks. Sama äriühing kasutas aga suurema osa oma eksporditehingute jaoks tollimaksu tagastamise kava, mida on käsitletud allpool punktis 3.4. Kuna eellubade kava ja tollimaksu tagastamise kava ei saa samade eksporditehingute jaoks samal ajal kasutada, leidis komisjon, et eellubade kava kasutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga vähe, ning otsustas eellubade kava alusel saadud kasu käesolevate läbivaatamiste puhul mitte kvantifitseerida. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon leidis, et üksnes üks praeguste läbivaatamiste käigus uuritav eksportiv tootja kasutas seda meedet läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul väga väikese arvu eksporditehingute jaoks. Sama äriühing kasutas aga suurema osa oma eksporditehingute jaoks tollimaksu tagastamise kava, mida on käsitletud allpool punktis 3.4. Kuna eellubade kava ja tollimaksu tagastamise kava ei saa samade eksporditehingute jaoks samal ajal kasutada, leidis komisjon, et eellubade kava kasutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga vähe, ning otsustas eellubade kava alusel saadud kasu käesolevate läbivaatamiste puhul mitte kvantifitseerida.

3.4.   Eeskirja 3 lõike 2 kohane tollimaksu tagastamise kava

Eeskirja 3 lõike 2 kohane tollimaksu tagastamise kava

| (47) | Komisjon tegi kindlaks, et asjaomased eksportivad tootjad kasutasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tollimaksu tagastamise kava. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon tegi kindlaks, et asjaomased eksportivad tootjad kasutasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tollimaksu tagastamise kava.

3.4.1.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (48) | Õiguslik alus, mida kohaldatakse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul, olid tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise 1995. aasta eeskirjad (edaspidi „1995. aasta eeskirjad“), mida on muudetud viimati 2006. aastal (15). Pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi asendati see õiguslik alus tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise 2017. aasta eeskirjadega (16) (edaspidi „2017. aasta eeskirjad“), mis jõustusid 1. oktoobril 2017. 1995. aasta eeskirjade eeskirja 3 lõikega 2 reguleeritakse tollimaksu tagastamise kava arvutusmeetodit. Kõnealuse tollimaksu tagastamise kava eeskirjade eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkt ii reguleerib deklaratsiooni, mille eksportijad peavad kava kasutamiseks esitama. Need eeskirjad on jäänud 2017. aasta eeskirjades samaks ning vastavad seega eeskirja 3 lõikele 2 ja eeskirja 13 lõike 1 punkti a alapunktile ii. |
| --- | --- |

(48)

Õiguslik alus, mida kohaldatakse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul, olid tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise 1995. aasta eeskirjad (edaspidi „1995. aasta eeskirjad“), mida on muudetud viimati 2006. aastal (15). Pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi asendati see õiguslik alus tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise 2017. aasta eeskirjadega (16) (edaspidi „2017. aasta eeskirjad“), mis jõustusid 1. oktoobril 2017. 1995. aasta eeskirjade eeskirja 3 lõikega 2 reguleeritakse tollimaksu tagastamise kava arvutusmeetodit. Kõnealuse tollimaksu tagastamise kava eeskirjade eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkt ii reguleerib deklaratsiooni, mille eksportijad peavad kava kasutamiseks esitama. Need eeskirjad on jäänud 2017. aasta eeskirjades samaks ning vastavad seega eeskirja 3 lõikele 2 ja eeskirja 13 lõike 1 punkti a alapunktile ii.

15

16

| (49) | Lisaks sisaldab ringkiri nr 24/2001 (17) konkreetseid juhised, kuidas rakendada eeskirja 3 lõiget 2 ja deklaratsiooni, mille eksportijad peavad eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel esitama. |
| --- | --- |

(49)

Lisaks sisaldab ringkiri nr 24/2001 (17) konkreetseid juhised, kuidas rakendada eeskirja 3 lõiget 2 ja deklaratsiooni, mille eksportijad peavad eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel esitama.

17

| (50) | 1995. aasta eeskirjade eeskirjas 4 sätestatakse, et keskvalitsus võib eeskirja 3 alusel kindlaks määratud summat või määrasid muuta. Valitsus on teinud mitu muudatust ning viimased, millega muudeti määrasid, on 16. novembri 2015. aasta teadaanded nr 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) (18) ja 31. oktoobri 2016. aasta teadaanded nr 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) (19). Selle tulemusena oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kuni 14. novembrini 2016 vaatlusaluse toote suhtes kohaldatav määr 1,9 % FOB-väärtusest ja pärast seda 1,5 %. |
| --- | --- |

(50)

1995. aasta eeskirjade eeskirjas 4 sätestatakse, et keskvalitsus võib eeskirja 3 alusel kindlaks määratud summat või määrasid muuta. Valitsus on teinud mitu muudatust ning viimased, millega muudeti määrasid, on 16. novembri 2015. aasta teadaanded nr 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) (18) ja 31. oktoobri 2016. aasta teadaanded nr 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) (19). Selle tulemusena oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kuni 14. novembrini 2016 vaatlusaluse toote suhtes kohaldatav määr 1,9 % FOB-väärtusest ja pärast seda 1,5 %.

18

19

3.4.2.   Kõlblikkuskriteeriumid

Kõlblikkuskriteeriumid

| (51) | Kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad vastavad nimetatud kava tingimustele. |
| --- | --- |

(51)

Kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad vastavad nimetatud kava tingimustele.

3.4.3.   Praktiline rakendamine

Praktiline rakendamine

| (52) | Selle kava alusel võib iga äriühing, mis ekspordib abikõlblikke tooteid, saada rahalise summa, mis vastab protsentuaalsele osale eksporditud materjalide deklareeritud FOB-väärtusest. Tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise eeskirjade eeskirja 3 lõikes 2 sätestatakse, kuidas toetuse summa tuleb arvutada:






  „2) | Selle eeskirja alusel tagastatava summa või määra kindlaksmääramiseks peab keskvalitsus võtma arvesse:







  a) | nende materjalide iga klassi või kirjelduse keskmist kogust või väärtust, millest asjaomase klassi kaubad Indias tavaliselt toodetakse või valmistatakse; |
| --- | --- | --- | --- |

(52)

Selle kava alusel võib iga äriühing, mis ekspordib abikõlblikke tooteid, saada rahalise summa, mis vastab protsentuaalsele osale eksporditud materjalide deklareeritud FOB-väärtusest. Tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise eeskirjade eeskirja 3 lõikes 2 sätestatakse, kuidas toetuse summa tuleb arvutada:

„2)

2)

Selle eeskirja alusel tagastatava summa või määra kindlaksmääramiseks peab keskvalitsus võtma arvesse:

a)

a)

nende materjalide iga klassi või kirjelduse keskmist kogust või väärtust, millest asjaomase klassi kaubad Indias tavaliselt toodetakse või valmistatakse;

nende materjalide iga klassi või kirjelduse keskmist kogust või väärtust, millest asjaomase klassi kaubad Indias tavaliselt toodetakse või valmistatakse;

| b) | Indias asjaomase klassi kaupade tootmiseks või valmistamiseks kasutatavate imporditud materjalide või aktsiisimaksuga maksustatavate materjalide keskmist kogust või väärtust; |
| --- | --- |

b)

b)

Indias asjaomase klassi kaupade tootmiseks või valmistamiseks kasutatavate imporditud materjalide või aktsiisimaksuga maksustatavate materjalide keskmist kogust või väärtust;

Indias asjaomase klassi kaupade tootmiseks või valmistamiseks kasutatavate imporditud materjalide või aktsiisimaksuga maksustatavate materjalide keskmist kogust või väärtust;

| c) | kaupade tootmisel kasutatavate pooltoodete, komponentide ja vahetoodete puhul kasutatud imporditud materjalidelt või aktsiisimaksuga maksustatavatelt materjalidelt makstud tollimaksude keskmist summat; |
| --- | --- |

c)

c)

kaupade tootmisel kasutatavate pooltoodete, komponentide ja vahetoodete puhul kasutatud imporditud materjalidelt või aktsiisimaksuga maksustatavatelt materjalidelt makstud tollimaksude keskmist summat;

kaupade tootmisel kasutatavate pooltoodete, komponentide ja vahetoodete puhul kasutatud imporditud materjalidelt või aktsiisimaksuga maksustatavatelt materjalidelt makstud tollimaksude keskmist summat;

| d) | tootmisel tekkinud jäätmetelt ja katalüütilistelt ainetelt makstud tollimaksude keskmist summat:


  tingimusel, et kui selliseid jäätmeid või katalüütilisi aineid taaskasutatakse mis tahes tootmisprotsessis või need müüakse, siis arvatakse taaskasutatud või müüdud jäätmetelt või katalüütiliselt ainelt arvutatud tollimaksude keskmine summa samuti maha; |
| --- | --- |

d)

d)

tootmisel tekkinud jäätmetelt ja katalüütilistelt ainetelt makstud tollimaksude keskmist summat:

tootmisel tekkinud jäätmetelt ja katalüütilistelt ainetelt makstud tollimaksude keskmist summat:

tingimusel, et kui selliseid jäätmeid või katalüütilisi aineid taaskasutatakse mis tahes tootmisprotsessis või need müüakse, siis arvatakse taaskasutatud või müüdud jäätmetelt või katalüütiliselt ainelt arvutatud tollimaksude keskmine summa samuti maha;

tingimusel, et kui selliseid jäätmeid või katalüütilisi aineid taaskasutatakse mis tahes tootmisprotsessis või need müüakse, siis arvatakse taaskasutatud või müüdud jäätmetelt või katalüütiliselt ainelt arvutatud tollimaksude keskmine summa samuti maha;

| e) | eksporditud kaupade mahutitesse paigutamisel või pakendamisel kasutatud imporditud materjalidelt või aktsiisimaksuga maksustatavatelt materjalidelt makstud tollimaksude keskmist summat; |
| --- | --- |

e)

e)

eksporditud kaupade mahutitesse paigutamisel või pakendamisel kasutatud imporditud materjalidelt või aktsiisimaksuga maksustatavatelt materjalidelt makstud tollimaksude keskmist summat;

eksporditud kaupade mahutitesse paigutamisel või pakendamisel kasutatud imporditud materjalidelt või aktsiisimaksuga maksustatavatelt materjalidelt makstud tollimaksude keskmist summat;

| f) | mis tahes muud teavet, mida keskvalitsus võib pidada sel eesmärgil asjakohaseks või kasulikuks.“ |
| --- | --- |

f)

f)

mis tahes muud teavet, mida keskvalitsus võib pidada sel eesmärgil asjakohaseks või kasulikuks.“

mis tahes muud teavet, mida keskvalitsus võib pidada sel eesmärgil asjakohaseks või kasulikuks

| (53) | Teisisõnu tugines India valitsus tagastatava summa puhul imporditud toorainetelt makstud asjaomaste tollimaksude kogu sektorit hõlmavatele keskmistele väärtustele ja sektori keskmisele tarbimismäärale, mille andmed on saadud tootjatelt, keda India valitsus käsitleb abikõlblike eksporditud toodete esindavate tootjatena. India valitsus avaldab seejärel tagastamisele kuuluva summa kui protsentuaalse osa abikõlblike eksporditud toodete keskmisest ekspordiväärtusest. |
| --- | --- |

(53)

Teisisõnu tugines India valitsus tagastatava summa puhul imporditud toorainetelt makstud asjaomaste tollimaksude kogu sektorit hõlmavatele keskmistele väärtustele ja sektori keskmisele tarbimismäärale, mille andmed on saadud tootjatelt, keda India valitsus käsitleb abikõlblike eksporditud toodete esindavate tootjatena. India valitsus avaldab seejärel tagastamisele kuuluva summa kui protsentuaalse osa abikõlblike eksporditud toodete keskmisest ekspordiväärtusest.

| (54) | India valitsus kasutab seda protsendimäära, et arvutada rahaline summa, millele kõikidel abikõlblikel eksportijatel on õigus. Selle kava kohase määra määrab India valitsus kindlaks iga toote jaoks eraldi. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kuni 14. novembrini 2016 vaatlusaluse toote suhtes kohaldatav määr 1,9 % FOB-väärtusest ja pärast seda 1,5 %, nagu on selgitatud põhjenduses 50. |
| --- | --- |

(54)

India valitsus kasutab seda protsendimäära, et arvutada rahaline summa, millele kõikidel abikõlblikel eksportijatel on õigus. Selle kava kohase määra määrab India valitsus kindlaks iga toote jaoks eraldi. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kuni 14. novembrini 2016 vaatlusaluse toote suhtes kohaldatav määr 1,9 % FOB-väärtusest ja pärast seda 1,5 %, nagu on selgitatud põhjenduses 50.

| (55) | Selle kava alusel kasu saamiseks peab äriühing eksportima. Samal hetkel, kui kaubasaadetise andmed sisestatakse tolli serverisse, loetakse eksport toimuvaks tollimaksu tagastamise kava alusel ja tollimaksu tagastamise kava alusel ette nähtud summa fikseeritakse pöördumatult. Kui äriühing on pärast kauba ärasaatmist esitanud üldise ekspordideklaratsiooni ja tolliasutus ei ole deklaratsiooni kauba saatearve andmetega võrdlemisel vigu leidnud, on kõik tingimused täidetud, et lubada tagastatava summa väljamaksmist otseülekandega eksportija pangaarvele või käskveksliga. |
| --- | --- |

(55)

Selle kava alusel kasu saamiseks peab äriühing eksportima. Samal hetkel, kui kaubasaadetise andmed sisestatakse tolli serverisse, loetakse eksport toimuvaks tollimaksu tagastamise kava alusel ja tollimaksu tagastamise kava alusel ette nähtud summa fikseeritakse pöördumatult. Kui äriühing on pärast kauba ärasaatmist esitanud üldise ekspordideklaratsiooni ja tolliasutus ei ole deklaratsiooni kauba saatearve andmetega võrdlemisel vigu leidnud, on kõik tingimused täidetud, et lubada tagastatava summa väljamaksmist otseülekandega eksportija pangaarvele või käskveksliga.

| (56) | Eksportija peab esitama ka eksporditehinguga seotud summa laekumise tõendamiseks panga väljastatava eksporditehingu teostamise tõendi (Bank Realisation Certificate). Selle dokumendi võib esitada pärast tagastatava summa maksmist, kuid India valitsus nõuab väljamakstud summa tagasi, kui eksportija ei esita eksporditehingu tegemise tõendit ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(56)

Eksportija peab esitama ka eksporditehinguga seotud summa laekumise tõendamiseks panga väljastatava eksporditehingu teostamise tõendi (Bank Realisation Certificate). Selle dokumendi võib esitada pärast tagastatava summa maksmist, kuid India valitsus nõuab väljamakstud summa tagasi, kui eksportija ei esita eksporditehingu tegemise tõendit ettenähtud tähtaja jooksul.

| (57) | Tagastatavat summat võib kasutada mis tahes eesmärgil ning vastavalt India raamatupidamisstandarditele võib tagastatud tollimaksusumma pärast ekspordikohustuse täitmist kanda tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse. |
| --- | --- |

(57)

Tagastatavat summat võib kasutada mis tahes eesmärgil ning vastavalt India raamatupidamisstandarditele võib tagastatud tollimaksusumma pärast ekspordikohustuse täitmist kanda tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse.

| (58) | Asjaomastes õigusaktides ja haldusjuhistes sätestatakse, et India tolliamet ei tohiks nõuda mingeid tõendeid, et tollimaksu tagastamist taotlev eksportija on kandnud või kannab tollimaksukohustust eksporditud toote valmistamiseks vajalike toorainete impordi eest (20). Lisaks kinnitas India valitsus tema juurde tehtud kontrollkäigu ajal, et äriühingud, mis hangivad kõik toorained, mida eksporditud polüetüleentereftalaadi valmistamisel kasutatakse, siseturul, saavad siiski kohaldada eespool nimetatud eeskirja 3 lõike 2 alusel arvutatud täismäära. See uurimine on ka näidanud, et praktikas oli sellega tegu ühe koostööd tegeva eksportija puhul, kes kasutas tollimaksu tagastamise kava alusel soodustusi, ehkki ta ei ole importinud ühtegi ühikut peamistest toorainetest (PTA (puhas tereftaalhape) ja MEG (monoetüleenglükool), mida kasutatakse vaatlusaluse toote tootmisel. |
| --- | --- |

(58)

Asjaomastes õigusaktides ja haldusjuhistes sätestatakse, et India tolliamet ei tohiks nõuda mingeid tõendeid, et tollimaksu tagastamist taotlev eksportija on kandnud või kannab tollimaksukohustust eksporditud toote valmistamiseks vajalike toorainete impordi eest (20). Lisaks kinnitas India valitsus tema juurde tehtud kontrollkäigu ajal, et äriühingud, mis hangivad kõik toorained, mida eksporditud polüetüleentereftalaadi valmistamisel kasutatakse, siseturul, saavad siiski kohaldada eespool nimetatud eeskirja 3 lõike 2 alusel arvutatud täismäära. See uurimine on ka näidanud, et praktikas oli sellega tegu ühe koostööd tegeva eksportija puhul, kes kasutas tollimaksu tagastamise kava alusel soodustusi, ehkki ta ei ole importinud ühtegi ühikut peamistest toorainetest (PTA (puhas tereftaalhape) ja MEG (monoetüleenglükool), mida kasutatakse vaatlusaluse toote tootmisel.

20

3.4.4.   Järeldused tollimaksu tagastamise kava kohta

Järeldused tollimaksu tagastamise kava kohta

| (59) | Tollimaksu tagastamise kavaga pakutakse subsiidiumi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Nn tollimaksu tagastamise summa on India valitsuse antud rahaline toetus, sest võtab saamata jäänud tulu vormi (st India valitsuse poolt väidetavalt kogutud imporditollimaksud, mille suhtes kohaldatakse maksutagastust või maksuvähendust). Nende vahendite kasutamise suhtes piiranguid ei ole. Lisaks on tollimaksu tagastamine kasulik eksportijale, kuna ülemääraste imporditollimaksude tagastamine või vähendamine India valitsuse poolt parandab eksportija likviidsust. |
| --- | --- |

(59)

Tollimaksu tagastamise kavaga pakutakse subsiidiumi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Nn tollimaksu tagastamise summa on India valitsuse antud rahaline toetus, sest võtab saamata jäänud tulu vormi (st India valitsuse poolt väidetavalt kogutud imporditollimaksud, mille suhtes kohaldatakse maksutagastust või maksuvähendust). Nende vahendite kasutamise suhtes piiranguid ei ole. Lisaks on tollimaksu tagastamine kasulik eksportijale, kuna ülemääraste imporditollimaksude tagastamine või vähendamine India valitsuse poolt parandab eksportija likviidsust.

| (60) | Ekspordi korral tagastatava tollimaksu määra määrab India valitsus kindlaks iga toote jaoks eraldi. Kuigi subsiidiumi nimetatakse tollimaksu tagastamiseks, ei vasta kava lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi kõigile tunnustele alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses; samuti ei vasta kava alusmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Rahaline makse eksportijale ei ole tingimata seotud tooraine eest tegelikult makstud imporditollimaksudega ning tegu ei ole tollikrediidiga tooraine varasema või tulevase impordi tollimaksude tasumiseks. Lisaks ei ole kehtestatud süsteemi ega menetlust, mille alusel kindlaks teha, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmisel kasutatakse ja millistes kogustes. |
| --- | --- |

(60)

Ekspordi korral tagastatava tollimaksu määra määrab India valitsus kindlaks iga toote jaoks eraldi. Kuigi subsiidiumi nimetatakse tollimaksu tagastamiseks, ei vasta kava lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi kõigile tunnustele alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses; samuti ei vasta kava alusmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Rahaline makse eksportijale ei ole tingimata seotud tooraine eest tegelikult makstud imporditollimaksudega ning tegu ei ole tollikrediidiga tooraine varasema või tulevase impordi tollimaksude tasumiseks. Lisaks ei ole kehtestatud süsteemi ega menetlust, mille alusel kindlaks teha, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmisel kasutatakse ja millistes kogustes.

| (61) | India valitsuse makse eksportijatele pärast eksporti sõltub ekspordijõudlusest ning seepärast peetakse seda alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(61)

India valitsuse makse eksportijatele pärast eksporti sõltub ekspordijõudlusest ning seepärast peetakse seda alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

| (62) | Arvestades eespool esitatud andmeid, järeldatakse, et tollimaksu tagastamise kava on tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(62)

Arvestades eespool esitatud andmeid, järeldatakse, et tollimaksu tagastamise kava on tasakaalustatav.

3.4.5.   Subsiidiumisumma arvutamine

Subsiidiumisumma arvutamine

| (63) | Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutas komisjon subsiidiumisumma, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Komisjon leidis, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel on India valitsus kohustatud rahalise summa välja maksma, andes seega rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses. Kui tolliasutus on väljastanud ekspordi saatearve, millel on muu hulgas märgitud asjaomase eksporditehingu puhul tagastatav summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Ülaltoodut arvesse võttes peab komisjon õigeks pidada tollimaksu tagastamise kava alusel saadud kasu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud maksete summaks. |
| --- | --- |

(63)

Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutas komisjon subsiidiumisumma, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Komisjon leidis, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel on India valitsus kohustatud rahalise summa välja maksma, andes seega rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses. Kui tolliasutus on väljastanud ekspordi saatearve, millel on muu hulgas märgitud asjaomase eksporditehingu puhul tagastatav summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Ülaltoodut arvesse võttes peab komisjon õigeks pidada tollimaksu tagastamise kava alusel saadud kasu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud maksete summaks.

| (64) | Dhunseri grupp märkis, et tollimaksude tagastamise kava alusel saadavat kasu vähendati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,9 %-lt 1,5 %-le, ning väitis, et see vähendamine oli püsivat laadi, viidates tollimaksude tagastamise kava määra langussuundumusele, sest seda alandati 2011. aasta 5,5 %-lt järgmisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,5 %-le. Sel põhjusel väitis äriühing, et kui tollimaksude tagastamise kava tasakaalustatakse, tuleks seda tasakaalustada üksnes 1,5 % määra alusel. |
| --- | --- |

(64)

Dhunseri grupp märkis, et tollimaksude tagastamise kava alusel saadavat kasu vähendati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,9 %-lt 1,5 %-le, ning väitis, et see vähendamine oli püsivat laadi, viidates tollimaksude tagastamise kava määra langussuundumusele, sest seda alandati 2011. aasta 5,5 %-lt järgmisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,5 %-le. Sel põhjusel väitis äriühing, et kui tollimaksude tagastamise kava tasakaalustatakse, tuleks seda tasakaalustada üksnes 1,5 % määra alusel.

| (65) | Komisjon märkis samas, et alusmääruse artikli 5 kohaselt arvutatakse tasakaalustatavate subsiidiumide summa „lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai“. Nagu eespool märgitud, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kuni 14. novembrini 2016 määr 1,9 % FOB-väärtusest ja pärast seda 1,5 %. Komisjon leiab seega, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tuleks kasutada tegelikke määrasid. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon märkis samas, et alusmääruse artikli 5 kohaselt arvutatakse tasakaalustatavate subsiidiumide summa „lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai“. Nagu eespool märgitud, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kuni 14. novembrini 2016 määr 1,9 % FOB-väärtusest ja pärast seda 1,5 %. Komisjon leiab seega, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tuleks kasutada tegelikke määrasid. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (66) | Reliance väitis, et tollimaksu tagastamise kava alusel saadud kasu arvutamisel tuleks piirduda ülemäärase kasuga, sest tollimaksu tagastamise kava tuleks pidada alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel lubatud tollimaksutagastuse kavaks, ent ei esitanud rohkem asjaolusid väite tõendamiseks. Nagu selgitatud põhjenduses 60, järeldas komisjon, et tollimaksude tagastamise kava ei tähenda lubatavat tollimaksu tagastamist. Peale selle tegi komisjon seoses Reliance'iga kohapealse kontrolli ajal järelduse, et Reliance on kasutanud tollimaksude tagastamise kava, ehkki ta ei ole läbivaatamisega seotud uurimisperioodil importinud kumbagi toorainet kahest asjaomasest toorainest (MEG ja PTA). Seepärast lükati väide tagasi, sest kättesaadava teabe põhjal kujutab Reliance'ile antud kogusumma ülemäärast toetust. |
| --- | --- |

(66)

Reliance väitis, et tollimaksu tagastamise kava alusel saadud kasu arvutamisel tuleks piirduda ülemäärase kasuga, sest tollimaksu tagastamise kava tuleks pidada alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel lubatud tollimaksutagastuse kavaks, ent ei esitanud rohkem asjaolusid väite tõendamiseks. Nagu selgitatud põhjenduses 60, järeldas komisjon, et tollimaksude tagastamise kava ei tähenda lubatavat tollimaksu tagastamist. Peale selle tegi komisjon seoses Reliance'iga kohapealse kontrolli ajal järelduse, et Reliance on kasutanud tollimaksude tagastamise kava, ehkki ta ei ole läbivaatamisega seotud uurimisperioodil importinud kumbagi toorainet kahest asjaomasest toorainest (MEG ja PTA). Seepärast lükati väide tagasi, sest kättesaadava teabe põhjal kujutab Reliance'ile antud kogusumma ülemäärast toetust.

| (67) | MPPL selgitas, et ta kasutas PET tootmiseks puhast tereftaalhapet (PTA) ja monoetüleenglükooli (MEG) ning et mõlemad toorained olid hangitud ühe siseturu tarnija käest, kes nõudis MPPLilt kooskõlas ostulepinguga nii-öelda tollimaksu elemendina käsitletavat maksu. Sellele tuginedes väitis MPPL, et ta maksis eksporditud tootes kasutatud toorainelt imporditollimakse ning et tollimaksu tagastamise summa arvutamisel tuleks seega piirduda ülemääraste kasuga. Komisjon märkis seoses sellega, et MPPL ei esitanud tõendeid, et tollimaksuna käsitletav hinnanguline maks vastas tegelikele imporditollimaksude maksetele. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(67)

MPPL selgitas, et ta kasutas PET tootmiseks puhast tereftaalhapet (PTA) ja monoetüleenglükooli (MEG) ning et mõlemad toorained olid hangitud ühe siseturu tarnija käest, kes nõudis MPPLilt kooskõlas ostulepinguga nii-öelda tollimaksu elemendina käsitletavat maksu. Sellele tuginedes väitis MPPL, et ta maksis eksporditud tootes kasutatud toorainelt imporditollimakse ning et tollimaksu tagastamise summa arvutamisel tuleks seega piirduda ülemääraste kasuga. Komisjon märkis seoses sellega, et MPPL ei esitanud tõendeid, et tollimaksuna käsitletav hinnanguline maks vastas tegelikele imporditollimaksude maksetele. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (68) | IDIPL väitis, et monoetüleenglükool, mis on üks kahest peamisest toorainest, mida äriühing kasutab polüetüleentereftalaadi tootmiseks, imporditi täielikult ning et sellelt impordilt tasuti imporditollimakse. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditud polüetüleentereftalaadis kasutatud monoetüleenglükoolilt makstud tollimaksude summa põhjal esitas IDIPL lisaks väidetava ülemäärase tagastuse arvutuse ning väitis, et subsideerimise tase tuleks teha kindlaks üksnes selle ülemäärase tagastuse alusel. Hoolimata sellest, et ei ole kehtestatud süsteemi ega menetlust, mille alusel kindlaks teha eksporditava toote valmistamisel tarbitavate sisendite laadi ja kogust, kontrollis komisjon väidet kooskõlas alusmääruse II lisa punktiga 5. Kontrollimisel kinnitati, et kogu monoetüleenglükool, mida on polüetüleentereftalaadi tootmisel kasutatud, oli imporditud ning et tegelikult tasuti väites esitatud imporditollimaksude summa monoetüleenglükoolilt, mida kasutati polüetüleentereftalaadis, mida läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditi. Sellele tuginedes aktsepteeris komisjon väidet ja arvutas subsideerimise taseme üksnes ülemäärase tagastuse alusel. |
| --- | --- |

(68)

IDIPL väitis, et monoetüleenglükool, mis on üks kahest peamisest toorainest, mida äriühing kasutab polüetüleentereftalaadi tootmiseks, imporditi täielikult ning et sellelt impordilt tasuti imporditollimakse. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditud polüetüleentereftalaadis kasutatud monoetüleenglükoolilt makstud tollimaksude summa põhjal esitas IDIPL lisaks väidetava ülemäärase tagastuse arvutuse ning väitis, et subsideerimise tase tuleks teha kindlaks üksnes selle ülemäärase tagastuse alusel. Hoolimata sellest, et ei ole kehtestatud süsteemi ega menetlust, mille alusel kindlaks teha eksporditava toote valmistamisel tarbitavate sisendite laadi ja kogust, kontrollis komisjon väidet kooskõlas alusmääruse II lisa punktiga 5. Kontrollimisel kinnitati, et kogu monoetüleenglükool, mida on polüetüleentereftalaadi tootmisel kasutatud, oli imporditud ning et tegelikult tasuti väites esitatud imporditollimaksude summa monoetüleenglükoolilt, mida kasutati polüetüleentereftalaadis, mida läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditi. Sellele tuginedes aktsepteeris komisjon väidet ja arvutas subsideerimise taseme üksnes ülemäärase tagastuse alusel.

| (69) | Alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagas komisjon need subsiidiumisummad kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse vaatlusaluse toote ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(69)

Alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagas komisjon need subsiidiumisummad kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse vaatlusaluse toote ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.

| (70) | Seega tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kõnealuse kavaga seotud subsiidiumimäär Dhunseri grupi puhul 0,38 % ja Reliance'i puhul 1,67 %. |
| --- | --- |

(70)

Seega tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kõnealuse kavaga seotud subsiidiumimäär Dhunseri grupi puhul 0,38 % ja Reliance'i puhul 1,67 %.

3.4.6.   Märkused avalikustamise kohta

Märkused avalikustamise kohta

Reliance

Reliance

| (71) | Reliance väitis, et komisjon tegi vea, kui määratles tollimaksude tagastamise kava subsiidiumina ja artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i kohaldamisalasse kuuluva kavana, ning väitis, et peale selle on komisjon tegutsenud vastuolus kõnealuse määratlusega, kontrollides teise eksportija ülemäärast tagastust. Reliance väitis, et komisjon käsitles ülemäärase tagastuse summa arvutamisel eri osalisi erinevalt ning tasakaalustas konkreetselt Reliance'i puhul kogu tollimaksu tagastamise kava alusel saadud tulu, selle asemel, et piirduda tasakaalustamisel ainult ülemäärase tagastusega. |
| --- | --- |

(71)

Reliance väitis, et komisjon tegi vea, kui määratles tollimaksude tagastamise kava subsiidiumina ja artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i kohaldamisalasse kuuluva kavana, ning väitis, et peale selle on komisjon tegutsenud vastuolus kõnealuse määratlusega, kontrollides teise eksportija ülemäärast tagastust. Reliance väitis, et komisjon käsitles ülemäärase tagastuse summa arvutamisel eri osalisi erinevalt ning tasakaalustas konkreetselt Reliance'i puhul kogu tollimaksu tagastamise kava alusel saadud tulu, selle asemel, et piirduda tasakaalustamisel ainult ülemäärase tagastusega.

| (72) | See väide on alusetu. Nagu selgitatud eespool, kuigi subsiidiumi nimetatakse tollimaksu tagastamiseks, ei vasta kava lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi kõigile tunnustele alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses; samuti ei vasta kava alusmääruse I lisa punktis i ega II ja III lisas sätestatud eeskirjadele, kuna rahaline makse eksportijale ei ole seotud tooraine eest tegelikult makstud imporditollimaksudega ning tegu ei ole tollimaksukrediidiga tooraine varasema või tulevase impordi eest tasutavate tollimaksude hüvitamiseks. Pealegi kohaldati sama käsitlust ja samu eeskirju kõigi äriühingute suhtes (Reliance ja Dhunseri grupp), kuna komisjon püüdis aru saada, kas äriühingud tegelikult importisid või mitte olulisi tooraineid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja maksid sellise impordi eest tollimaksu. Seejärel arvutas komisjon kättesaadava teabe põhjal ülemäärase tagastuse kõnealuse kahe äriühingu kohta. Kummagi äriühingu olukord on järgmine. IDIPL (Dhunseri grupi osa) väitis ja tõendas, et üks PET valmistamiseks kasutatud tooraine oli täielikult imporditud ja selle eest maksti imporditollimaksu. Komisjon kontrollis seda väidet ja see osutus tõeseks. Selle fakti alusel arvutas komisjon subsideerimise taseme ülemäärase tagastuse kohta. Reliance'il paluti esitada samad tõendid kui IDIPL, kuid ta ei teinud seda. Seega loeti Reliance'i puhul kogu India valitsuselt saadud summa ülemääraseks tagastuseks. Seetõttu, kuna erinevus kahe eksportija vahel on õigustatud kättesaadava teabe erinevusega, lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(72)

See väide on alusetu. Nagu selgitatud eespool, kuigi subsiidiumi nimetatakse tollimaksu tagastamiseks, ei vasta kava lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi kõigile tunnustele alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses; samuti ei vasta kava alusmääruse I lisa punktis i ega II ja III lisas sätestatud eeskirjadele, kuna rahaline makse eksportijale ei ole seotud tooraine eest tegelikult makstud imporditollimaksudega ning tegu ei ole tollimaksukrediidiga tooraine varasema või tulevase impordi eest tasutavate tollimaksude hüvitamiseks. Pealegi kohaldati sama käsitlust ja samu eeskirju kõigi äriühingute suhtes (Reliance ja Dhunseri grupp), kuna komisjon püüdis aru saada, kas äriühingud tegelikult importisid või mitte olulisi tooraineid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja maksid sellise impordi eest tollimaksu. Seejärel arvutas komisjon kättesaadava teabe põhjal ülemäärase tagastuse kõnealuse kahe äriühingu kohta. Kummagi äriühingu olukord on järgmine. IDIPL (Dhunseri grupi osa) väitis ja tõendas, et üks PET valmistamiseks kasutatud tooraine oli täielikult imporditud ja selle eest maksti imporditollimaksu. Komisjon kontrollis seda väidet ja see osutus tõeseks. Selle fakti alusel arvutas komisjon subsideerimise taseme ülemäärase tagastuse kohta. Reliance'il paluti esitada samad tõendid kui IDIPL, kuid ta ei teinud seda. Seega loeti Reliance'i puhul kogu India valitsuselt saadud summa ülemääraseks tagastuseks. Seetõttu, kuna erinevus kahe eksportija vahel on õigustatud kättesaadava teabe erinevusega, lükatakse see väide tagasi.

| (73) | Reliance väitis veel, et tõendamiskoormust kohaldati valesti, kohustades väidetavalt eksportivat tootjat määrama ülemäärase tagastuse summat. |
| --- | --- |

(73)

Reliance väitis veel, et tõendamiskoormust kohaldati valesti, kohustades väidetavalt eksportivat tootjat määrama ülemäärase tagastuse summat.

| (74) | Komisjon ei nõustu selle väitega. Tuletatakse meelde, et uurimise aluseks on küsimustiku vastused ja kontrollkäigud. Teave konkreetse äriühingu tegelikult makstud (või mitte makstud) imporditollimaksude kohta on faktiline asjaolu ja seda peab esitama äriühing. Reliance ei esitanud seda teavet oma vastuses põhjenduses 19 osutatud küsimustikule, milles huvitatud isikuid kutsutakse üles esitama kogu asjakohast teavet seoses subsideerimismäära arvutamisega. Kuna komisjon sellist teavet ei saanud, kogus ta ise 2017. aastal äriühingusse Reliance tehtud kontrollkäigu ajal teavet, mille alusel saaks määrata võimaliku ülemäärase tagastuse. Kõigepealt tehti kindlaks, et Reliance ei maksnud imporditollimakse eksporditud PET kahe peamise tooraine, PTA ja MEG pealt. Edasi uuris komisjon, kas imporditollimakse maksti toorainete puhul, mida kasutati PTA, MEG või mõne muu PTA või MEG tootmiseks kasutatud eelneva tooraine tootmiseks. Ilmnes, et Reliance, kes on kompleksne naftakeemiaettevõte, importis toornaftat ja valmistas ettevõttesiseselt kõik vahesaadused, mis olid vajalikud PET tootmiseks. Seejärel leidis komisjon toornafta puhul rakendatava imporditollimäära, mis osutus 0 %liseks nagu selgus Reliance esitatud asitõenditest komisjoni kontrollkäigu ajal. Selle teabe põhjal selgus, et kogu tollimaksu tagastamise kava alusel saadud summa oli ülemäärane tagastus. Reliance ei esitanud edaspidise uurimise käigus mingeid kontrollitavaid mõõdetavaid esildisi, mis oleks osutanud vastupidisele. Reliance ei esitanud mingit teavet, mille alusel oleks saanud arvutada ülemäärase tagastuse, kuigi tal paluti seda mitmel korral teha. Seega kogus komisjon iseseisvalt vajalikku teavet tollimaksu tagastamise kava alusel saadud subsiidiumi arvutamiseks ning korduvatest palvetest hoolimata ei esitanud Reliance oma käsutuses olevat faktilist teavet, mis oleks ülemäärase tagastuse summa arvutamisel võimaldanud saada väiksema summa kui kogu tollimaksu tagastamise kava alusel saadud summa. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon ei nõustu selle väitega. Tuletatakse meelde, et uurimise aluseks on küsimustiku vastused ja kontrollkäigud. Teave konkreetse äriühingu tegelikult makstud (või mitte makstud) imporditollimaksude kohta on faktiline asjaolu ja seda peab esitama äriühing. Reliance ei esitanud seda teavet oma vastuses põhjenduses 19 osutatud küsimustikule, milles huvitatud isikuid kutsutakse üles esitama kogu asjakohast teavet seoses subsideerimismäära arvutamisega. Kuna komisjon sellist teavet ei saanud, kogus ta ise 2017. aastal äriühingusse Reliance tehtud kontrollkäigu ajal teavet, mille alusel saaks määrata võimaliku ülemäärase tagastuse. Kõigepealt tehti kindlaks, et Reliance ei maksnud imporditollimakse eksporditud PET kahe peamise tooraine, PTA ja MEG pealt. Edasi uuris komisjon, kas imporditollimakse maksti toorainete puhul, mida kasutati PTA, MEG või mõne muu PTA või MEG tootmiseks kasutatud eelneva tooraine tootmiseks. Ilmnes, et Reliance, kes on kompleksne naftakeemiaettevõte, importis toornaftat ja valmistas ettevõttesiseselt kõik vahesaadused, mis olid vajalikud PET tootmiseks. Seejärel leidis komisjon toornafta puhul rakendatava imporditollimäära, mis osutus 0 %liseks nagu selgus Reliance esitatud asitõenditest komisjoni kontrollkäigu ajal. Selle teabe põhjal selgus, et kogu tollimaksu tagastamise kava alusel saadud summa oli ülemäärane tagastus. Reliance ei esitanud edaspidise uurimise käigus mingeid kontrollitavaid mõõdetavaid esildisi, mis oleks osutanud vastupidisele. Reliance ei esitanud mingit teavet, mille alusel oleks saanud arvutada ülemäärase tagastuse, kuigi tal paluti seda mitmel korral teha. Seega kogus komisjon iseseisvalt vajalikku teavet tollimaksu tagastamise kava alusel saadud subsiidiumi arvutamiseks ning korduvatest palvetest hoolimata ei esitanud Reliance oma käsutuses olevat faktilist teavet, mis oleks ülemäärase tagastuse summa arvutamisel võimaldanud saada väiksema summa kui kogu tollimaksu tagastamise kava alusel saadud summa. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (75) | Reliance väitis, et komisjon palus tal ülemäärase tagastuse määra kindlaksmääramiseks teavet esitada üksnes avalikustamise ajal. Komisjon märgib, et Reliance'il paluti täita küsimustik ja esitada teavet ülemäärase tagastuse kohta kontrollkäigu ajal, nagu on selgitatud põhjenduses 74. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(75)

Reliance väitis, et komisjon palus tal ülemäärase tagastuse määra kindlaksmääramiseks teavet esitada üksnes avalikustamise ajal. Komisjon märgib, et Reliance'il paluti täita küsimustik ja esitada teavet ülemäärase tagastuse kohta kontrollkäigu ajal, nagu on selgitatud põhjenduses 74. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (76) | Reliance märkis, et komisjon ei ole teinud kättesaadavaks kontrolliaruannet, ja väitis, et selle aruande puudumise tõttu ei saanud ta oma huve seoses tollimaksu tagastamise kavaga nõuetekohaselt kaitsta, võttes arvesse, et komisjon veeretas tõendamiskoormuse tollimaksu tagastamise kava alusel saadud summa määramise kohta enda pealt Reliance'ile. |
| --- | --- |

(76)

Reliance märkis, et komisjon ei ole teinud kättesaadavaks kontrolliaruannet, ja väitis, et selle aruande puudumise tõttu ei saanud ta oma huve seoses tollimaksu tagastamise kavaga nõuetekohaselt kaitsta, võttes arvesse, et komisjon veeretas tõendamiskoormuse tollimaksu tagastamise kava alusel saadud summa määramise kohta enda pealt Reliance'ile.

| (77) | Nagu eespool selgitatud, on komisjon seisukohal, et eksportiva tootja kohustus on tõendada, et ta on maksnud eksporditud toodete valmistamisel kasutatud toorainete eest imporditollimaksud ja et India valitsus hüvitas need väidetavalt tasutud imporditollimaksud. Komisjoni kohustus on kättesaadava teabe alusel arvutada subsideerimismäär. Sellega seoses märgib komisjon, et tollimaksu tagastamise kava alusel saadud subsiidiumi määra kindlakstegemiseks (põhjenduses 69 selgitatud meetodi kohaselt) kasutatud asjakohaseid üksikasju kontrolliti Reliance'i vastuste alusel küsimustikule. Tollimaksu tagastamise kava kontrolliti samaaegselt Indiast kaupade eksportimise kavaga (MEIS), kuna need kaks kava on väga sarnased. Kontrolliti mitmeid ekspordiarveid ja nendega seotud dokumente. Kõnealune teave on lähetuste asitõenditena kättesaadav ka Reliance'ile. Kontrollkäigu ajal leidis komisjon, et Reliance'i poolt tollimaksu tagastamise kava alusel esitatud eksportkauba väärtus on erinev Indiast kaupade eksportimise kava alusel esitatud eksportkauba väärtusest. Reliance selgitas seda erinevust ühes lähetuse asitõendis. See erinevus ei mõjutanud siiski subsiidiumisumma arvutamist. Muid erinevusi Reliance'i esitatud dokumentides tollimaksu tagastamise kava kohta kontrollkäigu ajal ei täheldatud. Seega esitati huvitatud isikutele, sealhulgas Reliance'ile, kaitseõiguste kasutamiseks kogu vajalik teave uurimise varases etapis. Seepärast leiab komisjon, et Reliance'i kaitseõigusi järgiti kõnealuse uurimise käigus nõuetekohaselt. Põhjenduses 74 on ka tõendatud, et komisjon ei veeretanud tõendamiskoormust enda pealt Reliance'ile ja hoopis kogus iseseisvalt vajalikku teavet tollimaksu tagastamise kava alusel saadud tulu arvutamiseks. Seepärast lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(77)

Nagu eespool selgitatud, on komisjon seisukohal, et eksportiva tootja kohustus on tõendada, et ta on maksnud eksporditud toodete valmistamisel kasutatud toorainete eest imporditollimaksud ja et India valitsus hüvitas need väidetavalt tasutud imporditollimaksud. Komisjoni kohustus on kättesaadava teabe alusel arvutada subsideerimismäär. Sellega seoses märgib komisjon, et tollimaksu tagastamise kava alusel saadud subsiidiumi määra kindlakstegemiseks (põhjenduses 69 selgitatud meetodi kohaselt) kasutatud asjakohaseid üksikasju kontrolliti Reliance'i vastuste alusel küsimustikule. Tollimaksu tagastamise kava kontrolliti samaaegselt Indiast kaupade eksportimise kavaga (MEIS), kuna need kaks kava on väga sarnased. Kontrolliti mitmeid ekspordiarveid ja nendega seotud dokumente. Kõnealune teave on lähetuste asitõenditena kättesaadav ka Reliance'ile. Kontrollkäigu ajal leidis komisjon, et Reliance'i poolt tollimaksu tagastamise kava alusel esitatud eksportkauba väärtus on erinev Indiast kaupade eksportimise kava alusel esitatud eksportkauba väärtusest. Reliance selgitas seda erinevust ühes lähetuse asitõendis. See erinevus ei mõjutanud siiski subsiidiumisumma arvutamist. Muid erinevusi Reliance'i esitatud dokumentides tollimaksu tagastamise kava kohta kontrollkäigu ajal ei täheldatud. Seega esitati huvitatud isikutele, sealhulgas Reliance'ile, kaitseõiguste kasutamiseks kogu vajalik teave uurimise varases etapis. Seepärast leiab komisjon, et Reliance'i kaitseõigusi järgiti kõnealuse uurimise käigus nõuetekohaselt. Põhjenduses 74 on ka tõendatud, et komisjon ei veeretanud tõendamiskoormust enda pealt Reliance'ile ja hoopis kogus iseseisvalt vajalikku teavet tollimaksu tagastamise kava alusel saadud tulu arvutamiseks. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

Dhunseri grupp

Dhunseri grupp

| (78) | Nagu eespool selgitatud, koheldi kõiki asjaomaseid ettevõtjaid pärast nende konkreetse faktilise olukorra põhjalikku hindamist ühesuguste eeskirjade alusel. IDIPL kordas väidet, et MPPL pidi maksma ja maksis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil „tuletatud tollimaksu“ oma kodumaistele PTA ja MEG tarnijatele vastavalt nendega sõlmitud lepingulistele kokkulepetele. IDIPL väitis, et „tuletatud tollimaksu“ summa tuleks kogu tollimaksu tagastamise kava alusel saadud tulust maha arvestada. Veel märkis IDIPL, et „tuletatud tollimaksu“ mehhanism „võimaldab viia tooraine tarnijatelt sissenõutud imporditollimaksu poliitilise otsusega tootmise järgmistele etappidele“. |
| --- | --- |

(78)

Nagu eespool selgitatud, koheldi kõiki asjaomaseid ettevõtjaid pärast nende konkreetse faktilise olukorra põhjalikku hindamist ühesuguste eeskirjade alusel. IDIPL kordas väidet, et MPPL pidi maksma ja maksis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil „tuletatud tollimaksu“ oma kodumaistele PTA ja MEG tarnijatele vastavalt nendega sõlmitud lepingulistele kokkulepetele. IDIPL väitis, et „tuletatud tollimaksu“ summa tuleks kogu tollimaksu tagastamise kava alusel saadud tulust maha arvestada. Veel märkis IDIPL, et „tuletatud tollimaksu“ mehhanism „võimaldab viia tooraine tarnijatelt sissenõutud imporditollimaksu poliitilise otsusega tootmise järgmistele etappidele“.

| (79) | Selle väite puhul võib komisjon kinnitada, et MPPLi ja tema tarnija vahelises kaubanduslikus lepingus on nimetatud „tuletuslikku tollimaksu“, mida kasutatakse ühe tegurina tooraine hinna arvutamise valemis. See aga ei ole iseenesest tõend selle kohta, et kodumaine tarnija tegelikult maksis tollimaksu, kuna kõnealune valem on kaubanduslike läbirääkimiste tulemus, mille puhul ei pea tingimata arvesse võtma, kas tollimaksud on tegelikult makstud. Seega ei esitanud IDIPL tõendeid selle kohta, et tema tarnija importis tema poolt ostetud toorained ning, juhul kui need imporditi, et tollimaks tasuti. Sel põhjusel lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(79)

Selle väite puhul võib komisjon kinnitada, et MPPLi ja tema tarnija vahelises kaubanduslikus lepingus on nimetatud „tuletuslikku tollimaksu“, mida kasutatakse ühe tegurina tooraine hinna arvutamise valemis. See aga ei ole iseenesest tõend selle kohta, et kodumaine tarnija tegelikult maksis tollimaksu, kuna kõnealune valem on kaubanduslike läbirääkimiste tulemus, mille puhul ei pea tingimata arvesse võtma, kas tollimaksud on tegelikult makstud. Seega ei esitanud IDIPL tõendeid selle kohta, et tema tarnija importis tema poolt ostetud toorained ning, juhul kui need imporditi, et tollimaks tasuti. Sel põhjusel lükati väide tagasi.

India valitsus

India valitsus

| (80) | India valitsus väitis, et kooskõlas subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepinguga ei pea tollimaksu tagastamise kava tingimata ette nägema imporditud sisenditelt tehtavate impordimaksude vähendamist, vabastamist või edasilükkamist, vaid võib ette näha ka kaudsete maksude vähendamist. Selle alusel väitis India valitsus, et komisjon oli teinud olulise vea, kirjeldades tollimaksu tagastamise kava kui lubamatut tollimaksu tagastamise süsteemi, mis põhineb asjaolul, et seda saab ära kasutada isegi siis, kui tollimakse ei maksta. |
| --- | --- |

(80)

India valitsus väitis, et kooskõlas subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepinguga ei pea tollimaksu tagastamise kava tingimata ette nägema imporditud sisenditelt tehtavate impordimaksude vähendamist, vabastamist või edasilükkamist, vaid võib ette näha ka kaudsete maksude vähendamist. Selle alusel väitis India valitsus, et komisjon oli teinud olulise vea, kirjeldades tollimaksu tagastamise kava kui lubamatut tollimaksu tagastamise süsteemi, mis põhineb asjaolul, et seda saab ära kasutada isegi siis, kui tollimakse ei maksta.

| (81) | Sellega seoses märkis komisjon, et kuigi India valitsus esitab õiguslikke põhjendusi seoses kaudsete maksude vähendamisega, ei esita ta ühtegi tõendit selle kohta, et eksporditud PET valmistamisel kasutatud tooraine pealt on ükski huvitatud isik selliseid kaudseid makse tegelikult maksnud või maksab ning et juhul kui neid maksti, ei ole neid mõne muu tollimaksu tagastamise kavaga mitte seotud maksumehhanismi kaudu hüvitatud. Uurimise käigus ei esitanud ükski huvitatud isik seoses tollimaksu tagastamise kavaga teavet kaudsete maksude kohta, mis võiks mõjutada ülemäärase tagastuse määra, kuigi neil paluti mitmel korral esitada teavet, mis võimaldaks arvutada tollimaksu tagastamise kavaga seotud ülemäärast tagastust. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(81)

Sellega seoses märkis komisjon, et kuigi India valitsus esitab õiguslikke põhjendusi seoses kaudsete maksude vähendamisega, ei esita ta ühtegi tõendit selle kohta, et eksporditud PET valmistamisel kasutatud tooraine pealt on ükski huvitatud isik selliseid kaudseid makse tegelikult maksnud või maksab ning et juhul kui neid maksti, ei ole neid mõne muu tollimaksu tagastamise kavaga mitte seotud maksumehhanismi kaudu hüvitatud. Uurimise käigus ei esitanud ükski huvitatud isik seoses tollimaksu tagastamise kavaga teavet kaudsete maksude kohta, mis võiks mõjutada ülemäärase tagastuse määra, kuigi neil paluti mitmel korral esitada teavet, mis võimaldaks arvutada tollimaksu tagastamise kavaga seotud ülemäärast tagastust. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (82) | Veel väidab India valitsus, et tollimaksu tagastamise kava saab kasutada kontrollimehhanismina, mille abil jälgitakse eksportiva tootja poolt tootmisel tarbitud sisendit. |
| --- | --- |

(82)

Veel väidab India valitsus, et tollimaksu tagastamise kava saab kasutada kontrollimehhanismina, mille abil jälgitakse eksportiva tootja poolt tootmisel tarbitud sisendit.

| (83) | Selle väite tõenduseks viitab India valitsus mõnele sättele tagastamiseeskirjades ja tollikäsiraamatus, mille alusel auditeid ja kontrolle tehakse, kuid ei tõenda, et tollimaksu tagastamise kavaga rakendatakse II lisa punkti 4 kohast eksporditava toote valmistamisel tarbitavate sisendite laadi ja koguse kontrollimise süsteemi või menetlust. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(83)

Selle väite tõenduseks viitab India valitsus mõnele sättele tagastamiseeskirjades ja tollikäsiraamatus, mille alusel auditeid ja kontrolle tehakse, kuid ei tõenda, et tollimaksu tagastamise kavaga rakendatakse II lisa punkti 4 kohast eksporditava toote valmistamisel tarbitavate sisendite laadi ja koguse kontrollimise süsteemi või menetlust. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (84) | Samuti märkis India valitsus, et II lisa punkti 4 kohase kontrollisüsteemi või menetluse puudumine ei mõjuta põhjenduses 70 märgitud subsiidiumimäära kindlaksmääramist, kuna komisjon arvutas ülemäärase tagastuse uurimisalustelt ettevõtjatelt saadud teabe alusel. India valitsus väitis, et komisjon oli kohustatud ülemäärase tagastuse arvutamiseks ise samme astuma. |
| --- | --- |

(84)

Samuti märkis India valitsus, et II lisa punkti 4 kohase kontrollisüsteemi või menetluse puudumine ei mõjuta põhjenduses 70 märgitud subsiidiumimäära kindlaksmääramist, kuna komisjon arvutas ülemäärase tagastuse uurimisalustelt ettevõtjatelt saadud teabe alusel. India valitsus väitis, et komisjon oli kohustatud ülemäärase tagastuse arvutamiseks ise samme astuma.

| (85) | Põhjenduses 74 on tõendatud, et komisjon tegutses ise, et leida teavet, mille alusel teha kindlaks, kas osa tollimaksu tagastamise kava alusel saadud summast ei olnud ülemäärane tagasimakse. Lisaks, kuigi India valitsusel paluti seda teha, ei viinud ta läbi edasist uurimist asjaomaste eksportivate tootjate tegelike tehingute põhjal. Seetõttu ei ole kõnealune väide asjakohane. |
| --- | --- |

(85)

Põhjenduses 74 on tõendatud, et komisjon tegutses ise, et leida teavet, mille alusel teha kindlaks, kas osa tollimaksu tagastamise kava alusel saadud summast ei olnud ülemäärane tagasimakse. Lisaks, kuigi India valitsusel paluti seda teha, ei viinud ta läbi edasist uurimist asjaomaste eksportivate tootjate tegelike tehingute põhjal. Seetõttu ei ole kõnealune väide asjakohane.

3.5.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)

| (86) | Komisjon tegi kindlaks, et asjaomased eksportivad tootjad said EPCGSi kava alusel soodustusi, mida oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võimalik seostada vaatlusaluse tootega. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon tegi kindlaks, et asjaomased eksportivad tootjad said EPCGSi kava alusel soodustusi, mida oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võimalik seostada vaatlusaluse tootega.

3.5.1.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (87) | EPCGSi kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 5. peatükis, samuti HOP 2015–2020 I köite 5. peatükis. |
| --- | --- |

(87)

EPCGSi kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 5. peatükis, samuti HOP 2015–2020 I köite 5. peatükis.

3.5.2.   Kõlblikkuskriteeriumid

Kõlblikkuskriteeriumid

| (88) | Selle meetme raames võivad toetust taotleda tootvad eksportijad ning toetavate tootjate ja teenuseosutajatega seotud vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(88)

Selle meetme raames võivad toetust taotleda tootvad eksportijad ning toetavate tootjate ja teenuseosutajatega seotud vahendavad eksportijad.

3.5.3.   Praktiline rakendamine

Praktiline rakendamine

| (89) | Ekspordikohustuse täitmisel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus taotluse alusel ja lõivu tasumisel kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäär, mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga ekspordiks mõeldud kaupade tootmiseks. Väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 alusel võib kapitalikaupu importida kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames ka 0 % tollimaksumääraga. Ekspordikohustus, mis on säästetud tollimaksu kuuekordne summa, tuleb täita kuni kuue aasta jooksul. |
| --- | --- |

(89)

Ekspordikohustuse täitmisel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus taotluse alusel ja lõivu tasumisel kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäär, mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga ekspordiks mõeldud kaupade tootmiseks. Väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 alusel võib kapitalikaupu importida kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames ka 0 % tollimaksumääraga. Ekspordikohustus, mis on säästetud tollimaksu kuuekordne summa, tuleb täita kuni kuue aasta jooksul.

| (90) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi omanik võib hankida kapitalikaupu ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi omanikule. |
| --- | --- |

(90)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi omanik võib hankida kapitalikaupu ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohase litsentsi omanikule.

3.5.4.   Järeldus EPCGSi kava kohta

Järeldus EPCGSi kava kohta

| (91) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kavaga pakutakse subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna seetõttu vähenevad tulud, mille India valitsus tasumisele kuuluvatest tollimaksudest muidu saaks. Lisaks tagab see eksportijale tollimaksu alandamise summaga samaväärse kasu. |
| --- | --- |

(91)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kavaga pakutakse subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna seetõttu vähenevad tulud, mille India valitsus tasumisele kuuluvatest tollimaksudest muidu saaks. Lisaks tagab see eksportijale tollimaksu alandamise summaga samaväärse kasu.

| (92) | Peale selle sõltub EPCGSi kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(92)

Peale selle sõltub EPCGSi kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

| (93) | EPCGSi kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud alusmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmisel ära. |
| --- | --- |

(93)

EPCGSi kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud alusmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmisel ära.

3.5.5.   Subsiidiumisumma arvutamine

Subsiidiumisumma arvutamine

| (94) | Komisjon arvutas subsiidiumisumma vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, mis jaotati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Seejärel arvutati subsiidiumisumma läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta, milleks jagati tasumata tollimaksu kogusumma amortisatsiooniajaga. Sellisel moel läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta arvutatud summale liideti selle perioodi intress, et kajastada kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäär. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon arvutas subsiidiumisumma vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, mis jaotati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Seejärel arvutati subsiidiumisumma läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta, milleks jagati tasumata tollimaksu kogusumma amortisatsiooniajaga. Sellisel moel läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta arvutatud summale liideti selle perioodi intress, et kajastada kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäär.

| (95) | Ükski India eksportiv tootja ei väitnud, et ilmnenud tasud on maha arvatud, et saada toetust kogu toetussummast, millele neil on õigus kooskõlas artikli 7 lõike 1 punktiga a. |
| --- | --- |

(95)

Ükski India eksportiv tootja ei väitnud, et ilmnenud tasud on maha arvatud, et saada toetust kogu toetussummast, millele neil on õigus kooskõlas artikli 7 lõike 1 punktiga a.

| (96) | Alusmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagas komisjon selle subsiidiumisumma vaatlusaluse toote ekspordikäibega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel. |
| --- | --- |

(96)

Alusmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagas komisjon selle subsiidiumisumma vaatlusaluse toote ekspordikäibega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.

| (97) | Eespool esitatu põhjal tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär Dhunseri grupi puhul 0,11 % ja Reliance'i puhul 0,45 %. |
| --- | --- |

(97)

Eespool esitatu põhjal tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär Dhunseri grupi puhul 0,11 % ja Reliance'i puhul 0,45 %.

3.5.6.   Märkused avalikustamise kohta

Märkused avalikustamise kohta

| (98) | IDIPL argumenteeris, et EPCGSi kava kohaselt imporditud tehaseid ja masinaid kasutati nii PET omamaise kui ka eksportmüügi jaoks, ning väitis, et põhjenduses 96 osutatud nimetaja peaks olema äriühingu PET-kogumüük, mitte ekspordikäive. |
| --- | --- |

(98)

IDIPL argumenteeris, et EPCGSi kava kohaselt imporditud tehaseid ja masinaid kasutati nii PET omamaise kui ka eksportmüügi jaoks, ning väitis, et põhjenduses 96 osutatud nimetaja peaks olema äriühingu PET-kogumüük, mitte ekspordikäive.

| (99) | Komisjon märgib, et isegi kui see tõendamata väide osutuks õigeks, tuleb kasutada artikli 7 lõiget 2 ja põhjenduses 96 valitud nimetaja on õigustatud, kuna EPCGSi kava sõltub eksporditegevusest ja neid soodustusi ei antud vastavalt valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud kogustele. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon märgib, et isegi kui see tõendamata väide osutuks õigeks, tuleb kasutada artikli 7 lõiget 2 ja põhjenduses 96 valitud nimetaja on õigustatud, kuna EPCGSi kava sõltub eksporditegevusest ja neid soodustusi ei antud vastavalt valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud kogustele. Seepärast lükati see väide tagasi.

3.6.   Indiast kaupade eksportimise kava (MEIS)

Indiast kaupade eksportimise kava (MEIS)

| (100) | Leiti, et mõlemad asjaomased eksportivad tootjad said läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Indiast kaupade eksportimise kava raames kasu. |
| --- | --- |

(100)

Leiti, et mõlemad asjaomased eksportivad tootjad said läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Indiast kaupade eksportimise kava raames kasu.

3.6.1.   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (101) | Indiast kaupade eksportimise kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 3. peatükis ja HOP 2015–2020 I köite 3. peatükis. |
| --- | --- |

(101)

Indiast kaupade eksportimise kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 3. peatükis ja HOP 2015–2020 I köite 3. peatükis.

| (102) | See kava jõustus 1. aprillil 2015. |
| --- | --- |

(102)

See kava jõustus 1. aprillil 2015.

3.6.2.   Kõlblikkuskriteeriumid

Kõlblikkuskriteeriumid

| (103) | Kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad vastavad nimetatud kava tingimustele. |
| --- | --- |

(103)

Kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad vastavad nimetatud kava tingimustele.

3.6.3.   Praktiline rakendamine

Praktiline rakendamine

| (104) | Kriteeriumidele vastav äriühing võib Indiast kaupade eksportimise kava alusel toetust saada, kui ta ekspordib konkreetseid tooteid konkreetsetesse riikidesse, mis on liigitatud rühma A (traditsioonilised turud, sh kõik ELi liikmesriigid), rühma B (kujunemisjärgus turud ja sihtturud) ning rühma C (muud turud). Igasse rühma kuuluvad riigid ja loetelu toodetest koos vastavate toetusmääradega on kindlaks määratud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 lisas 3B vastavalt tabelites 1 ja 2. |
| --- | --- |

(104)

Kriteeriumidele vastav äriühing võib Indiast kaupade eksportimise kava alusel toetust saada, kui ta ekspordib konkreetseid tooteid konkreetsetesse riikidesse, mis on liigitatud rühma A (traditsioonilised turud, sh kõik ELi liikmesriigid), rühma B (kujunemisjärgus turud ja sihtturud) ning rühma C (muud turud). Igasse rühma kuuluvad riigid ja loetelu toodetest koos vastavate toetusmääradega on kindlaks määratud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 lisas 3B vastavalt tabelites 1 ja 2.

| (105) | Toetus väljendub tollimaksukrediidis, mis võrdub teatava protsendiga ekspordi FOB-väärtusest. |
| --- | --- |

(105)

Toetus väljendub tollimaksukrediidis, mis võrdub teatava protsendiga ekspordi FOB-väärtusest.

| (106) | Sel ajal kui Indiast kaupade eksportimise kava 2015. aasta aprillis jõustus, ei kuulunud vaatlusalune toode lisa 3B alla ega olnud seega Indiast kaupade eksportimise kava toetuste saamiseks kõlblik. Samas 29. oktoobril 2015 muudeti avaliku teadaandega nr 44/2015-2020 polüetüleentereftalaadi eksport rühmade A ja B riikidesse Indiast kaupade eksportimise kava toetuse saamiseks kõlblikuks ja toetus oli 2 % ekspordi FOB-väärtusest. 4. mail 2016 muudeti avaliku teadaandega nr 06/2015-2020 eksport rühma C riikidesse abikõlblikuks ja toetus oli samuti 2 %. |
| --- | --- |

(106)

Sel ajal kui Indiast kaupade eksportimise kava 2015. aasta aprillis jõustus, ei kuulunud vaatlusalune toode lisa 3B alla ega olnud seega Indiast kaupade eksportimise kava toetuste saamiseks kõlblik. Samas 29. oktoobril 2015 muudeti avaliku teadaandega nr 44/2015-2020 polüetüleentereftalaadi eksport rühmade A ja B riikidesse Indiast kaupade eksportimise kava toetuse saamiseks kõlblikuks ja toetus oli 2 % ekspordi FOB-väärtusest. 4. mail 2016 muudeti avaliku teadaandega nr 06/2015-2020 eksport rühma C riikidesse abikõlblikuks ja toetus oli samuti 2 %.

| (107) | Selle kava raamidesse ei kuulu teatavat liiki eksport, näiteks imporditud või transiitkauba eksport, ekspordiga samaväärsed toimingud, teenuste eksport ja erimajandustsoonides tegutsevate või ekspordiga tegelevate üksuste ekspordikäive. |
| --- | --- |

(107)

Selle kava raamidesse ei kuulu teatavat liiki eksport, näiteks imporditud või transiitkauba eksport, ekspordiga samaväärsed toimingud, teenuste eksport ja erimajandustsoonides tegutsevate või ekspordiga tegelevate üksuste ekspordikäive.

| (108) | Indiast kaupade eksportimise kava kohane tollimaksukrediit on vabalt ülekantav ja kehtib 18 kuud alates väljastamise kuupäevast. Seda võib kasutada i) tollimaksude tasumiseks sisendite või kaupade, sealhulgas kapitalikaupade importimisel, ii) aktsiisimaksude tasumiseks sisendite või kaupade, sealhulgas kapitalikaupade omamaiste hangete korral ning iii) teenusemaksu tasumiseks teenuste hangete korral. |
| --- | --- |

(108)

Indiast kaupade eksportimise kava kohane tollimaksukrediit on vabalt ülekantav ja kehtib 18 kuud alates väljastamise kuupäevast. Seda võib kasutada i) tollimaksude tasumiseks sisendite või kaupade, sealhulgas kapitalikaupade importimisel, ii) aktsiisimaksude tasumiseks sisendite või kaupade, sealhulgas kapitalikaupade omamaiste hangete korral ning iii) teenusemaksu tasumiseks teenuste hangete korral.

| (109) | Taotlus selleks, et saada Indiast kaupade eksportimise kava kohast toetust, tuleb esitada veebipõhiselt väliskaubanduse peadirektoraadi veebisaidi kaudu. Veebipõhisele taotlusele tuleb lisada asjakohased dokumendid (saatearved, panga sertifikaat ja mahalaadimise tõend). India valitsuse asjakohane piirkondlik ametiasutus väljastab tollimaksukrediidi pärast dokumentide läbivaatamist. Kui eksportija esitab asjakohased dokumendid, ei ole piirkondlikul ametiasutusel enam tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigust. |
| --- | --- |

(109)

Taotlus selleks, et saada Indiast kaupade eksportimise kava kohast toetust, tuleb esitada veebipõhiselt väliskaubanduse peadirektoraadi veebisaidi kaudu. Veebipõhisele taotlusele tuleb lisada asjakohased dokumendid (saatearved, panga sertifikaat ja mahalaadimise tõend). India valitsuse asjakohane piirkondlik ametiasutus väljastab tollimaksukrediidi pärast dokumentide läbivaatamist. Kui eksportija esitab asjakohased dokumendid, ei ole piirkondlikul ametiasutusel enam tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigust.

3.6.4.   Järeldused Indiast kaupade importimise kava kohta

Järeldused Indiast kaupade importimise kava kohta

| (110) | Indiast kaupade eksportimise kavaga antakse subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Indiast kaupade eksportimise kava raames antav tollimaksukrediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõppkokkuvõttes kapitalikaupadelt makstavate imporditollimaksude korvamiseks ning seetõttu vähenevad tulud, mille India valitsus tasumisele kuuluvatest tollimaksudest muidu saaks. Lisaks tähendab Indiast kaupade eksportimise kava kohane tollimaksukrediit kasu eksportijale, kelle suhtes ei kehti nende imporditollimaksude tasumise kohustust. |
| --- | --- |

(110)

Indiast kaupade eksportimise kavaga antakse subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Indiast kaupade eksportimise kava raames antav tollimaksukrediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõppkokkuvõttes kapitalikaupadelt makstavate imporditollimaksude korvamiseks ning seetõttu vähenevad tulud, mille India valitsus tasumisele kuuluvatest tollimaksudest muidu saaks. Lisaks tähendab Indiast kaupade eksportimise kava kohane tollimaksukrediit kasu eksportijale, kelle suhtes ei kehti nende imporditollimaksude tasumise kohustust.

| (111) | Peale selle sõltub Indiast kaupade eksportimise kava juriidiliselt eksporditegevusest ning seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. |
| --- | --- |

(111)

Peale selle sõltub Indiast kaupade eksportimise kava juriidiliselt eksporditegevusest ning seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.

3.6.5.   Subsiidiumisumma arvutamine

Subsiidiumisumma arvutamine

| (112) | Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutas komisjon tasakaalustatava subsiidiumi, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Komisjon leidis, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Praegu väljastab India valitsus tollimaksukrediiti, mille eksportiv tootja kajastab saadaoleva nõudena, mille eksportiv tootja saab igal ajal tasaarvestada. See kujutab endast rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui tolliasutus on väljastanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Ülaltoodut arvesse võttes peab komisjon õigeks pidada Indiast kaupade eksportimise kava alusel saadud kasu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud maksete summaks. |
| --- | --- |

(112)

Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutas komisjon tasakaalustatava subsiidiumi, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Komisjon leidis, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Praegu väljastab India valitsus tollimaksukrediiti, mille eksportiv tootja kajastab saadaoleva nõudena, mille eksportiv tootja saab igal ajal tasaarvestada. See kujutab endast rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui tolliasutus on väljastanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Ülaltoodut arvesse võttes peab komisjon õigeks pidada Indiast kaupade eksportimise kava alusel saadud kasu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud maksete summaks.

| (113) | Alusmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagas komisjon selle subsiidiumisumma (lugeja) vaatlusaluse toote ekspordikäibega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel. |
| --- | --- |

(113)

Alusmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagas komisjon selle subsiidiumisumma (lugeja) vaatlusaluse toote ekspordikäibega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.

| (114) | Eespool esitatu põhjal tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär Dhunseri grupi puhul 1,90 % ja Reliance'i puhul 1,93 %. |
| --- | --- |

(114)

Eespool esitatu põhjal tegi komisjon kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär Dhunseri grupi puhul 1,90 % ja Reliance'i puhul 1,93 %.

3.6.6.   Märkused avalikustamise kohta

Märkused avalikustamise kohta

| (115) | India valitsus väitis, et Indiast kaupade eksportimise kava ei ole tasakaalustatav järgmisel kahel põhjusel: 1) see kava on kooskõlas I lisa punktide g ja h sätetega, mida tõlgendatakse vastavalt subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu II lisale, ning 2) tollimaksusoodustused on „kreeditarved“, millest nende omanik saab kasu ainult siis, kui soodustust kasutatakse imporditollimaksude tasumiseks. |
| --- | --- |

(115)

India valitsus väitis, et Indiast kaupade eksportimise kava ei ole tasakaalustatav järgmisel kahel põhjusel: 1) see kava on kooskõlas I lisa punktide g ja h sätetega, mida tõlgendatakse vastavalt subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu II lisale, ning 2) tollimaksusoodustused on „kreeditarved“, millest nende omanik saab kasu ainult siis, kui soodustust kasutatakse imporditollimaksude tasumiseks.

| (116) | Esimese põhjuse kohta ei esitanud India valitsus ühtegi tõendit. Üksnes väide, et Indiast kaupade eksportimise kava on ette nähtud eksportijate abistamiseks, et korvata taristus ebatõhusus ja sellega kaasnevad kulud/maksud ning tagada võrdsed tingimused, ei ole piisav tõendamaks, et Indiast kaupade eksportimise kava on kooskõlas I lisa punktide g ja h sätetega, mida tõlgendatakse vastavalt subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu II lisale. Teise põhjusega seoses tuletatakse meelde, nagu on selgitatud põhjenduses 108, et sellest hetkest alates, kui India valitsus annab Indiast kaupade eksportimise kava alusel kasu saajale tollimaksusoodustust, saab kõnealust soodustust kasutada teatavate maksude või tollimaksude korvamiseks või müüa seda edasi teisele ettevõtjale, kuna tollimaksusoodustused on vabalt kaubeldavad. Seega leitakse, et India valitsus annab Indiast kaupade eksportimise kava alusel kasu saajale tulu sel hetkel, kui ta annab talle tollimaksusoodustust. Samuti tundub, et ka India raamatupidamisstandardites tõlgendatakse seda niiviisi, kuna soodustuse rahaline väärtus kirjendatakse saadava maksena kohe, kui India valituse selle soodustuse annab (nagu on selgitatud põhjenduses 112), aga mitte hetkel, kui seda tegelikult tollimaksu või maksu korvamiseks kasutatakse. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(116)

Esimese põhjuse kohta ei esitanud India valitsus ühtegi tõendit. Üksnes väide, et Indiast kaupade eksportimise kava on ette nähtud eksportijate abistamiseks, et korvata taristus ebatõhusus ja sellega kaasnevad kulud/maksud ning tagada võrdsed tingimused, ei ole piisav tõendamaks, et Indiast kaupade eksportimise kava on kooskõlas I lisa punktide g ja h sätetega, mida tõlgendatakse vastavalt subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu II lisale. Teise põhjusega seoses tuletatakse meelde, nagu on selgitatud põhjenduses 108, et sellest hetkest alates, kui India valitsus annab Indiast kaupade eksportimise kava alusel kasu saajale tollimaksusoodustust, saab kõnealust soodustust kasutada teatavate maksude või tollimaksude korvamiseks või müüa seda edasi teisele ettevõtjale, kuna tollimaksusoodustused on vabalt kaubeldavad. Seega leitakse, et India valitsus annab Indiast kaupade eksportimise kava alusel kasu saajale tulu sel hetkel, kui ta annab talle tollimaksusoodustust. Samuti tundub, et ka India raamatupidamisstandardites tõlgendatakse seda niiviisi, kuna soodustuse rahaline väärtus kirjendatakse saadava maksena kohe, kui India valituse selle soodustuse annab (nagu on selgitatud põhjenduses 112), aga mitte hetkel, kui seda tegelikult tollimaksu või maksu korvamiseks kasutatakse. Seepärast lükati see väide tagasi.

3.7.   Gujarati elektrimaksust vabastamise kava (GEDES)

Gujarati elektrimaksust vabastamise kava (GEDES)

| (117) | Komisjon leidis, et üks äriühing kasutas seda meedet läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul. Samas tehti uurimisel kindlaks, et saadud kasu oli ebaoluline, ning seega ei uuritud seda meedet rohkem. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon leidis, et üks äriühing kasutas seda meedet läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul. Samas tehti uurimisel kindlaks, et saadud kasu oli ebaoluline, ning seega ei uuritud seda meedet rohkem.

4.   TASAKAALUSTATAVATE SUBSIIDIUMIDE SUMMAD

TASAKAALUSTATAVATE SUBSIIDIUMIDE SUMMAD

| (118) | Komisjon tuletab meelde, et rakendusmäärusega (EL) 2015/1350 DPLi ja Reliance'i jaoks kehtestatud subsiidiumide summad olid vastavalt 3,2 % ja 6,2 %, mis tähendab, et tasakaalustavad tollimaksud olid vastavalt 35,69 eurot tonni kohta ja 69,39 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(118)

Komisjon tuletab meelde, et rakendusmäärusega (EL) 2015/1350 DPLi ja Reliance'i jaoks kehtestatud subsiidiumide summad olid vastavalt 3,2 % ja 6,2 %, mis tähendab, et tasakaalustavad tollimaksud olid vastavalt 35,69 eurot tonni kohta ja 69,39 eurot tonni kohta.

| (119) | Praeguste osaliste vahepealsete läbivaatamiste käigus leidis komisjon, et tasakaalustatavate subsiidiumide kogusumma on Dhunseri grupi puhul väärtuselt 2,3 % ja Reliance'i puhul vastavalt 4 %. Nagu selgitatud põhjendustes 27–30, määrati tabelis esitatud Dhunseri grupi subsiidiumimäärad kindlaks, liites kokku grupi kahe polüetüleentereftalaadi eksportiva tootja ehk IDIPLi ja MPPLi andmed läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

  Tabel


  Individuaalsete tasakaalustavate subsiidiumide määrad | Tollimaksu tagastamise kava | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava | Indiast kaupade eksportimise kava | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dhunseri grupp:






  — | Dhunseri Petrochem Limited |

(119)

Praeguste osaliste vahepealsete läbivaatamiste käigus leidis komisjon, et tasakaalustatavate subsiidiumide kogusumma on Dhunseri grupi puhul väärtuselt 2,3 % ja Reliance'i puhul vastavalt 4 %. Nagu selgitatud põhjendustes 27–30, määrati tabelis esitatud Dhunseri grupi subsiidiumimäärad kindlaks, liites kokku grupi kahe polüetüleentereftalaadi eksportiva tootja ehk IDIPLi ja MPPLi andmed läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

Tabel

Tabel

Individuaalsete tasakaalustavate subsiidiumide määrad

Individuaalsete tasakaalustavate subsiidiumide määrad

Tollimaksu tagastamise kava

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava

Indiast kaupade eksportimise kava

Kokku

Dhunseri grupp:

—

Dhunseri Petrochem Limited

| — | IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited |
| --- | --- |

—

IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited

| — | Micro Polypet Pvt. Ltd |
| --- | --- |

—

Micro Polypet Pvt. Ltd

0,38 %

0,11 %

1,90 %

2,3 %

Reliance

1,67 %

0,45 %

1,93 %

4,0 %

| (120) | Praegu kehtivad tasakaalustusmeetmed on konkreetse tollimaksu vormis. Seega tegi komisjon eespool tabelis kirjeldatud subsiidiumimäärade põhjal kindlaks järgmised konkreetsed tasakaalustavad tollimaksud: 18,73 eurot tonni kohta Dhunseri grupi puhul ja 29,21 eurot tonni kohta Reliance'i puhul. |
| --- | --- |

(120)

Praegu kehtivad tasakaalustusmeetmed on konkreetse tollimaksu vormis. Seega tegi komisjon eespool tabelis kirjeldatud subsiidiumimäärade põhjal kindlaks järgmised konkreetsed tasakaalustavad tollimaksud: 18,73 eurot tonni kohta Dhunseri grupi puhul ja 29,21 eurot tonni kohta Reliance'i puhul.

| (121) | Kooskõlas põhjendusega 16 hindas komisjon vajadust muuta kõigi teiste India äriühingute suhtes kohaldatava tollimaksu määra, mis on 69,40 eurot tonni kohta. Seoses sellega tuletatakse meelde, et kõrgeim tollimaks, mis kehtib India eksportivate tootjate suhtes ja on 74,60 eurot tonni kohta, kehtestatakse Pearl Engineering Polymers Ltd suhtes; see on tootja, keda käesolev läbivaatamine ei hõlmanud. Kuna kõrgeimat tollimaksu käesoleva läbivaatamisega ei muudeta, ei nähtud ette kõigi teiste India äriühingute suhtes kohaldatava tollimaksu määra muutmist. |
| --- | --- |

(121)

Kooskõlas põhjendusega 16 hindas komisjon vajadust muuta kõigi teiste India äriühingute suhtes kohaldatava tollimaksu määra, mis on 69,40 eurot tonni kohta. Seoses sellega tuletatakse meelde, et kõrgeim tollimaks, mis kehtib India eksportivate tootjate suhtes ja on 74,60 eurot tonni kohta, kehtestatakse Pearl Engineering Polymers Ltd suhtes; see on tootja, keda käesolev läbivaatamine ei hõlmanud. Kuna kõrgeimat tollimaksu käesoleva läbivaatamisega ei muudeta, ei nähtud ette kõigi teiste India äriühingute suhtes kohaldatava tollimaksu määra muutmist.

5.   SUBSIDEERIMISEGA SEOTUD MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS

SUBSIDEERIMISEGA SEOTUD MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS

| (122) | Alusmääruse artikli 19 lõike 4 kohaselt kontrolliti, kas subsideerimisega seotud asjaolud on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt muutunud ning kas muutunud asjaolud olid kestvad. |
| --- | --- |

(122)

Alusmääruse artikli 19 lõike 4 kohaselt kontrolliti, kas subsideerimisega seotud asjaolud on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt muutunud ning kas muutunud asjaolud olid kestvad.

| (123) | Komisjon tegi kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil said asjaomased eksportivad tootjad India valitsuselt endiselt tasakaalustatavaid subsiidiume, ehkki erineval määral. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon tegi kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil said asjaomased eksportivad tootjad India valitsuselt endiselt tasakaalustatavaid subsiidiume, ehkki erineval määral.

| (124) | Mis puutub Reliance'isse, siis kõige olulisemad subsiidiumid tulenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seoses subsideerimismääradega tollimaksude tagastamise kavast ja Indiast kaupade eksportimise kavast. Puuduvad märgid, et need subsiidiumid lähitulevikus enam ei kehtiks. Mõlemad subsiidiumid tagavad kasu, mis arvutatakse kui fikseeritud protsentuaalne osa ekspordi FOB-väärtusest, ning ei ole märke, et vastavaid subsiidiumimäärasid lähitulevikus muudetaks. |
| --- | --- |

(124)

Mis puutub Reliance'isse, siis kõige olulisemad subsiidiumid tulenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seoses subsideerimismääradega tollimaksude tagastamise kavast ja Indiast kaupade eksportimise kavast. Puuduvad märgid, et need subsiidiumid lähitulevikus enam ei kehtiks. Mõlemad subsiidiumid tagavad kasu, mis arvutatakse kui fikseeritud protsentuaalne osa ekspordi FOB-väärtusest, ning ei ole märke, et vastavaid subsiidiumimäärasid lähitulevikus muudetaks.

| (125) | Mis puudutab tollimaksude tagastamise kava, siis India valitsus alandas subsideerimise määra mitu korda viimase seitsme aasta jooksul: 2011. aastal oli see 5,5 % FOB-väärtuselt, seejärel alandati seda 2012. aastal 3,9 %ni, 2013. aastal 3,0 %ni, 2014. aastal 2,4 %ni, 2015. aastal 1,9 %ni ja lõpuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,5 %ni. Aktsiisi- ja tollimaksu keskameti veebisaidi (21) kohaselt ei ole määra pärast seda muudetud. |
| --- | --- |

(125)

Mis puudutab tollimaksude tagastamise kava, siis India valitsus alandas subsideerimise määra mitu korda viimase seitsme aasta jooksul: 2011. aastal oli see 5,5 % FOB-väärtuselt, seejärel alandati seda 2012. aastal 3,9 %ni, 2013. aastal 3,0 %ni, 2014. aastal 2,4 %ni, 2015. aastal 1,9 %ni ja lõpuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,5 %ni. Aktsiisi- ja tollimaksu keskameti veebisaidi (21) kohaselt ei ole määra pärast seda muudetud.

21

| (126) | Mis puudutab Indiast kaupade eksportimise kava, siis on määr, mida hakati polüetüleentereftalaadi suhtes 2015. aasta oktoobris kohaldama ehk 2 % FOB-väärtusest, nagu selgitatud põhjenduses 106, jäänud kooskõlas väliskaubanduse peadirektoraadi veebisaidiga (22) samaks. |
| --- | --- |

(126)

Mis puudutab Indiast kaupade eksportimise kava, siis on määr, mida hakati polüetüleentereftalaadi suhtes 2015. aasta oktoobris kohaldama ehk 2 % FOB-väärtusest, nagu selgitatud põhjenduses 106, jäänud kooskõlas väliskaubanduse peadirektoraadi veebisaidiga (22) samaks.

22

| (127) | Mis puudutab kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava, siis ei eeldata olulist subsideerimise määra muudatust ka pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, sest a) puudusid märgid kapitalikaupade olulise kavandatava impordi kohta ja b) mis tahes kasu selle subsiidiumi alusel jaguneb suure arvu aastate peale vastavalt kapitalikaupade amortisatsiooniperioodile (Indias 18–25 aastat). |
| --- | --- |

(127)

Mis puudutab kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava, siis ei eeldata olulist subsideerimise määra muudatust ka pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, sest a) puudusid märgid kapitalikaupade olulise kavandatava impordi kohta ja b) mis tahes kasu selle subsiidiumi alusel jaguneb suure arvu aastate peale vastavalt kapitalikaupade amortisatsiooniperioodile (Indias 18–25 aastat).

| (128) | Reliance'i subsideerimisel oli viimasel vahepealsel läbivaatamisel, mida on nimetatud põhjenduses 7, suurim osakaal eellubade kaval, nagu rakendusmääruses (EL) 2015/1350 järeldatud. Nagu kirjeldatud põhjenduses 46, siis praeguse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul eellubade kava peaaegu ei kasutatud, sest suuremat osa eksporti toetati tollimaksude tagastamise kava alusel, mis on eellubade kavaga vastastikku välistav. Eellubade kava jääb kehtima ja ei saa välistada, et Reliance hakkab eellubade kava tulevikus uuesti kasutama, ent see vähendaks automaatselt kasu, mis on saadud tollimaksude tagastamise kava kaudu, sest iga asjaomast eksporditehingut saab toetada üksnes ühe subsiidiumiga kahest. |
| --- | --- |

(128)

Reliance'i subsideerimisel oli viimasel vahepealsel läbivaatamisel, mida on nimetatud põhjenduses 7, suurim osakaal eellubade kaval, nagu rakendusmääruses (EL) 2015/1350 järeldatud. Nagu kirjeldatud põhjenduses 46, siis praeguse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul eellubade kava peaaegu ei kasutatud, sest suuremat osa eksporti toetati tollimaksude tagastamise kava alusel, mis on eellubade kavaga vastastikku välistav. Eellubade kava jääb kehtima ja ei saa välistada, et Reliance hakkab eellubade kava tulevikus uuesti kasutama, ent see vähendaks automaatselt kasu, mis on saadud tollimaksude tagastamise kava kaudu, sest iga asjaomast eksporditehingut saab toetada üksnes ühe subsiidiumiga kahest.

| (129) | Nagu on sätestatud põhjendustes 125–128, ei leitud tõendeid, et tasakaalustavad kavad ei jätku või et nende subsideerimise tasemeid tulevikus kas tõstetakse või alandatakse. Selle alusel tegi komisjon järelduse, et asjaolud, mis tõid kaasa Reliance'i uue subsideerimismäära, on kestvad. |
| --- | --- |

(129)

Nagu on sätestatud põhjendustes 125–128, ei leitud tõendeid, et tasakaalustavad kavad ei jätku või et nende subsideerimise tasemeid tulevikus kas tõstetakse või alandatakse. Selle alusel tegi komisjon järelduse, et asjaolud, mis tõid kaasa Reliance'i uue subsideerimismäära, on kestvad.

| (130) | Praeguse vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul sai Reliance vähem subsiidiumeid kui viimasel vahepealsel läbivaatamisel, mida on nimetatud põhjenduses 7, nagu rakendusmääruses (EL) 2015/1350 järeldati, sest tuvastatud subsiidiumimäärad vähenesid 6,2 %-lt 4 %ni. Põhjenduse 129 alusel on tõenäoline ka see, et Reliance saab jätkuvalt subsiidiumeid summas, mis on väiksem kui rakendusmääruses (EL) 2015/1350 kindlaks määratud. Seega tegi komisjon järelduse, et kehtivate meetmete jätkumine toob kaasa kõrgema tollimaksu kui kahju tekitav tasakaalustatav subsiidium. Seega tuleks kehtivate meetmete taset uue olukorra kajastamiseks muuta. |
| --- | --- |

(130)

Praeguse vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul sai Reliance vähem subsiidiumeid kui viimasel vahepealsel läbivaatamisel, mida on nimetatud põhjenduses 7, nagu rakendusmääruses (EL) 2015/1350 järeldati, sest tuvastatud subsiidiumimäärad vähenesid 6,2 %-lt 4 %ni. Põhjenduse 129 alusel on tõenäoline ka see, et Reliance saab jätkuvalt subsiidiumeid summas, mis on väiksem kui rakendusmääruses (EL) 2015/1350 kindlaks määratud. Seega tegi komisjon järelduse, et kehtivate meetmete jätkumine toob kaasa kõrgema tollimaksu kui kahju tekitav tasakaalustatav subsiidium. Seega tuleks kehtivate meetmete taset uue olukorra kajastamiseks muuta.

| (131) | Mis puutub Dhunseri gruppi, siis on põhjenduste 27–30 kohaselt tehtud uurimise käigus kindlaks, et grupi struktuur muutus märkimisväärselt. Kõige olulisem on see, et grupile kuulus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kaks polüetüleentereftalaadi tehast võrreldes ühega eelmise vahepealse läbivaatamise ajal. Ümberkorraldused, mis viidi läbi partneriga ehk IVLiga sõlmitud liidu raames, hõlmasid mitut õiguslikku meedet ligikaudu kahe aasta jooksul ning suure tõenäosusega need lõpetati, kui Kolkata Kõrgem Kohus kehtestas 2017. aasta detsembris nende suhtes sanktsioonid. Komisjon leidis seega, et struktuuri muutus on kestev. Seepärast tehti järeldus, et kehtivaid meetmeid tuleks muuta, et kajastada uut olukorda, pidades silmas ka varasemaid järeldusi nende läbivaatamiste jooksul leitud kehtiva (ja madalama) subsideerimise taseme kohta. |
| --- | --- |

(131)

Mis puutub Dhunseri gruppi, siis on põhjenduste 27–30 kohaselt tehtud uurimise käigus kindlaks, et grupi struktuur muutus märkimisväärselt. Kõige olulisem on see, et grupile kuulus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kaks polüetüleentereftalaadi tehast võrreldes ühega eelmise vahepealse läbivaatamise ajal. Ümberkorraldused, mis viidi läbi partneriga ehk IVLiga sõlmitud liidu raames, hõlmasid mitut õiguslikku meedet ligikaudu kahe aasta jooksul ning suure tõenäosusega need lõpetati, kui Kolkata Kõrgem Kohus kehtestas 2017. aasta detsembris nende suhtes sanktsioonid. Komisjon leidis seega, et struktuuri muutus on kestev. Seepärast tehti järeldus, et kehtivaid meetmeid tuleks muuta, et kajastada uut olukorda, pidades silmas ka varasemaid järeldusi nende läbivaatamiste jooksul leitud kehtiva (ja madalama) subsideerimise taseme kohta.

6.   MEETMETE VORM

MEETMETE VORM

| (132) | Nagu on selgitatud põhjenduses 120, on muudetud meetmed konkreetsete tollimaksude kujul. Konkreetsed tollimaksumäärad arvutatakse andmete alusel, mis käsitlevad läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ja jäävad seega ekspordihinna arengust olenemata samale tasemele. |
| --- | --- |

(132)

Nagu on selgitatud põhjenduses 120, on muudetud meetmed konkreetsete tollimaksude kujul. Konkreetsed tollimaksumäärad arvutatakse andmete alusel, mis käsitlevad läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ja jäävad seega ekspordihinna arengust olenemata samale tasemele.

| (133) | Samas erinevalt subsiidiumidest, mis tagavad esialgse uurimise jooksul suurimad subsideerimise summad, tagab kaks peamist subsiidiumikava (tollimaksude tagastamise kava ja Indiast kaupade eksportimise kava) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil finantskasu, mis on ekspordihinnaga otse proportsionaalne. Need kaks subsiidiumit moodustasid 97 % Dhunseri grupi ja 89 % Reliance'i kogusubsiidiumidest läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. See tähendab, et tasakaalustavate subsiidiumite summa suureneb automaatselt koos ekspordihinna tõusuga. Seepärast ei tundu, et konkreetsed tollimaksud korvaksid piisavalt tegeliku subsideerimise taseme, millest kaks eksportivat tootjat kasu said. |
| --- | --- |

(133)

Samas erinevalt subsiidiumidest, mis tagavad esialgse uurimise jooksul suurimad subsideerimise summad, tagab kaks peamist subsiidiumikava (tollimaksude tagastamise kava ja Indiast kaupade eksportimise kava) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil finantskasu, mis on ekspordihinnaga otse proportsionaalne. Need kaks subsiidiumit moodustasid 97 % Dhunseri grupi ja 89 % Reliance'i kogusubsiidiumidest läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. See tähendab, et tasakaalustavate subsiidiumite summa suureneb automaatselt koos ekspordihinna tõusuga. Seepärast ei tundu, et konkreetsed tollimaksud korvaksid piisavalt tegeliku subsideerimise taseme, millest kaks eksportivat tootjat kasu said.

| (134) | Selle alusel leidis komisjon, et erinevalt esialgsest uurimisest ei pruugi konkreetsed tollimaksud olla neid asjaolusid arvestades enam kõige asjakohasem meetmete vorm. Meetmete vormi muutumist ei saa samas kavandada praeguse vahepealse läbivaatamise kontekstis, sest sellist muudatust tuleks kohaldada kõikide India eksportivate tootjate suhtes, samal ajal kui praegused vahepealsed läbivaatamised piirdusid subsideerimise taseme kindlaksmääramisega üksnes kahe eksportiva tootja puhul. Seepärast otsustas komisjon meetmete praeguse vormi alles jätta. |
| --- | --- |

(134)

Selle alusel leidis komisjon, et erinevalt esialgsest uurimisest ei pruugi konkreetsed tollimaksud olla neid asjaolusid arvestades enam kõige asjakohasem meetmete vorm. Meetmete vormi muutumist ei saa samas kavandada praeguse vahepealse läbivaatamise kontekstis, sest sellist muudatust tuleks kohaldada kõikide India eksportivate tootjate suhtes, samal ajal kui praegused vahepealsed läbivaatamised piirdusid subsideerimise taseme kindlaksmääramisega üksnes kahe eksportiva tootja puhul. Seepärast otsustas komisjon meetmete praeguse vormi alles jätta.

7.   HINNAKOHUSTUSTE PAKKUMINE

HINNAKOHUSTUSTE PAKKUMINE

| (135) | Pärast avalikustamist tegi IDIPL hinnakohustuse pakkumise. Pakkumine lükati tagasi, sest subsideerimise laad loob olukorra, kus minimaalse impordihinna kohustus oleks toonud kaasa veelgi suurema subsideerimise. Seda seetõttu, et subsideerimine tollimaksu tagastamise kava ja Indiast kaupade eksportimise kava alusel, mis koos moodustavad 95 % subsideerimisest, sõltub nende kavade alusel eksporditud toodete FOB-väärtusest. Peale selle on selle grupi struktuur, kuhu IDIPL kuulub, muutnud kohustuse täitmise tulemusliku järelevalve võimatuks. |
| --- | --- |

(135)

Pärast avalikustamist tegi IDIPL hinnakohustuse pakkumise. Pakkumine lükati tagasi, sest subsideerimise laad loob olukorra, kus minimaalse impordihinna kohustus oleks toonud kaasa veelgi suurema subsideerimise. Seda seetõttu, et subsideerimine tollimaksu tagastamise kava ja Indiast kaupade eksportimise kava alusel, mis koos moodustavad 95 % subsideerimisest, sõltub nende kavade alusel eksporditud toodete FOB-väärtusest. Peale selle on selle grupi struktuur, kuhu IDIPL kuulub, muutnud kohustuse täitmise tulemusliku järelevalve võimatuks.

| (136) | Käesolev määrus on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(136)

Käesolev määrus on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 461/2013 artiklis 1 esitatud tabeli äriühingut Dhunseri Petrochem Limited käsitlev rida asendatakse järgmisega:

| Riik | Äriühing | Tasakaalustav tollimaks (eurot/tonn) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| „India | Dhunseri Petrochem Limited | 18,73 | A585 |
| India | IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited | 18,73 | C380 |
| India | Micro Polypet Pvt. Ltd | 18,73 | C381 “ |

Riik

Äriühing

Tasakaalustav tollimaks (eurot/tonn)

TARICi lisakood

„India

Dhunseri Petrochem Limited

18,73

A585

India

IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited

18,73

C380

India

Micro Polypet Pvt. Ltd

18,73

C381 “

Artikkel 2

Nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 461/2013 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabeli äriühingut Reliance Industries Limited käsitlev rida asendatakse järgmisega:

| Riik | Äriühing | Tasakaalustav tollimaks (eurot/tonn) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| „India | Reliance Industries Limited | 29,21 | A181 “ |

Riik

Äriühing

Tasakaalustav tollimaks (eurot/tonn)

TARICi lisakood

„India

Reliance Industries Limited

29,21

A181 “

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2321, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ja määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 338, 19.12.2017, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 27. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2603/2000, millega kehtestatakse teatava Indiast, Malaisiast ja Taist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse subsiidiumidevastane menetlus teatava Indoneesiast, Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 6. oktoobri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1645/2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2603/2000, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 266, 11.10.2005, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 22. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 193/2007, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 18 kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 59, 27.2.2007, lk 34).

5

(6)  Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1286/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 193/2007, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 340, 19.12.2008, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 2. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 906/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 193/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 232, 9.9.2011, lk 19).

7

(8)  Nõukogu 26. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 559/2012, millega lõpetatakse muu hulgas Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavate meetmete osaline vahepealne läbivaatamine (ELT L 168, 28.6.2012, lk 6).

8

(9)  Nõukogu 21. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 461/2013, millega pärast määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 137, 23.5.2013, lk 1).

9

(10)  Komisjoni 3. augusti 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1350, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 461/2013, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes (ELT L 208, 5.8.2015, lk 10).

10

(11)  Komisjoni 29. novembri 2000. aasta otsus 2000/745/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustused, mida on pakutud seoses teatava Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitlevate dumpingu- ja subsiidiumivastaste menetlustega (EÜT L 301, 30.11.2000, lk 88).

11

(12)  Komisjoni 4. veebruari 2014. aasta rakendusotsus 2014/109/EL, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/745/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused (ELT L 59, 28.2.2014, lk 35).

12

(13)  Teade Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi (PET) impordi suhtes kehtestatud tasakaalustusmeetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (2017/C 216/05) (ELT C 216, 6.7.2017, lk 30).

13

(14)  Teade Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi (PET) impordi suhtes kehtestatud tasakaalustusmeetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (2017/C 216/04) (ELT C 216, 6.7.2017, lk 26).

14

(15)  http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/formatted-htmls/cs-rulee (vaadatud 13. juulil 2018).

15

(16)  [Avaldatakse India ametlikus väljaandes (erakorraline, osa ii, 3. jagu, alajagu i)] India valitsuse rahandusministeerium (maksuamet) teadaanne nr 88/2017-CUSTOMS (N.T.), New Delhi, 21. september 2017. Vt http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2017/cs-nt2017/csnt88-2017.pdf (vaadatud 13. juulil 2018).

16

(17)  Ringkiri nr 24/2001 Cus. 20. aprill, 2001F.NO.605/47/2001-DBK, India valitsus, rahandusministeerium, maksuamet, tagastamise eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohane deklaratsioon, et kasutada üldist tagastusmäära. Vt eelkõige tagastamise eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohase deklaratsiooni punktid 2 ja 3, et kasutada üldist tagastusmäära; kättesaadav aadressil: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus, vaadatud 7. juunil 2018.

17

(18)  India valitsuse 16. novembri 2015. aasta teadaandes nr 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) määratakse kindlaks, et tollimaksu tagastamise määr, mida kohaldatakse polüetüleentereftalaadi (liigitatud tariifiartikli 390701 alla) ekspordi FOB-väärtuse suhtes, on 1,9 % alates 23. novembrist 2015. Vt http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2015/cs-nt2015/csnt110-2015 ja lisa koos kavaga http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2015.pdf (vaadatud 13. juulil 2018).

18

(19)  India valitsuse 31. oktoobri 2016. aasta teadaandes nr 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) määratakse kindlaks, et tollimaksu tagastamise määr, mida kohaldatakse polüetüleentereftalaadi (liigitatud tariifiartikli 3907 alla) ekspordi FOB-väärtuse suhtes, on 1,5 % alates 15. novembrist 2016. Vt http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2016/cs-nt2016/csnt131-u-2016.pdf ja lisa koos kavaga http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2016.pdf (vaadatud 13. juulil 2018).

19

(20)  Seda asjaolu kinnitavad kava suhtes kohaldatavad asjaomased õigusaktid ja eeskirjad, näiteks ringkiri nr 24/2001 Cus. 20. aprill, 2001F.NO.605/47/2001-DBK, India valitsus, rahandusministeerium, maksuamet, tagastamise eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohane deklaratsioon, et kasutada üldist tagastusmäära. C; kättesaadav aadressil: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus, vaadatud 7. juunil 2018; eelkõige tagastamise eeskirja 12 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohase deklaratsiooni punktid 2 ja 3, et kasutada üldist tagastusmäära.

20

(21)  Tollimaksu tagastamise kava määrad on kättesaadavad aadressil: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-idx (vaadatud 4. juunil 2018).

21

(22)  Indiast kaupade eksportimise kava määrad on kättesaadavad aadressil: http://dgftcom.nic.in/licasp/MEIS/meisitemdetail2016.asp ITC koodeksi 3907 alusel (vaadatud 4. juunil 2018).

22

---

| 2.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 246/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 246/20

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1469,

1. oktoober 2018,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu on määrusega (EÜ) nr 2320/1997 (2) kehtestanud dumpinguvastase tollimaksu teatavate muu hulgas Venemaalt pärit rauast ja legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes. Komisjoni otsusega 2000/70/EÜ (3) on vastu võetud ühe Venemaa eksportiva tootja hinnakohustus. Nõukogu on määrusega (EÜ) nr 348/2000 (4) kehtestanud dumpinguvastase tollimaksu teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1322/2004 (5) on ette nähtud ettevaatusabinõuna lõpetada kehtivate meetmete kohaldamine muu hulgas Venemaalt pärit impordi suhtes seoses teatavate liidu tootjate varasema konkurentsivastase käitumisega (vt nimetatud määruse põhjendus 9). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu on määrusega (EÜ) nr 2320/1997 (2) kehtestanud dumpinguvastase tollimaksu teatavate muu hulgas Venemaalt pärit rauast ja legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes. Komisjoni otsusega 2000/70/EÜ (3) on vastu võetud ühe Venemaa eksportiva tootja hinnakohustus. Nõukogu on määrusega (EÜ) nr 348/2000 (4) kehtestanud dumpinguvastase tollimaksu teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1322/2004 (5) on ette nähtud ettevaatusabinõuna lõpetada kehtivate meetmete kohaldamine muu hulgas Venemaalt pärit impordi suhtes seoses teatavate liidu tootjate varasema konkurentsivastase käitumisega (vt nimetatud määruse põhjendus 9).

2

3

4

5

| (2) | Pärast vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3 teostatud aegumise läbivaatamisega seotud uurimist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 258/2005 (6) määrusega (EÜ) nr 348/2000 kehtestatud lõplikke meetmeid, tunnistas kehtetuks nimetatud määruse artiklis 2 sätestatud tollimaksudest vabastuse võimaluse ning kehtestas 38,8 % dumpinguvastase tollimaksu Horvaatiast pärit impordi suhtes ja 64,1 % dumpinguvastase tollimaksu Ukrainast pärit impordi suhtes, välja arvatud äriühingust Dnepropetrovsk Tube Works pärit import, mille puhul kohaldati 51,9 % dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(2)

Pärast vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3 teostatud aegumise läbivaatamisega seotud uurimist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 258/2005 (6) määrusega (EÜ) nr 348/2000 kehtestatud lõplikke meetmeid, tunnistas kehtetuks nimetatud määruse artiklis 2 sätestatud tollimaksudest vabastuse võimaluse ning kehtestas 38,8 % dumpinguvastase tollimaksu Horvaatiast pärit impordi suhtes ja 64,1 % dumpinguvastase tollimaksu Ukrainast pärit impordi suhtes, välja arvatud äriühingust Dnepropetrovsk Tube Works pärit import, mille puhul kohaldati 51,9 % dumpinguvastast tollimaksu.

6

| (3) | Horvaatia ja Ukraina puhul peatas komisjon otsusega 2005/133/EÜ (7) osaliselt lõplikud meetmed üheksaks kuuks alates 18. veebruarist 2005. Osalist peatamist pikendati täiendavalt ühe aasta võrra nõukogu määrusega (EÜ) nr 1866/2005 (8). |
| --- | --- |

(3)

Horvaatia ja Ukraina puhul peatas komisjon otsusega 2005/133/EÜ (7) osaliselt lõplikud meetmed üheksaks kuuks alates 18. veebruarist 2005. Osalist peatamist pikendati täiendavalt ühe aasta võrra nõukogu määrusega (EÜ) nr 1866/2005 (8).

7

8

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 954/2006 (9) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate muu hulgas Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärit õmblusteta torude impordi suhtes, tunnistas kehtetuks määrused (EÜ) nr 2320/97 ja (EÜ) nr 348/2000, lõpetas muu hulgas teatavate Venemaalt pärit rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vahepealsed läbivaatamised ja aegumise läbivaatamised ning ka muu hulgas teatavate Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vahepealsed läbivaatamised. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 954/2006 (9) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate muu hulgas Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärit õmblusteta torude impordi suhtes, tunnistas kehtetuks määrused (EÜ) nr 2320/97 ja (EÜ) nr 348/2000, lõpetas muu hulgas teatavate Venemaalt pärit rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vahepealsed läbivaatamised ja aegumise läbivaatamised ning ka muu hulgas teatavate Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vahepealsed läbivaatamised.

9

| (5) | Euroopa Kohus jättis oma 16. veebruari 2012. aasta otsusega liidetud kohtuasjades C-191/09 ja C-200/09 P: nõukogu ja komisjon vs. Interpipe Niko Tube ja Interpipe NTRP rahuldamata nõukogu apellatsioonkaebuse (10) Esimese Astme Kohtu 10. märtsi 2009. aasta otsuse suhtes, millega tühistati määruse (EÜ) nr 954/2006 artikkel 1 selles osas, mis puudutas Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT ja Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (edaspidi „Interpipe Group“) toodetud toodetele kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu, mis ületas seda summat, mida oleks kohaldatud juhul, kui ekspordihinda ei oleks kohandatud seotud kaubandusettevõtte Sepco SA vahendusel toimunud müügi komisjonitasuga (11). Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 266 võttis komisjon kohtuotsuse täitmiseks vajalikud meetmed ja arvutas uuesti Interpipe Groupi dumpinguvastase tollimaksu määra kooskõlas Esimese Astme Kohtu ja Euroopa Kohtu suunistega. Nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 540/2012 (12) parandati määruse (EÜ) nr 954/2006 neid aspekte, mis ei olnud kooskõlas alusmäärusega ja mis seega tingisid kõnealuse määruse osalise tühistamise. Kõnealuse määrusega jäeti kõik muud määruses (EÜ) nr 954/2006 esitatud järeldused kehtima. Pärast ümberarvutust kehtestati Interpipe Groupi asjaomase toote suhtes praegu kehtivaks dumpinguvastaseks tollimaksuks 17,7 %. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Kohus jättis oma 16. veebruari 2012. aasta otsusega liidetud kohtuasjades C-191/09 ja C-200/09 P: nõukogu ja komisjon vs. Interpipe Niko Tube ja Interpipe NTRP rahuldamata nõukogu apellatsioonkaebuse (10) Esimese Astme Kohtu 10. märtsi 2009. aasta otsuse suhtes, millega tühistati määruse (EÜ) nr 954/2006 artikkel 1 selles osas, mis puudutas Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT ja Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (edaspidi „Interpipe Group“) toodetud toodetele kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu, mis ületas seda summat, mida oleks kohaldatud juhul, kui ekspordihinda ei oleks kohandatud seotud kaubandusettevõtte Sepco SA vahendusel toimunud müügi komisjonitasuga (11). Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 266 võttis komisjon kohtuotsuse täitmiseks vajalikud meetmed ja arvutas uuesti Interpipe Groupi dumpinguvastase tollimaksu määra kooskõlas Esimese Astme Kohtu ja Euroopa Kohtu suunistega. Nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 540/2012 (12) parandati määruse (EÜ) nr 954/2006 neid aspekte, mis ei olnud kooskõlas alusmäärusega ja mis seega tingisid kõnealuse määruse osalise tühistamise. Kõnealuse määrusega jäeti kõik muud määruses (EÜ) nr 954/2006 esitatud järeldused kehtima. Pärast ümberarvutust kehtestati Interpipe Groupi asjaomase toote suhtes praegu kehtivaks dumpinguvastaseks tollimaksuks 17,7 %.

vs

10

11

12

| (6) | Määrusega (EL) nr 585/2012 (13) kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit õmblusteta torude impordi suhtes ja lõpetas dumpinguvastased meetmed teatavate Horvaatiast pärit rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“). |
| --- | --- |

(6)

Määrusega (EL) nr 585/2012 (13) kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit õmblusteta torude impordi suhtes ja lõpetas dumpinguvastased meetmed teatavate Horvaatiast pärit rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“).

13

| (7) | Pärast osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimist vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3 muutis nõukogu määrusega (EL) nr 795/2012 (14) ja määrusega (EL) nr 1269/2012 (15) määrusega (EL) nr 585/2012 kehtestatud lõplikke meetmeid seoses mitme Venemaa ja Ukraina eksportiva tootjaga. |
| --- | --- |

(7)

Pärast osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimist vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3 muutis nõukogu määrusega (EL) nr 795/2012 (14) ja määrusega (EL) nr 1269/2012 (15) määrusega (EL) nr 585/2012 kehtestatud lõplikke meetmeid seoses mitme Venemaa ja Ukraina eksportiva tootjaga.

14

15

| (8) | Venemaalt pärit impordi suhtes praegu kehtiv dumpinguvastane tollimaks on 35,8 %, välja arvatud äriühingud Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ja Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %) ning äriühingud OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works (28,7 %), ning Ukrainast pärit impordi suhtes kehtiv tollimaks moodustab 25,7 %, välja arvatud äriühing OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %) ning äriühingud LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (13,8 %). |
| --- | --- |

(8)

Venemaalt pärit impordi suhtes praegu kehtiv dumpinguvastane tollimaks on 35,8 %, välja arvatud äriühingud Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ja Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %) ning äriühingud OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works (28,7 %), ning Ukrainast pärit impordi suhtes kehtiv tollimaks moodustab 25,7 %, välja arvatud äriühing OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %) ning äriühingud LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (13,8 %).

1.2.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (9) | 4. juulil 2017 teatas komisjon teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (edaspidi „algatamisteade“) (16). |
| --- | --- |

(9)

4. juulil 2017 teatas komisjon teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (edaspidi „algatamisteade“) (16).

Euroopa Liidu Teatajas

16

| (10) | Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitas 30. märtsil 2017 Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja“) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu teatavate õmblusteta torude kogutoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks Ukraina puhul tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja Venemaa puhul dumpingu kordumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise. |
| --- | --- |

(10)

Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitas 30. märtsil 2017 Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja“) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu teatavate õmblusteta torude kogutoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks Ukraina puhul tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja Venemaa puhul dumpingu kordumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

1.3.   Paralleelne osaline vahepealne läbivaatamine

Paralleelne osaline vahepealne läbivaatamine

| (11) | 7. mail 2018 algatas komisjon osalise vahepealse läbivaatamise seoses muu hulgas Ukrainast pärit teatavate rauast ja terasest õmblusteta torude impordiga vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3 (17). Osalist vahepealset läbivaatamist taotles üks Ukraina eksportivate tootjate rühm Interpipe Group ja selle ulatus piirdub taotluse esitajat puudutava dumpingu uurimisega. |
| --- | --- |

(11)

7. mail 2018 algatas komisjon osalise vahepealse läbivaatamise seoses muu hulgas Ukrainast pärit teatavate rauast ja terasest õmblusteta torude impordiga vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3 (17). Osalist vahepealset läbivaatamist taotles üks Ukraina eksportivate tootjate rühm Interpipe Group ja selle ulatus piirdub taotluse esitajat puudutava dumpingu uurimisega.

17

1.4.   Uurimine

Uurimine

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (12) | Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(12)

Dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

Asjaomased isikud

Asjaomased isikud

| (13) | Komisjon teatas ametlikult läbivaatamise algatamisest eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevatele kasutajatele, eksportivate riikide esindajatele, taotluse esitajale ning läbivaatamise taotluses nimetatud liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon teatas ametlikult läbivaatamise algatamisest eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevatele kasutajatele, eksportivate riikide esindajatele, taotluse esitajale ning läbivaatamise taotluses nimetatud liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.

Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (14) | Uurimises osalevate Venemaa ja Ukraina eksportivate tootjate ja importijate arvukust silmas pidades nähti algatamisteates algselt ette eksportivate tootjate ja importijate väljavõtteline uuring vastavalt alusmääruse artiklile 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõesti vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast menetluse algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(14)

Uurimises osalevate Venemaa ja Ukraina eksportivate tootjate ja importijate arvukust silmas pidades nähti algatamisteates algselt ette eksportivate tootjate ja importijate väljavõtteline uuring vastavalt alusmääruse artiklile 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõesti vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast menetluse algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (15) | Tähtaja jooksul andsid endast teada ainult kaks Venemaa eksportivat tootjat (TMK Group ja ChTPZ Group, edaspidi „kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma“) ja üks Ukraina eksportiv tootja (edaspidi „Interpipe Group“). Seetõttu otsustati eksportivate tootjate puhul väljavõttelist uuringut mitte kohaldada. |
| --- | --- |

(15)

Tähtaja jooksul andsid endast teada ainult kaks Venemaa eksportivat tootjat (TMK Group ja ChTPZ Group, edaspidi „kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma“) ja üks Ukraina eksportiv tootja (edaspidi „Interpipe Group“). Seetõttu otsustati eksportivate tootjate puhul väljavõttelist uuringut mitte kohaldada.

| (16) | Ükski importija ei esitanud algatamisteates nõutud teavet ega väljendanud valmisolekut teha komisjoniga koostööd. Neli importijat saatsid siiski menetluse algatamise käigus oma märkused. Komisjon otsustas seetõttu väljavõttelist uuringut mitte kohaldada. |
| --- | --- |

(16)

Ükski importija ei esitanud algatamisteates nõutud teavet ega väljendanud valmisolekut teha komisjoniga koostööd. Neli importijat saatsid siiski menetluse algatamise käigus oma märkused. Komisjon otsustas seetõttu väljavõttelist uuringut mitte kohaldada.

| (17) | Komisjon andis algatamisteates ka teada, et ta oli moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1. Enne algatamist esitasid 12 liidu tootjat valimi moodustamiseks nõutud teabe ja väljendasid valmisolekut teha komisjoniga koostööd. Sellel alusel oli komisjon võtnud esialgu valimisse kolm liidu tootjat, kes leiti olevat samasuguse toote tootmismahu ja müügi poolest liidus tüüpilised. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon andis algatamisteates ka teada, et ta oli moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1. Enne algatamist esitasid 12 liidu tootjat valimi moodustamiseks nõutud teabe ja väljendasid valmisolekut teha komisjoniga koostööd. Sellel alusel oli komisjon võtnud esialgu valimisse kolm liidu tootjat, kes leiti olevat samasuguse toote tootmismahu ja müügi poolest liidus tüüpilised.

| (18) | Ühe valimisse kaasatud liidu tootja ebapiisava koostöö tõttu ja pärast selle ettevõtja suhtes alusmääruse artikli 18 kohaldamist asendas komisjon kõnealuse esialgselt valitud tootja kahe teise liidu tootjaga. Seetõttu koosneb liidu tootjate lõplik valim äriühingutest Arcelor Mittal Tubular Products, Benteler Steel Tube GmbH, Dalmine S.p.A. ja Zeleziarne Podbrezova a.s. |
| --- | --- |

(18)

Ühe valimisse kaasatud liidu tootja ebapiisava koostöö tõttu ja pärast selle ettevõtja suhtes alusmääruse artikli 18 kohaldamist asendas komisjon kõnealuse esialgselt valitud tootja kahe teise liidu tootjaga. Seetõttu koosneb liidu tootjate lõplik valim äriühingutest Arcelor Mittal Tubular Products, Benteler Steel Tube GmbH, Dalmine S.p.A. ja Zeleziarne Podbrezova a.s.

Küsimustikud

Küsimustikud

| (19) | Küsimustikud saadeti seetõttu viiele valimisse kaasatud liidu tootjale (esialgne ja lõplik valim kokku), neljale importijale, kahele Venemaa eksportivate tootjate rühmale ja Interpipe Groupile. |
| --- | --- |

(19)

Küsimustikud saadeti seetõttu viiele valimisse kaasatud liidu tootjale (esialgne ja lõplik valim kokku), neljale importijale, kahele Venemaa eksportivate tootjate rühmale ja Interpipe Groupile.

| (20) | Küsimustikule ei vastanud kumbki kahest Venemaa eksportivate tootjate rühmast. Venemaa ametiasutusi teavitati koostöö puudumisest ja komisjoni kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 18. |
| --- | --- |

(20)

Küsimustikule ei vastanud kumbki kahest Venemaa eksportivate tootjate rühmast. Venemaa ametiasutusi teavitati koostöö puudumisest ja komisjoni kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 18.

| (21) | Mõlemad tootjad saatsid sellele vaatamata märkused, millega vaidlustati taotluse täpsus ja esitati vastuväide meetmete jätkamise suhtes. |
| --- | --- |

(21)

Mõlemad tootjad saatsid sellele vaatamata märkused, millega vaidlustati taotluse täpsus ja esitati vastuväide meetmete jätkamise suhtes.

| (22) | Küsimustikele saadi vastused viielt liidu tootjalt ja ainukeselt koostööd tegevalt Ukraina eksportivalt tootjalt. Küsimustikele ei saadud vastust ka neljalt liidu tootjalt. |
| --- | --- |

(22)

Küsimustikele saadi vastused viielt liidu tootjalt ja ainukeselt koostööd tegevalt Ukraina eksportivalt tootjalt. Küsimustikele ei saadud vastust ka neljalt liidu tootjalt.

Kontrollkäigud

Kontrollkäigud

| (23) | Komisjon hankis kõik andmed, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise ning liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse: | liidu tootjad:







  — | Arcelor Mittal Tubular Products, Ostrava, Tšehhi Vabariik; |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Komisjon hankis kõik andmed, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise ning liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

liidu tootjad:

liidu tootjad:

—

Arcelor Mittal Tubular Products, Ostrava, Tšehhi Vabariik;

| — | Benteler Steel Tube GmbH, Paderborn, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Benteler Steel Tube GmbH, Paderborn, Saksamaa;

| — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Itaalia; |
| --- | --- |

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Itaalia;

| — | Zeleziarne Podbrezova a.s., Podbrezova, Slovakkia, ja sellega seotud kaubandusettevõtjad Pipex Italia S.p.A., Arona, Itaalia; ja Slavrur Sp. z o.o., Stalowa Wola, Poola; |
| --- | --- |

—

Zeleziarne Podbrezova a.s., Podbrezova, Slovakkia, ja sellega seotud kaubandusettevõtjad Pipex Italia S.p.A., Arona, Itaalia; ja Slavrur Sp. z o.o., Stalowa Wola, Poola;

| — | Vallourec Deutschland GmbH, Boulogne Billancourt, Prantsusmaa. |
| --- | --- |

—

Vallourec Deutschland GmbH, Boulogne Billancourt, Prantsusmaa.

| | Ukraina eksportiv tooja:







  — | The Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukraina) ja nendega seotud kaubandusettevõtjad LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukraina; Interpipe Europe SA, Lugano, Šveits; ja Interpipe Central Trade GmbH, Frankfurt, Saksamaa). |
| --- | --- | --- |

Ukraina eksportiv tooja:

Ukraina eksportiv tooja:

—

The Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukraina) ja nendega seotud kaubandusettevõtjad LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukraina; Interpipe Europe SA, Lugano, Šveits; ja Interpipe Central Trade GmbH, Frankfurt, Saksamaa).

Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (24) | 13. juulil 2018 avaldas komisjon peamised faktid ja kaalutlused, mille alusel ta kavatses kehtestada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude suhtes. |
| --- | --- |

(24)

13. juulil 2018 avaldas komisjon peamised faktid ja kaalutlused, mille alusel ta kavatses kehtestada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude suhtes.

| (25) | Märkused saadi kahelt Venemaa eksportivate tootjate rühmalt, Interpipe Groupilt, Euroopa Liidu juures asuvalt Ukraina esinduselt ja Vene Föderatsiooni alaliselt esinduselt Euroopa Liidu juures. 8. augustil 2018 toimus kuulamine kahe Venemaa eksportivate tootjate rühma, Vene Föderatsiooni alalise esinduse Euroopa Liidu juures ja komisjoni talituste osavõtul. Samal päeval toimus kuulamine Interpipe Groupi ja komisjoni talituste osavõtul. Interpipe Groupi edastatud märkusi arvesse võttes esitati ettevõtjale kaks täiendavat järeldust Ukrainaga seotud analüüsi ja teatavate ettevõtjaga seotud küsimuste kohta. |
| --- | --- |

(25)

Märkused saadi kahelt Venemaa eksportivate tootjate rühmalt, Interpipe Groupilt, Euroopa Liidu juures asuvalt Ukraina esinduselt ja Vene Föderatsiooni alaliselt esinduselt Euroopa Liidu juures. 8. augustil 2018 toimus kuulamine kahe Venemaa eksportivate tootjate rühma, Vene Föderatsiooni alalise esinduse Euroopa Liidu juures ja komisjoni talituste osavõtul. Samal päeval toimus kuulamine Interpipe Groupi ja komisjoni talituste osavõtul. Interpipe Groupi edastatud märkusi arvesse võttes esitati ettevõtjale kaks täiendavat järeldust Ukrainaga seotud analüüsi ja teatavate ettevõtjaga seotud küsimuste kohta.

| (26) | Märkusi, mida huvitatud isikud esitasid, kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse. |
| --- | --- |

(26)

Märkusi, mida huvitatud isikud esitasid, kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (27) | Vaatlusalune toode on samasugune kui eelmistes uurimistes, mille tulemusena kehtestati praegu jõusolevad meetmed, st teatavad Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast ja terasest õmblusteta torud, mis on ümmarguse ristlõikega, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding – IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 (18) ning mis kuuluvad CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (19) (TARICi koodid 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 ja 7304599320) alla. |
| --- | --- |

(27)

Vaatlusalune toode on samasugune kui eelmistes uurimistes, mille tulemusena kehtestati praegu jõusolevad meetmed, st teatavad Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast ja terasest õmblusteta torud, mis on ümmarguse ristlõikega, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding – IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 (18) ning mis kuuluvad CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (19) (TARICi koodid 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 ja 7304599320) alla.

18

19

| (28) | Vaatlusalust toodet kasutatakse paljudes rakendustes, näiteks torujuhtmetena vedelike transpordiks, ehitustegevuses vaiastamiseks, mehaanilistel kasutuseesmärkidel, gaasitorudena, katlatorudena ja puuraukudesse paigaldamiseks ette nähtud torudena, mida kasutatakse mantel-, surve- ja puurtorudena naftatööstuses. |
| --- | --- |

(28)

Vaatlusalust toodet kasutatakse paljudes rakendustes, näiteks torujuhtmetena vedelike transpordiks, ehitustegevuses vaiastamiseks, mehaanilistel kasutuseesmärkidel, gaasitorudena, katlatorudena ja puuraukudesse paigaldamiseks ette nähtud torudena, mida kasutatakse mantel-, surve- ja puurtorudena naftatööstuses.

| (29) | Õmblusteta torud jõuavad kasutajateni väga erineval kujul. Nad võivad olla näiteks galvaniseeritud, keermestatud, tarnitud nn roheliste torudena (st kuumtöötlemata), spetsiaalsete otstega, erinevate ristlõigetega, mõõtu lõigatud või lõikamata kujul. Torude jaoks ei ole üldisi standardsuurusi, mis seletab, miks enamik õmblusteta torusid tehakse klientide tellimuse peale. Õmblusteta torud ühendatakse tavaliselt keevitamise teel. Erijuhtudel võib neid ühendada ka keerme abil või kasutada ühekaupa, kuigi neid saab ka edaspidi kokku keevitada. Uurimine näitas, et kõikidel õmblusteta torudel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhikasutusalad. |
| --- | --- |

(29)

Õmblusteta torud jõuavad kasutajateni väga erineval kujul. Nad võivad olla näiteks galvaniseeritud, keermestatud, tarnitud nn roheliste torudena (st kuumtöötlemata), spetsiaalsete otstega, erinevate ristlõigetega, mõõtu lõigatud või lõikamata kujul. Torude jaoks ei ole üldisi standardsuurusi, mis seletab, miks enamik õmblusteta torusid tehakse klientide tellimuse peale. Õmblusteta torud ühendatakse tavaliselt keevitamise teel. Erijuhtudel võib neid ühendada ka keerme abil või kasutada ühekaupa, kuigi neid saab ka edaspidi kokku keevitada. Uurimine näitas, et kõikidel õmblusteta torudel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhikasutusalad.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (30) | Käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas esialgse ja kõige hilisema uurimise järeldusi, et Venemaal ja Ukrainas toodetud ning liitu eksporditud toodetel ja Venemaal ja Ukrainas toodetud ning nende riikide siseturul müüdud toodetel ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud toodetel on samasugused füüsikalised ja tehnilised omadused ning lõppkasutus ning seega loetakse neid alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks. |
| --- | --- |

(30)

Käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas esialgse ja kõige hilisema uurimise järeldusi, et Venemaal ja Ukrainas toodetud ning liitu eksporditud toodetel ja Venemaal ja Ukrainas toodetud ning nende riikide siseturul müüdud toodetel ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud toodetel on samasugused füüsikalised ja tehnilised omadused ning lõppkasutus ning seega loetakse neid alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (31) | Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist. |
| --- | --- |

(31)

Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist.

3.1.   Venemaa

Venemaa

3.1.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumping

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumping

3.1.1.1.   Sissejuhatavad märkused

| (32) | Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 uuris komisjon esmalt, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt Venemaalt pärit dumpingu jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 uuris komisjon esmalt, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt Venemaalt pärit dumpingu jätkumine või kordumine.

| (33) | Kuna ükski Venemaa eksportiv tootja koostööd ei teinud, nagu on märgitud põhjenduses 20, lähtus komisjon oma üldises analüüsis, sealhulgas dumpingu arvutamisel, alusmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavatest andmetest. |
| --- | --- |

(33)

Kuna ükski Venemaa eksportiv tootja koostööd ei teinud, nagu on märgitud põhjenduses 20, lähtus komisjon oma üldises analüüsis, sealhulgas dumpingu arvutamisel, alusmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavatest andmetest.

| (34) | Seejärel hinnati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust, kasutades aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvat teavet koos muude teabeallikatega, nt alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud teave, kirjalikult esitatud andmetes sisalduv teave, sealhulgas Venemaa Föderaalse Tolliteenistuse ekspordistatistika (20) ja asjakohase veebisaidi Metal Expert statistilised andmed (21). |
| --- | --- |

(34)

Seejärel hinnati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust, kasutades aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvat teavet koos muude teabeallikatega, nt alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud teave, kirjalikult esitatud andmetes sisalduv teave, sealhulgas Venemaa Föderaalse Tolliteenistuse ekspordistatistika (20) ja asjakohase veebisaidi Metal Expert statistilised andmed (21).

20

21

| (35) | Kuna Venemaa loobus koostööst, ei olnud komisjonil võimalik võrrelda tooteliigi normaalväärtust ekspordihinnaga tooteliigiti. Seetõttu määrati normaalväärtus ja ekspordihind kindlaks, kasutades keskmisi väärtusi vastavalt alusmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(35)

Kuna Venemaa loobus koostööst, ei olnud komisjonil võimalik võrrelda tooteliigi normaalväärtust ekspordihinnaga tooteliigiti. Seetõttu määrati normaalväärtus ja ekspordihind kindlaks, kasutades keskmisi väärtusi vastavalt alusmääruse artiklile 18.

3.1.1.2.   Normaalväärtus

| (36) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon sama metoodikat, mida kohaldas taotluse esitaja taotluses. See metoodika põhineb Metal Experti kaudu kättesaadavatel Venemaa omamaistel hindadel. Komisjon kasutas seega Venemaa keskmisi omamaiseid tehasest hankimise hindu, mis on Metal Expertis esitatud 12 kuu kohta alates 2016. aasta juulist kuni 2017. aasta juunini. |
| --- | --- |

(36)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon sama metoodikat, mida kohaldas taotluse esitaja taotluses. See metoodika põhineb Metal Experti kaudu kättesaadavatel Venemaa omamaistel hindadel. Komisjon kasutas seega Venemaa keskmisi omamaiseid tehasest hankimise hindu, mis on Metal Expertis esitatud 12 kuu kohta alates 2016. aasta juulist kuni 2017. aasta juunini.

3.1.1.3.   Ekspordihind

| (37) | Liitu eksporditud toodete ekspordihinnad määrati kindlaks komisjoni artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi alusel. |
| --- | --- |

(37)

Liitu eksporditud toodete ekspordihinnad määrati kindlaks komisjoni artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi alusel.

3.1.1.4.   Võrdlus

| (38) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtust korrigeeriti ülespoole vastavalt taotluse esitaja esitatud metoodikale (22) ning Metal Experti veebisaidil kättesaadava teabe alusel. Ekspordihinda korrigeeriti allapoole tehasest hankimise tasandini. Sel eesmärgil arvati taotluses kättesaadava teabe alusel maha tarnekulud, kindlustus ja komisjonitasu. |
| --- | --- |

(38)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtust korrigeeriti ülespoole vastavalt taotluse esitaja esitatud metoodikale (22) ning Metal Experti veebisaidil kättesaadava teabe alusel. Ekspordihinda korrigeeriti allapoole tehasest hankimise tasandini. Sel eesmärgil arvati taotluses kättesaadava teabe alusel maha tarnekulud, kindlustus ja komisjonitasu.

22

3.1.1.5.   Dumping

| (39) | Eespool esitatu põhjal arvutas komisjon Venemaalt liitu suunatud ekspordi dumpingumarginaaliks ligikaudu 33 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli impordi tase siiski suhteliselt piiratud, moodustades üksnes 0,6 % liidu tarbimisest. |
| --- | --- |

(39)

Eespool esitatu põhjal arvutas komisjon Venemaalt liitu suunatud ekspordi dumpingumarginaaliks ligikaudu 33 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli impordi tase siiski suhteliselt piiratud, moodustades üksnes 0,6 % liidu tarbimisest.

3.1.1.6.   Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkused

| (40) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitasid kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma ühiselt märkused komisjoni järelduste ülddokumendi kohta. |
| --- | --- |

(40)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitasid kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma ühiselt märkused komisjoni järelduste ülddokumendi kohta.

| (41) | Mõlemad ettevõtjad vaidlustasid kehtivate meetmete seaduslikkuse. Esiteks väitsid nad, et esialgsed meetmed olid ebaseaduslikud, kuna komisjon oli alusmääruse artikli 2 lõike 5 alusel rakendanud kulude korrigeerimist normaalväärtuse suhtes, mis on WTO apellatsioonikogu otsuste kohaselt väidetavalt ebaseaduslik (23). Teiseks väitsid nad, et komisjoni lähenemisviis aegumise läbivaatamiste käigus, kui komisjon ei tee ettevõtjapõhiseid järeldusi, (24) on vastuolus alusmääruse ja WTO dumpinguvastase lepingu sisu ja mõttega. |
| --- | --- |

(41)

Mõlemad ettevõtjad vaidlustasid kehtivate meetmete seaduslikkuse. Esiteks väitsid nad, et esialgsed meetmed olid ebaseaduslikud, kuna komisjon oli alusmääruse artikli 2 lõike 5 alusel rakendanud kulude korrigeerimist normaalväärtuse suhtes, mis on WTO apellatsioonikogu otsuste kohaselt väidetavalt ebaseaduslik (23). Teiseks väitsid nad, et komisjoni lähenemisviis aegumise läbivaatamiste käigus, kui komisjon ei tee ettevõtjapõhiseid järeldusi, (24) on vastuolus alusmääruse ja WTO dumpinguvastase lepingu sisu ja mõttega.

23

24

| (42) | Esimene väide lükati tagasi, kuna see viitab esialgse tollimaksu arvutusele, mis ei kuulu käesoleva menetluse kohaldamisalasse. Käesoleva aegumise läbivaatamise eesmärgil tuli kasutada artikli 18 sätteid, kuna Venemaa eksportivad tootjad ei teinud koostööd. Teise väite puhul ei suutnud kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma põhjendada, miks on riigi tasandi otsused aegumise läbivaatamiste kontekstis ebaseaduslikud. Seepärast lükati ka see väide tagasi. |
| --- | --- |

(42)

Esimene väide lükati tagasi, kuna see viitab esialgse tollimaksu arvutusele, mis ei kuulu käesoleva menetluse kohaldamisalasse. Käesoleva aegumise läbivaatamise eesmärgil tuli kasutada artikli 18 sätteid, kuna Venemaa eksportivad tootjad ei teinud koostööd. Teise väite puhul ei suutnud kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma põhjendada, miks on riigi tasandi otsused aegumise läbivaatamiste kontekstis ebaseaduslikud. Seepärast lükati ka see väide tagasi.

| (43) | Seoses uurimise konkreetsete aspektidega vaidlustasid kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma esmalt selle, et komisjon kohaldas alusmääruse artiklit 18, ning väitsid, et komisjon ei võtnud arvesse nende uurimise käigus esitatud teavet. |
| --- | --- |

(43)

Seoses uurimise konkreetsete aspektidega vaidlustasid kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma esmalt selle, et komisjon kohaldas alusmääruse artiklit 18, ning väitsid, et komisjon ei võtnud arvesse nende uurimise käigus esitatud teavet.

| (44) | Seoses alusmääruse artikli 18 kohaldamisega soovitati kõikidel teadaolevatel Venemaa eksportivatel tootjatel täita eksportivatele tootjatele pärast algatamist ette nähtud küsimustik (25). Lisaks sai Venemaa alaline esindus ELi juures täitmata küsimustikud ja tal soovitati võtta ühendust teiste Venemaa tootjatega, kes võisid komisjonile algatamise päeval teadmata olla (või anda neist komisjonile teada), et neil oleks võimalus uurimises osaleda. |
| --- | --- |

(44)

Seoses alusmääruse artikli 18 kohaldamisega soovitati kõikidel teadaolevatel Venemaa eksportivatel tootjatel täita eksportivatele tootjatele pärast algatamist ette nähtud küsimustik (25). Lisaks sai Venemaa alaline esindus ELi juures täitmata küsimustikud ja tal soovitati võtta ühendust teiste Venemaa tootjatega, kes võisid komisjonile algatamise päeval teadmata olla (või anda neist komisjonile teada), et neil oleks võimalus uurimises osaleda.

25

| (45) | Kaks endast teada andnud Venemaa eksportivate tootjate rühma teavitasid komisjoni 21. augustil 2017, et nad olid otsustanud mitte teha uurimisega täielikku koostööd, märkides, et nad olid otsustanud küsimustikule mitte vastata ja piirata vabatahtlikult oma osalemist ainult teatavate andmete (näiteks tootmine ja tootmisvõimsus ning kolmandatele turgudele eksportimise hinnad) ja märkuste esitamisega uurimise mõningate aspektide kohta. Kahele Venemaa eksportivate tootjate rühmale saadeti sellele vaatamata küsimustik ja paluti see täita. Teatises teavitati Venemaa eksportivaid tootjaid ühemõtteliselt sellest, et küsimustikule vastamata jätmise korral kohaldab komisjon alusmääruse artiklit 18. Kummaltki rühmalt ei saadud küsimustikule vastuseid. |
| --- | --- |

(45)

Kaks endast teada andnud Venemaa eksportivate tootjate rühma teavitasid komisjoni 21. augustil 2017, et nad olid otsustanud mitte teha uurimisega täielikku koostööd, märkides, et nad olid otsustanud küsimustikule mitte vastata ja piirata vabatahtlikult oma osalemist ainult teatavate andmete (näiteks tootmine ja tootmisvõimsus ning kolmandatele turgudele eksportimise hinnad) ja märkuste esitamisega uurimise mõningate aspektide kohta. Kahele Venemaa eksportivate tootjate rühmale saadeti sellele vaatamata küsimustik ja paluti see täita. Teatises teavitati Venemaa eksportivaid tootjaid ühemõtteliselt sellest, et küsimustikule vastamata jätmise korral kohaldab komisjon alusmääruse artiklit 18. Kummaltki rühmalt ei saadud küsimustikule vastuseid.

| (46) | Seda arvesse võttes teavitas komisjon Venemaa ametiasutusi 22. märtsil 2018 oma kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 18. |
| --- | --- |

(46)

Seda arvesse võttes teavitas komisjon Venemaa ametiasutusi 22. märtsil 2018 oma kavatsusest kohaldada alusmääruse artiklit 18.

| (47) | 8. augustil 2018 toimunud kuulamisel rõhutas komisjon siiski, et ta ei olnud jätnud arvesse võtmata kahe Venemaa eksportivate tootjate rühma esitatud andmeid, nagu viimased ekslikult väitsid. Komisjon selgitas, et oli võrdlevalt kontrollinud kahe Venemaa eksportivate tootjate rühma tootmisvõimsuse ja toodangu kohta esitatud andmeid avalikult kättesaadavate andmetega, kasutades nimelt veebisaiti Metal Expert. Komisjon kasutas ka eksportivatelt tootjatelt saadud Venemaa ekspordistatistika andmeid, nagu selgitatud põhjenduses 34. Väide, et komisjon oli jätnud kahe eksportivate tootjate rühma esitatud teabe arvesse võtmata, lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(47)

8. augustil 2018 toimunud kuulamisel rõhutas komisjon siiski, et ta ei olnud jätnud arvesse võtmata kahe Venemaa eksportivate tootjate rühma esitatud andmeid, nagu viimased ekslikult väitsid. Komisjon selgitas, et oli võrdlevalt kontrollinud kahe Venemaa eksportivate tootjate rühma tootmisvõimsuse ja toodangu kohta esitatud andmeid avalikult kättesaadavate andmetega, kasutades nimelt veebisaiti Metal Expert. Komisjon kasutas ka eksportivatelt tootjatelt saadud Venemaa ekspordistatistika andmeid, nagu selgitatud põhjenduses 34. Väide, et komisjon oli jätnud kahe eksportivate tootjate rühma esitatud teabe arvesse võtmata, lükati seetõttu tagasi.

| (48) | Kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma märkisid samuti, et nad olid kutsunud komisjoni viima läbi kontrollkäike nende esitatud piiratud andmete kohta ja et ühtegi kontrollkäiku ei toimunud. |
| --- | --- |

(48)

Kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma märkisid samuti, et nad olid kutsunud komisjoni viima läbi kontrollkäike nende esitatud piiratud andmete kohta ja et ühtegi kontrollkäiku ei toimunud.

| (49) | Alusmääruse artikli 16 kohaselt tuleks kontrollkäike läbi viia juhul, kui komisjon peab seda asjakohaseks ning nõuetekohase ja õigeaegse vastuse puudumise korral võib kontrollkäigu tegemata jätta. Sellel alusel ning võttes arvesse, et käesoleval juhul küsimustikule nõuetekohast vastust ei saadud, oli komisjon seisukohal, et kontrollkäiku ei peaks toimuma. |
| --- | --- |

(49)

Alusmääruse artikli 16 kohaselt tuleks kontrollkäike läbi viia juhul, kui komisjon peab seda asjakohaseks ning nõuetekohase ja õigeaegse vastuse puudumise korral võib kontrollkäigu tegemata jätta. Sellel alusel ning võttes arvesse, et käesoleval juhul küsimustikule nõuetekohast vastust ei saadud, oli komisjon seisukohal, et kontrollkäiku ei peaks toimuma.

3.1.2.   Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (50) | Nagu eespool kirjeldatud, jätkas Venemaa dumpingut läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kuid impordi tase oli sellel perioodil suhteliselt piiratud. Seetõttu analüüsis komisjon, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete võimaliku aegumise korral on dumpingu jätkumine või kordumine tõenäoline. Seda tehes uuris komisjon tootmist ja vaba tootmisvõimsust Venemaal, liidu turu atraktiivsust ja Venemaa eksportijate käitumist teistel turgudel. |
| --- | --- |

(50)

Nagu eespool kirjeldatud, jätkas Venemaa dumpingut läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kuid impordi tase oli sellel perioodil suhteliselt piiratud. Seetõttu analüüsis komisjon, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete võimaliku aegumise korral on dumpingu jätkumine või kordumine tõenäoline. Seda tehes uuris komisjon tootmist ja vaba tootmisvõimsust Venemaal, liidu turu atraktiivsust ja Venemaa eksportijate käitumist teistel turgudel.

3.1.2.1.   Vaba tootmisvõimsus

| (51) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma komisjoni järeldused Venemaal olemasoleva vaba tootmisvõimsuse kohta. Eelkõige väitsid need kaks rühma, et komisjon oli ülehinnanud Venemaa olemasolevat vaba tootmisvõimsust. Vaba tootmisvõimsus põhines turu-uuringute andmetel (Metal Expert) ja seda hinnati rohkem kui 550 000 tonnile. |
| --- | --- |

(51)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma komisjoni järeldused Venemaal olemasoleva vaba tootmisvõimsuse kohta. Eelkõige väitsid need kaks rühma, et komisjon oli ülehinnanud Venemaa olemasolevat vaba tootmisvõimsust. Vaba tootmisvõimsus põhines turu-uuringute andmetel (Metal Expert) ja seda hinnati rohkem kui 550 000 tonnile.

| (52) | 8. augustil 2018 toimunud kuulamisel selgitas komisjon andmeid, mida ta oli kasutanud järelduste ülddokumendis esitatud näitaja arvutamiseks, st järelduste ülddokumendi koostamise ajal avalikult kättesaadavaid andmeid (mis on faili lisatud). Pärast märkuste saamist ja kuulamisel peetud arutelusid kutsus komisjon kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma esitama neile kättesaadavad ajakohastatud ja üksikasjalikud andmed tootmise ja tootmisvõimsuse kohta. Kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma esitasid selle teabe (mille allikas on Metal Expert) komisjonile 10. augustil 2018. Seetõttu kasutas komisjon tootmisvõimsuse arvutamiseks Metal Experti ajakohastatud andmeid, mille esitasid kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma 10. augustil 2018. |
| --- | --- |

(52)

8. augustil 2018 toimunud kuulamisel selgitas komisjon andmeid, mida ta oli kasutanud järelduste ülddokumendis esitatud näitaja arvutamiseks, st järelduste ülddokumendi koostamise ajal avalikult kättesaadavaid andmeid (mis on faili lisatud). Pärast märkuste saamist ja kuulamisel peetud arutelusid kutsus komisjon kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma esitama neile kättesaadavad ajakohastatud ja üksikasjalikud andmed tootmise ja tootmisvõimsuse kohta. Kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma esitasid selle teabe (mille allikas on Metal Expert) komisjonile 10. augustil 2018. Seetõttu kasutas komisjon tootmisvõimsuse arvutamiseks Metal Experti ajakohastatud andmeid, mille esitasid kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma 10. augustil 2018.

| (53) | Sel viisil saadud ajakohastatud vaba tootmisvõimsuse näitajad osutasid sellele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vaba tootmisvõimsus Venemaal 350 000–380 000 tonni. See märkimisväärne ülevõimsus moodustab rohkem kui 25 % liidu tarbimisest. |
| --- | --- |

(53)

Sel viisil saadud ajakohastatud vaba tootmisvõimsuse näitajad osutasid sellele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vaba tootmisvõimsus Venemaal 350 000–380 000 tonni. See märkimisväärne ülevõimsus moodustab rohkem kui 25 % liidu tarbimisest.

3.1.2.2.   Liidu turu atraktiivsus

| (54) | Uurimine kinnitas, et liidu turg on Vene tootjate jaoks ligitõmbav järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(54)

Uurimine kinnitas, et liidu turg on Vene tootjate jaoks ligitõmbav järgmistel põhjustel.

| (55) | Esiteks võib liidu turgu suuruse alusel (1,3 miljonit tonni ületav tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja 1,5 miljonit tonni 2014. aastal) pidada üheks suurimaks õmblusteta torude turgudest maailmas. |
| --- | --- |

(55)

Esiteks võib liidu turgu suuruse alusel (1,3 miljonit tonni ületav tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja 1,5 miljonit tonni 2014. aastal) pidada üheks suurimaks õmblusteta torude turgudest maailmas.

| (56) | Teiseks on Venemaa eksport ühele oma peamistest eksporditurgudest pärast USA paragrahvi 232 kohaste 25 % meetmete kehtestamist terastoodete suhtes, (26) mis hõlmavad ka vaatlusalust toodet, vähemalt osaliselt piiratud. See omakorda muudaks liidu turu ligitõmbavamaks, tekitades seega riski, et võib toimuda teatav kaubavahetuse liitu ümbersuunamine. |
| --- | --- |

(56)

Teiseks on Venemaa eksport ühele oma peamistest eksporditurgudest pärast USA paragrahvi 232 kohaste 25 % meetmete kehtestamist terastoodete suhtes, (26) mis hõlmavad ka vaatlusalust toodet, vähemalt osaliselt piiratud. See omakorda muudaks liidu turu ligitõmbavamaks, tekitades seega riski, et võib toimuda teatav kaubavahetuse liitu ümbersuunamine.

26

| (57) | Hindade osas näitab hinna allalöömise tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vt põhjendus 137), et liidu turule suunatud Vene impordi keskmine hinnatase jääb liidu tootjate omast allapoole ja seetõttu eksport meetmete tühistamise korral tõenäoliselt jätkub. |
| --- | --- |

(57)

Hindade osas näitab hinna allalöömise tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vt põhjendus 137), et liidu turule suunatud Vene impordi keskmine hinnatase jääb liidu tootjate omast allapoole ja seetõttu eksport meetmete tühistamise korral tõenäoliselt jätkub.

| (58) | Arvestades liitu suunatud impordi suhteliselt madalat taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (8 663 tonni), analüüsis komisjon ka Venemaalt kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hindu sellel perioodil vastavalt Venemaa Föderaalse Tolliteenistuse ametliku ekspordistatistika aruannetele ja võrdles neid hinnatasemeid liitu suunatud impordi hindadega. Analüüs näitas, et Venemaa müüs oma mitmel peamisel eksporditurul hindadega, mis sarnanesid liidu turule suunatud ekspordi dumpinguhindadega või olid neist mõnikord isegi madalamad. |
| --- | --- |

(58)

Arvestades liitu suunatud impordi suhteliselt madalat taset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (8 663 tonni), analüüsis komisjon ka Venemaalt kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hindu sellel perioodil vastavalt Venemaa Föderaalse Tolliteenistuse ametliku ekspordistatistika aruannetele ja võrdles neid hinnatasemeid liitu suunatud impordi hindadega. Analüüs näitas, et Venemaa müüs oma mitmel peamisel eksporditurul hindadega, mis sarnanesid liidu turule suunatud ekspordi dumpinguhindadega või olid neist mõnikord isegi madalamad.

| (59) | Põhjendustes 50–58 esitatud järeldusi silmas pidades tegi komisjon järelduse, et meetmete kehtivuse võimaliku lõppemise korral on suur tõenäosus, et Venemaalt pärit dumpinguhinnaga import kordub märkimisväärses mahus. |
| --- | --- |

(59)

Põhjendustes 50–58 esitatud järeldusi silmas pidades tegi komisjon järelduse, et meetmete kehtivuse võimaliku lõppemise korral on suur tõenäosus, et Venemaalt pärit dumpinguhinnaga import kordub märkimisväärses mahus.

3.1.2.3.   Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkused

| (60) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist teatasid Venemaa eksportivate tootjate rühmad, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral ei ole dumpingu jätkumine tõenäoline. Peamiste elementidena komisjoni järelduste vaidlustamiseks tõstsid nad esile Venemaa omamaise õmblusteta torude turu toimimise ja teiste eksporditurgude olukorra. Lisaks väitsid Venemaa eksportivad tootjad, et komisjon oli jätnud arvesse võtmata nende esitatud (avalikult kättesaadavad) andmed muude kolmandate riikide turgude hinnatasemete kohta. |
| --- | --- |

(60)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist teatasid Venemaa eksportivate tootjate rühmad, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral ei ole dumpingu jätkumine tõenäoline. Peamiste elementidena komisjoni järelduste vaidlustamiseks tõstsid nad esile Venemaa omamaise õmblusteta torude turu toimimise ja teiste eksporditurgude olukorra. Lisaks väitsid Venemaa eksportivad tootjad, et komisjon oli jätnud arvesse võtmata nende esitatud (avalikult kättesaadavad) andmed muude kolmandate riikide turgude hinnatasemete kohta.

| (61) | See väide on faktiliselt vale. Komisjon teavitas Venemaa eksportivaid tootjaid 8. augusti 2018. aasta kuulamisel, et ta oli oma analüüsis võtnud arvesse Venemaa ekspordistatistika avalikult kättesaadavaid andmeid, mille esitasid kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma (27). Komisjon kinnitas nende andmete alusel, et hinnatasemed mitmel Venemaa peamisel eksporditurul, mis moodustavad olulise osa Venemaa õmblusteta torude koguekspordist, jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil allapoole Venemaa liitu suunatud ekspordi hindadest (28). Seetõttu ei võetud seda väidet arvesse. |
| --- | --- |

(61)

See väide on faktiliselt vale. Komisjon teavitas Venemaa eksportivaid tootjaid 8. augusti 2018. aasta kuulamisel, et ta oli oma analüüsis võtnud arvesse Venemaa ekspordistatistika avalikult kättesaadavaid andmeid, mille esitasid kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma (27). Komisjon kinnitas nende andmete alusel, et hinnatasemed mitmel Venemaa peamisel eksporditurul, mis moodustavad olulise osa Venemaa õmblusteta torude koguekspordist, jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil allapoole Venemaa liitu suunatud ekspordi hindadest (28). Seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.

27

28

| (62) | Kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma väitsid, et komisjoni järeldus liidu turu suuruse kohta, nagu märgitud eespool põhjenduses 55, on „suuresti üle hinnatud“. Lisaks väitsid nad, et on olemas teisi liidu turust ligitõmbavamaid turge. |
| --- | --- |

(62)

Kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma väitsid, et komisjoni järeldus liidu turu suuruse kohta, nagu märgitud eespool põhjenduses 55, on „suuresti üle hinnatud“. Lisaks väitsid nad, et on olemas teisi liidu turust ligitõmbavamaid turge.

| (63) | Esiteks tõstatati küsimus liidu turu tähtsuse kohta 8. augustil 2018 toimunud kuulamisel, kui Venemaa suurima tootja esindajad tunnistasid, et liidu turg on tõepoolest üks peamistest vaatlusaluse toote turgudest. Tuleb rõhutada, et komisjon ei võtnud seisukohta selle kohta, kas võib olla liidu turust ligitõmbavamaid teisi turge. Pigem märkis komisjon, et liidu turg on Venemaa eksportivate tootjate jaoks ligitõmbav põhjendustes 55–58 esitatud põhjustel. |
| --- | --- |

(63)

Esiteks tõstatati küsimus liidu turu tähtsuse kohta 8. augustil 2018 toimunud kuulamisel, kui Venemaa suurima tootja esindajad tunnistasid, et liidu turg on tõepoolest üks peamistest vaatlusaluse toote turgudest. Tuleb rõhutada, et komisjon ei võtnud seisukohta selle kohta, kas võib olla liidu turust ligitõmbavamaid teisi turge. Pigem märkis komisjon, et liidu turg on Venemaa eksportivate tootjate jaoks ligitõmbav põhjendustes 55–58 esitatud põhjustel.

| (64) | Sellega seoses täheldas komisjon ka vasturääkivusi Venemaa eksportivatelt tootjatelt saadud märkuste kirjeldava osa ja nendes märkustes sisalduvate tegelike andmete vahel. Venemaa eksportivad tootjad rõhutasid eelkõige, et teatavatesse riikidesse, näiteks Indiasse, Türgisse ja Araabia Ühendemiraatidesse suunatud hinnad, „ületavad liitu suunatud ekspordi hindu“ (29). See väide on faktiliselt ebaõige ja vastuolus samade poolte esitatud tegelike näitajatega, (30) mis osutasid selgelt, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid liitu suunatud hinnad tegelikult kõrgemad (31). Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(64)

Sellega seoses täheldas komisjon ka vasturääkivusi Venemaa eksportivatelt tootjatelt saadud märkuste kirjeldava osa ja nendes märkustes sisalduvate tegelike andmete vahel. Venemaa eksportivad tootjad rõhutasid eelkõige, et teatavatesse riikidesse, näiteks Indiasse, Türgisse ja Araabia Ühendemiraatidesse suunatud hinnad, „ületavad liitu suunatud ekspordi hindu“ (29). See väide on faktiliselt ebaõige ja vastuolus samade poolte esitatud tegelike näitajatega, (30) mis osutasid selgelt, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid liitu suunatud hinnad tegelikult kõrgemad (31). Seetõttu lükati see väide tagasi.

29

30

31

| (65) | Kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma vaidlustasid ka komisjoni järeldused, et pärast USA paragrahvi 232 kohaste meetmete kohaldamist tekib kaubavahetuse ümbersuunamise oht, ja viitasid samuti komisjoni esialgsetele järeldustele ELi käimasolevas kaitsemeetmetega seotud uurimises teatavate terastoodete kohta, kusjuures õmblusteta torud jäeti ajutiselt meetmete kohaldamisalast välja (32). |
| --- | --- |

(65)

Kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma vaidlustasid ka komisjoni järeldused, et pärast USA paragrahvi 232 kohaste meetmete kohaldamist tekib kaubavahetuse ümbersuunamise oht, ja viitasid samuti komisjoni esialgsetele järeldustele ELi käimasolevas kaitsemeetmetega seotud uurimises teatavate terastoodete kohta, kusjuures õmblusteta torud jäeti ajutiselt meetmete kohaldamisalast välja (32).

32

| (66) | ELi terase kaitsemeetmetega seotud uurimises on menetlus endiselt pooleli ja õmblusteta torud jäeti ajutiselt meetmete kohaldamisalast välja. Õmblusteta torude ajutine väljajätmine ajutiste kaitsemeetmete kohaldamisalast ei põhinenud kaubavahetuse ümbersuunamise ärajäämisel (nagu Venemaa eksportivad tootjad ekslikult väitsid), vaid sellel, et import ei suurenenud (33). |
| --- | --- |

(66)

ELi terase kaitsemeetmetega seotud uurimises on menetlus endiselt pooleli ja õmblusteta torud jäeti ajutiselt meetmete kohaldamisalast välja. Õmblusteta torude ajutine väljajätmine ajutiste kaitsemeetmete kohaldamisalast ei põhinenud kaubavahetuse ümbersuunamise ärajäämisel (nagu Venemaa eksportivad tootjad ekslikult väitsid), vaid sellel, et import ei suurenenud (33).

33

| (67) | USA paragrahvi 232 kohaste meetmete võimaliku mõjuga seoses leiab komisjon, et kaubavahetuse ümbersuunamise ohtu ei saa välistada ja et selline oht muutuks kindlasti tõenäolisemaks, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda. Tuleb märkida, et USA 25 % tollimaks muudaks liidu 0 % tollimaksuga võrreldes (kui tollimaksud kehtetuks tunnistatakse) liidu turu Venemaa eksportivate tootjate jaoks selgelt ligitõmbavamaks kui praegustel tingimustel, st tollimaksu kehtimisel mõlemal turul. Seetõttu ei ole impordi suundumused USAs seni suunda näitavad, võttes arvesse, et liidu meetmed jäävad kehtima ja stiimul turgude vahetamiseks ei ole nii oluline, kui see oleks liidu meetmete puudumise korral. |
| --- | --- |

(67)

USA paragrahvi 232 kohaste meetmete võimaliku mõjuga seoses leiab komisjon, et kaubavahetuse ümbersuunamise ohtu ei saa välistada ja et selline oht muutuks kindlasti tõenäolisemaks, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda. Tuleb märkida, et USA 25 % tollimaks muudaks liidu 0 % tollimaksuga võrreldes (kui tollimaksud kehtetuks tunnistatakse) liidu turu Venemaa eksportivate tootjate jaoks selgelt ligitõmbavamaks kui praegustel tingimustel, st tollimaksu kehtimisel mõlemal turul. Seetõttu ei ole impordi suundumused USAs seni suunda näitavad, võttes arvesse, et liidu meetmed jäävad kehtima ja stiimul turgude vahetamiseks ei ole nii oluline, kui see oleks liidu meetmete puudumise korral.

| (68) | Kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma väitsid ka, et tõenäoliselt tehakse USA paragrahvi 232 kohastest meetmetest teatavad erandid teatavate Venemaa eksportivate tootjate suhtes. Komisjon märkis, et talle sellega seoses esitatud tõenditest (34) ei ole võimalik järeldada, et teatav Venemaa tootja jäetakse meetmete kohaldamisalast tõenäoliselt välja. Seetõttu lükkas komisjon selle väite kaalukate tõendite puudumise tõttu tagasi. |
| --- | --- |

(68)

Kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma väitsid ka, et tõenäoliselt tehakse USA paragrahvi 232 kohastest meetmetest teatavad erandid teatavate Venemaa eksportivate tootjate suhtes. Komisjon märkis, et talle sellega seoses esitatud tõenditest (34) ei ole võimalik järeldada, et teatav Venemaa tootja jäetakse meetmete kohaldamisalast tõenäoliselt välja. Seetõttu lükkas komisjon selle väite kaalukate tõendite puudumise tõttu tagasi.

34

| (69) | Viimaks väitsid kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma, et võttes arvesse piiratud ekspordikoguseid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ei ole tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks kaasa dumpingu jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(69)

Viimaks väitsid kaks Venemaa eksportivate tootjate rühma, et võttes arvesse piiratud ekspordikoguseid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ei ole tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks kaasa dumpingu jätkumise või kordumise.

| (70) | Komisjon viitas oma järeldustele dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta, mis on esitatud põhjendustes 50–68 ja rõhutas, et dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse analüüs on tulevikku suunatud. Seega lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon viitas oma järeldustele dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta, mis on esitatud põhjendustes 50–68 ja rõhutas, et dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse analüüs on tulevikku suunatud. Seega lükati see väide tagasi.

3.2.   Ukraina

Ukraina

3.2.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumping

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumping

3.2.1.1.   Sissejuhatavad märkused

| (71) | Ukrainas on kolm teadaolevat õmblusteta torude tootjat. Üks nendest, Interpipe Group, tegi uurimisel koostööd. Interpipe Group on selgelt Ukraina suurim tootja. Kaubandusstatistika kohaselt moodustas selle tootja õmblusteta torude eksport liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 87 % Ukrainast pärit koguimpordist sellel perioodil, (35) ulatudes 80 711 tonnini või 6 %ni liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Interpipe Groupi esitatud andmeid kontrolliti Ukrainas kohapeal ning ka temaga seotud kaubandusettevõtja tehases Šveitsis ja temaga seotud importija juures Saksamaal. Pärast kontrollimist parandas komisjon teatavad Interpipe Groupi esialgselt esitatud andmed, peamiselt seoses müügi-, üld- ja halduskulude ning CIF-väärtustega. |
| --- | --- |

(71)

Ukrainas on kolm teadaolevat õmblusteta torude tootjat. Üks nendest, Interpipe Group, tegi uurimisel koostööd. Interpipe Group on selgelt Ukraina suurim tootja. Kaubandusstatistika kohaselt moodustas selle tootja õmblusteta torude eksport liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 87 % Ukrainast pärit koguimpordist sellel perioodil, (35) ulatudes 80 711 tonnini või 6 %ni liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Interpipe Groupi esitatud andmeid kontrolliti Ukrainas kohapeal ning ka temaga seotud kaubandusettevõtja tehases Šveitsis ja temaga seotud importija juures Saksamaal. Pärast kontrollimist parandas komisjon teatavad Interpipe Groupi esialgselt esitatud andmed, peamiselt seoses müügi-, üld- ja halduskulude ning CIF-väärtustega.

35

| (72) | Interpipe Groupile kuuluvad ja tema täieliku kontrolli all on kaks eksportivat tootjat: LLC Interpipe Niko Tube (edaspidi „Niko Tube“) ja OJSC Interpipe NTRP (edaspidi „NTRP“). Kooskõlas komisjoni tavapraktikaga arvutati mõlema eksportiva tootja jaoks üks ühine dumpingumarginaal. Kõigepealt arvutati dumpingu summa kummagi eksportiva tootja jaoks eraldi ja seejärel määrati Interpipe'i tasandil kindlaks üksikute dumpingumarginaalide kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(72)

Interpipe Groupile kuuluvad ja tema täieliku kontrolli all on kaks eksportivat tootjat: LLC Interpipe Niko Tube (edaspidi „Niko Tube“) ja OJSC Interpipe NTRP (edaspidi „NTRP“). Kooskõlas komisjoni tavapraktikaga arvutati mõlema eksportiva tootja jaoks üks ühine dumpingumarginaal. Kõigepealt arvutati dumpingu summa kummagi eksportiva tootja jaoks eraldi ja seejärel määrati Interpipe'i tasandil kindlaks üksikute dumpingumarginaalide kaalutud keskmine.

| (73) | Arvestades Interpipe Groupi liitu suunatud ekspordi märkimisväärset mahtu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võeti dumpingu sellel perioodil jätkumist käsitlevas analüüsis esmajoones aluseks Interpipe Groupi esitatud kontrollitud andmed. |
| --- | --- |

(73)

Arvestades Interpipe Groupi liitu suunatud ekspordi märkimisväärset mahtu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võeti dumpingu sellel perioodil jätkumist käsitlevas analüüsis esmajoones aluseks Interpipe Groupi esitatud kontrollitud andmed.

3.2.1.2.   Normaalväärtus

| (74) | Kõigepealt uuris komisjon, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaist müüki käsitatakse tüüpilisena, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht siseturu sõltumatutele klientidele moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordimüügi mahust. Selle põhjal tehti uurimise käigus kindlaks, et samasuguse toote müük omamaisel turul oli mõlema eksportiva tootja jaoks tüüpiline. |
| --- | --- |

(74)

Kõigepealt uuris komisjon, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaist müüki käsitatakse tüüpilisena, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht siseturu sõltumatutele klientidele moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordimüügi mahust. Selle põhjal tehti uurimise käigus kindlaks, et samasuguse toote müük omamaisel turul oli mõlema eksportiva tootja jaoks tüüpiline.

| (75) | Seejärel tegi komisjon kindlaks omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad Interpipe Groupi ekspordiks müüdavate tooteliikidega. |
| --- | --- |

(75)

Seejärel tegi komisjon kindlaks omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad Interpipe Groupi ekspordiks müüdavate tooteliikidega.

| (76) | Seejärel uuris komisjon, kas Interpipe Groupi kõigi selliste omamaisel turul müüdavate tooteliikide müük, mis on identsed või võrreldavad ekspordiks müüdava tooteliigiga, oli tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % identse või võrreldava tooteliigi eksportmüügi kogumahust. Komisjon selgitas välja, et enamiku tooteliikide puhul toimus omamaine müük tüüpilistes kogustes. |
| --- | --- |

(76)

Seejärel uuris komisjon, kas Interpipe Groupi kõigi selliste omamaisel turul müüdavate tooteliikide müük, mis on identsed või võrreldavad ekspordiks müüdava tooteliigiga, oli tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % identse või võrreldava tooteliigi eksportmüügi kogumahust. Komisjon selgitas välja, et enamiku tooteliikide puhul toimus omamaine müük tüüpilistes kogustes.

| (77) | Järgmiseks määras komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele klientidele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müügimahtu kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4. |
| --- | --- |

(77)

Järgmiseks määras komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele klientidele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müügimahtu kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4.

| (78) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui:






  a) | sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust, ning |
| --- | --- | --- |

(78)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui:

a)

sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust, ning

| b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem. |
| --- | --- |

b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

Käesoleval juhul on normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine.

| (79) | Normaalväärtuse aluseks oli tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliigi kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui:






  a) | tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust; või |
| --- | --- | --- |

(79)

Normaalväärtuse aluseks oli tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliigi kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui:

a)

tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust; või

| b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu.

| (80) | Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse tooteliigi müüki või kui omamaisel turul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6. |
| --- | --- |

(80)

Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse tooteliigi müüki või kui omamaisel turul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.

| (81) | Normaalväärtuse arvutamiseks liideti iga koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil:






  a) | iga koostööd tegeva eksportiva tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning |
| --- | --- | --- |

(81)

Normaalväärtuse arvutamiseks liideti iga koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil:

a)

iga koostööd tegeva eksportiva tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning

| b) | kaalutud keskmine kasum, mida iga koostööd tegev eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

b)

kaalutud keskmine kasum, mida iga koostööd tegev eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (82) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas Interpipe Group mõned elemendid, mida komisjon kasutas normaalväärtuse arvutamisel. Väited on seotud järgmiste küsimustega: i) müügi-, üld- ja halduskulude arvutamine seotud äriühingute vahel; ii) [konfidentsiaalne] (36) tulenevate finantskulude arvutamine; iii) [konfidentsiaalne] põhinevad valuutakursist tulenevad kasumid/kahjumid; iv) arvesse tuleb võtta teatavaid krediidikulusid. |
| --- | --- |

(82)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas Interpipe Group mõned elemendid, mida komisjon kasutas normaalväärtuse arvutamisel. Väited on seotud järgmiste küsimustega: i) müügi-, üld- ja halduskulude arvutamine seotud äriühingute vahel; ii) [konfidentsiaalne] (36) tulenevate finantskulude arvutamine; iii) [konfidentsiaalne] põhinevad valuutakursist tulenevad kasumid/kahjumid; iv) arvesse tuleb võtta teatavaid krediidikulusid.

36

| (83) | Esimese elemendiga seoses teavitas komisjon Interpipe Groupi teises täiendavalt avalikustatud järelduses sellest, milline oleks väitega nõustumise korral mõju dumpingumarginaalile ja sellest tulenevatele järeldustele. Komisjon esitas sel eesmärgil ka esialgse arvutuse, mis järgib eelmise aegumise läbivaatamisega sama lähenemisviisi. Pärast kõikide elementide analüüsi nõustus komisjon Interpipe Groupi väitega selles küsimuses ja seetõttu dumpingumarginaali vastavalt alandati (vt eespool põhjendus 90). Komisjon lükkas tagasi väited ii ja iii. Analüüsis kasutatud andmete konfidentsiaalsuse tõttu esitas komisjon Interpipe'ile käesoleva määruse avaldamise päeval eraldi selgituse. |
| --- | --- |

(83)

Esimese elemendiga seoses teavitas komisjon Interpipe Groupi teises täiendavalt avalikustatud järelduses sellest, milline oleks väitega nõustumise korral mõju dumpingumarginaalile ja sellest tulenevatele järeldustele. Komisjon esitas sel eesmärgil ka esialgse arvutuse, mis järgib eelmise aegumise läbivaatamisega sama lähenemisviisi. Pärast kõikide elementide analüüsi nõustus komisjon Interpipe Groupi väitega selles küsimuses ja seetõttu dumpingumarginaali vastavalt alandati (vt eespool põhjendus 90). Komisjon lükkas tagasi väited ii ja iii. Analüüsis kasutatud andmete konfidentsiaalsuse tõttu esitas komisjon Interpipe'ile käesoleva määruse avaldamise päeval eraldi selgituse.

| (84) | Seoses väitega, et dumpingu arvutamisel oleks tulnud arvesse võtta krediidikulusid, leidis komisjon (nagu ta selgitas 13. juulil 2018 avalikustatud eraldi järelduses), et ettevõtja jättis komisjonile esitamata nõutud tõendid oma väite põhjendamiseks. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(84)

Seoses väitega, et dumpingu arvutamisel oleks tulnud arvesse võtta krediidikulusid, leidis komisjon (nagu ta selgitas 13. juulil 2018 avalikustatud eraldi järelduses), et ettevõtja jättis komisjonile esitamata nõutud tõendid oma väite põhjendamiseks. Seetõttu lükati väide tagasi.

3.2.1.3.   Ekspordihind

| (85) | Eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liidu sõltumatutele klientidele kauplejana ja/või importijana tegutseva mitme seotud äriühingu kaudu. |
| --- | --- |

(85)

Eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liidu sõltumatutele klientidele kauplejana ja/või importijana tegutseva mitme seotud äriühingu kaudu.

| (86) | Kui eksportiv tootja eksportis vaatlusalust toodet kauplejana tegutseva seotud äriühingu kaudu (Interpipe Europe SA) liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal, kui vaatlusalune toode müüdi liitu ekspordiks. |
| --- | --- |

(86)

Kui eksportiv tootja eksportis vaatlusalust toodet kauplejana tegutseva seotud äriühingu kaudu (Interpipe Europe SA) liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal, kui vaatlusalune toode müüdi liitu ekspordiks.

| (87) | Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liitu importijana tegutseva seotud äriühingu kaudu (Interpipe Central Trade GmbH), arvutati ekspordihind vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna alusel, millega imporditud toode esimest korda liidu sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Saksamaal asuva seotud importijaga seotud tehingute puhul korrigeeriti ekspordihinda vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 9. Seotud importija müügihinda sõltumatutele klientidele alandati tehasehinnani, arvates vajaduse korral maha seotud importija müügi-, üld- ja halduskulud, mõistliku kasumi ning muud lisatasud. |
| --- | --- |

(87)

Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liitu importijana tegutseva seotud äriühingu kaudu (Interpipe Central Trade GmbH), arvutati ekspordihind vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna alusel, millega imporditud toode esimest korda liidu sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Saksamaal asuva seotud importijaga seotud tehingute puhul korrigeeriti ekspordihinda vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 9. Seotud importija müügihinda sõltumatutele klientidele alandati tehasehinnani, arvates vajaduse korral maha seotud importija müügi-, üld- ja halduskulud, mõistliku kasumi ning muud lisatasud.

| (88) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Interpipe Group, et Interpipe Europe CIF-hind tuleks läbi vaadata vastuolu tõttu arvutuse ja kirjeldava selgituse vahel ettevõtjapõhistes lõplikes järeldustes.
  Komisjon märkis tõepoolest, et eraldi avalikustatud järelduse kirjeldav osa ei kajastanud nõuetekohaselt CIF-hinna tegelikku arvutusviisi. Komisjon korrigeeris seetõttu eraldi avalikustatud järelduse kirjeldavat osa ja kinnitas, et arvutus oli tehtud tähelepanekute alusel, mis ettevõtjaga kontrollkäigu ajal läbi arutati. |
| --- | --- |

(88)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Interpipe Group, et Interpipe Europe CIF-hind tuleks läbi vaadata vastuolu tõttu arvutuse ja kirjeldava selgituse vahel ettevõtjapõhistes lõplikes järeldustes.

Komisjon märkis tõepoolest, et eraldi avalikustatud järelduse kirjeldav osa ei kajastanud nõuetekohaselt CIF-hinna tegelikku arvutusviisi. Komisjon korrigeeris seetõttu eraldi avalikustatud järelduse kirjeldavat osa ja kinnitas, et arvutus oli tehtud tähelepanekute alusel, mis ettevõtjaga kontrollkäigu ajal läbi arutati.

3.2.1.4.   Võrdlus

| (89) | Interpipe Groupi liitu suunatud ekspordi hindu võrreldi omamaise müügi normaalväärtusega tehase tasandil. Õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Sellega seoses arvati maha normaalväärtust ja ekspordihinda mõjutavad veokulud ja komisjonitasud. |
| --- | --- |

(89)

Interpipe Groupi liitu suunatud ekspordi hindu võrreldi omamaise müügi normaalväärtusega tehase tasandil. Õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Sellega seoses arvati maha normaalväärtust ja ekspordihinda mõjutavad veokulud ja komisjonitasud.

3.2.1.5.   Dumping

| (90) | Eeltoodu põhjal leiti, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Interpipe Groupi dumpingumarginaal 21,6 %. Võttes arvesse, et Interpipe Group on Ukraina suurim tootja ja ta esindas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enamikku Ukrainast pärit impordist, nagu on selgitatud põhjenduses 71, tegi komisjon järelduse, et Interpipe Groupi puhul kindlaks tehtud dumping oli Ukraina jaoks üleriigilisel tasandil tüüpiline. |
| --- | --- |

(90)

Eeltoodu põhjal leiti, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Interpipe Groupi dumpingumarginaal 21,6 %. Võttes arvesse, et Interpipe Group on Ukraina suurim tootja ja ta esindas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enamikku Ukrainast pärit impordist, nagu on selgitatud põhjenduses 71, tegi komisjon järelduse, et Interpipe Groupi puhul kindlaks tehtud dumping oli Ukraina jaoks üleriigilisel tasandil tüüpiline.

| (91) | Komisjon tegi seega kindlaks, et Ukrainast pärit dumping oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkunud. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon tegi seega kindlaks, et Ukrainast pärit dumping oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkunud.

3.2.2.   Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (92) | Nagu eespool märgitud, jätkas Ukraina dumpingut läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Ukrainast pärit import näitas vaatlusalusel perioodil kasvutendentsi ja jõudis 80 711 tonnini, moodustades liidu turul 6 % turuosa (37). Pärast nende järelduste tegemist analüüsis komisjon, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral on Ukrainast pärit dumpingu jätkumine tõenäoline. Seda tehes uuris komisjon tootmist ja vaba tootmisvõimsust Venemaal, liidu turu atraktiivsust ja Venemaa eksportijate käitumist teistel turgudel. |
| --- | --- |

(92)

Nagu eespool märgitud, jätkas Ukraina dumpingut läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Ukrainast pärit import näitas vaatlusalusel perioodil kasvutendentsi ja jõudis 80 711 tonnini, moodustades liidu turul 6 % turuosa (37). Pärast nende järelduste tegemist analüüsis komisjon, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral on Ukrainast pärit dumpingu jätkumine tõenäoline. Seda tehes uuris komisjon tootmist ja vaba tootmisvõimsust Venemaal, liidu turu atraktiivsust ja Venemaa eksportijate käitumist teistel turgudel.

37

3.2.2.1.   Vaba tootmisvõimsus

| (93) | Vaba tootmisvõimsus arvutati järgmiselt. Interpipe Groupi puhul oli võimalik vaba tootmisvõimsus kindlaks teha esitatud ja nõuetekohaselt kontrollitud andmete alusel. Vaatlusaluse toote kaks teist Ukraina tootjat küsimustikule ei vastanud. Nad esitasid kirjalikes märkustes ainult teatud teabe oma tootmise ja tootmisvõimsuse kohta. Seda teavet analüüsiti ja võrreldi turu-uuringute, eelkõige Metal Experti andmetega. Ukraina puhul oli vaba tootmisvõimsus hinnanguliselt vähemalt ligikaudu 500 000 tonni, mis moodustab umbes 40 % liidu tarbimisest (38). |
| --- | --- |

(93)

Vaba tootmisvõimsus arvutati järgmiselt. Interpipe Groupi puhul oli võimalik vaba tootmisvõimsus kindlaks teha esitatud ja nõuetekohaselt kontrollitud andmete alusel. Vaatlusaluse toote kaks teist Ukraina tootjat küsimustikule ei vastanud. Nad esitasid kirjalikes märkustes ainult teatud teabe oma tootmise ja tootmisvõimsuse kohta. Seda teavet analüüsiti ja võrreldi turu-uuringute, eelkõige Metal Experti andmetega. Ukraina puhul oli vaba tootmisvõimsus hinnanguliselt vähemalt ligikaudu 500 000 tonni, mis moodustab umbes 40 % liidu tarbimisest (38).

38

| (94) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas Interpipe Group komisjoni eespool märgitud vaba tootmisvõimsuse näitaja, väites esialgu, et see peaks olema [80 000–100 000 tonni]. Pärast märkuste saamist esitas komisjon ettevõtja osavõtul toimunud kuulamisel üksikasjalikud selgitused Interpipe Groupile esitatud esimeses täiendavalt avalikustatud järelduses ning samuti Interpipe Groupile esitatud teises täiendavalt avalikustatud järelduses. Interpipe Group kinnitas oma märkustes esimese täiendavalt avalikustatud järelduse kohta ja kuulamisel, et nõustub komisjoni arvutatud vaba tootmisvõimsusega, mis puudutab Interpipe Groupi ning mis oli märkimisväärselt suurem näitaja kui see, mis sisaldus märkustes, mille ta oli saatnud avalikustatud lõplike järelduste kohta. Sellele vaatamata jätkas Interpipe Group tootmisvõimsuse arvutuse vaidlustamist seoses kahe teise Ukraina tootjaga. |
| --- | --- |

(94)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas Interpipe Group komisjoni eespool märgitud vaba tootmisvõimsuse näitaja, väites esialgu, et see peaks olema [80 000–100 000 tonni]. Pärast märkuste saamist esitas komisjon ettevõtja osavõtul toimunud kuulamisel üksikasjalikud selgitused Interpipe Groupile esitatud esimeses täiendavalt avalikustatud järelduses ning samuti Interpipe Groupile esitatud teises täiendavalt avalikustatud järelduses. Interpipe Group kinnitas oma märkustes esimese täiendavalt avalikustatud järelduse kohta ja kuulamisel, et nõustub komisjoni arvutatud vaba tootmisvõimsusega, mis puudutab Interpipe Groupi ning mis oli märkimisväärselt suurem näitaja kui see, mis sisaldus märkustes, mille ta oli saatnud avalikustatud lõplike järelduste kohta. Sellele vaatamata jätkas Interpipe Group tootmisvõimsuse arvutuse vaidlustamist seoses kahe teise Ukraina tootjaga.

| (95) | Sellega seoses tuletas komisjon Interpipe Groupile meelde asjaolu, et kumbki kahest äriühingust ei olnud teinud komisjoniga täielikku koostööd, kuna nad esitasid ainult teatava tootmise ja/või tootmisvõimsusega seotud teabe. Samuti tuletati meelde, et komisjon võttis oma analüüsis nende kahe poole esitatud teavet sellele vaatamata ja vastupidiselt Interpipe Groupi väitele arvesse. Komisjon kontrollis nendes märkustes esitatud teavet võrdlevalt Metal Experti avalikult kättesaadavate andmetega. |
| --- | --- |

(95)

Sellega seoses tuletas komisjon Interpipe Groupile meelde asjaolu, et kumbki kahest äriühingust ei olnud teinud komisjoniga täielikku koostööd, kuna nad esitasid ainult teatava tootmise ja/või tootmisvõimsusega seotud teabe. Samuti tuletati meelde, et komisjon võttis oma analüüsis nende kahe poole esitatud teavet sellele vaatamata ja vastupidiselt Interpipe Groupi väitele arvesse. Komisjon kontrollis nendes märkustes esitatud teavet võrdlevalt Metal Experti avalikult kättesaadavate andmetega.

| (96) | Ühe poole puhul olid Metal Experti andmed seostatavad ettevõtja väitega, et vaatlusalusel perioodil oli tootmisvõimsust ulatuslikult vähendatud. Vaba tootmisvõimsuse arvutamisel tugines komisjon seega Metal Experti esitatud vähendatud tootmisvõimsusele. Pärast täiendavalt avalikustatud järeldust jätkas Interpipe Group siiski sel viisil kindlaks määratud vaba tootmisvõimsuse vaidlustamist. Komisjon lükkas selle väite tagasi järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(96)

Ühe poole puhul olid Metal Experti andmed seostatavad ettevõtja väitega, et vaatlusalusel perioodil oli tootmisvõimsust ulatuslikult vähendatud. Vaba tootmisvõimsuse arvutamisel tugines komisjon seega Metal Experti esitatud vähendatud tootmisvõimsusele. Pärast täiendavalt avalikustatud järeldust jätkas Interpipe Group siiski sel viisil kindlaks määratud vaba tootmisvõimsuse vaidlustamist. Komisjon lükkas selle väite tagasi järgmistel põhjustel.

| (97) | Asjaomane ettevõtja ei esitanud oma märkustes näitajaid tootmisvõimsuse kohta. Ta märkis ainult, et „tööhõive vähenes (töötajate arvu vähenemine 60–75 %) ja et tootmine moodustas aastas [4 000–10 000] miljonit tonni. Lisaks ei esitanud Interpipe Group oma märkustes pärast täiendavalt avalikustatud järeldust mingit hinnangut asjaomase ettevõtja tootmisvõimsuse kohta. |
| --- | --- |

(97)

Asjaomane ettevõtja ei esitanud oma märkustes näitajaid tootmisvõimsuse kohta. Ta märkis ainult, et „tööhõive vähenes (töötajate arvu vähenemine 60–75 %) ja et tootmine moodustas aastas [4 000–10 000] miljonit tonni. Lisaks ei esitanud Interpipe Group oma märkustes pärast täiendavalt avalikustatud järeldust mingit hinnangut asjaomase ettevõtja tootmisvõimsuse kohta.

| (98) | Seetõttu järeldub Interpipe Groupi ja asjaomase ettevõtja märkustest, et komisjonile ei esitatud isegi lähtepunkti kõnealuse ettevõtja tootmise ja vaba tootmisvõimsuse hindamiseks. Komisjon tegi sellele vaatamata järelduse, et asjaomase ettevõtja andmeid kinnitasid avalikult kättesaadavad andmed, kuna vähendatud tootmisvõimsus kajastus Metal Expertis esitatud vastavas tootmisvõimsuse näitajas. Komisjon otsustas seetõttu arvutada vaba tootmisvõimsuse asjaomase ettevõtja esitatud tootmisandmete ja Metal Expertis esitatud tootmisvõimsuse andmete alusel. |
| --- | --- |

(98)

Seetõttu järeldub Interpipe Groupi ja asjaomase ettevõtja märkustest, et komisjonile ei esitatud isegi lähtepunkti kõnealuse ettevõtja tootmise ja vaba tootmisvõimsuse hindamiseks. Komisjon tegi sellele vaatamata järelduse, et asjaomase ettevõtja andmeid kinnitasid avalikult kättesaadavad andmed, kuna vähendatud tootmisvõimsus kajastus Metal Expertis esitatud vastavas tootmisvõimsuse näitajas. Komisjon otsustas seetõttu arvutada vaba tootmisvõimsuse asjaomase ettevõtja esitatud tootmisandmete ja Metal Expertis esitatud tootmisvõimsuse andmete alusel.

| (99) | Seetõttu nõustus komisjon väitega, et ettevõtja oli oma tootmisvõimsust ulatuslikult vähendanud. Interpipe Groupi väide ei ole seega põhjendatud. |
| --- | --- |

(99)

Seetõttu nõustus komisjon väitega, et ettevõtja oli oma tootmisvõimsust ulatuslikult vähendanud. Interpipe Groupi väide ei ole seega põhjendatud.

| (100) | Kolmanda tootja puhul märkas komisjon olulisi erinevusi selle tootja esitatud andmete ja avalikult kättesaadavate andmete vahel. Vaba tootmisvõimsuse arvutamisel tugines komisjon seega Metal Experti esitatud tootmisvõimsusele. Interpipe Group väitis, et komisjon peaks oma eeldustes tuginema kõnealuse ettevõtja väidetavale kontrollimisele, mis toimus teise dumpinguvastase uurimise raames üle 10 aasta tagasi. Komisjon on seisukohal, et hiljutiste andmete kasutamine on asjakohasem ja usaldusväärsem viis teabe saamiseks tootmise ja vaba tootmisvõimsuse kohta käesoleva uurimise raames. |
| --- | --- |

(100)

Kolmanda tootja puhul märkas komisjon olulisi erinevusi selle tootja esitatud andmete ja avalikult kättesaadavate andmete vahel. Vaba tootmisvõimsuse arvutamisel tugines komisjon seega Metal Experti esitatud tootmisvõimsusele. Interpipe Group väitis, et komisjon peaks oma eeldustes tuginema kõnealuse ettevõtja väidetavale kontrollimisele, mis toimus teise dumpinguvastase uurimise raames üle 10 aasta tagasi. Komisjon on seisukohal, et hiljutiste andmete kasutamine on asjakohasem ja usaldusväärsem viis teabe saamiseks tootmise ja vaba tootmisvõimsuse kohta käesoleva uurimise raames.

| (101) | Komisjon märgib sellega seoses, et kõnealune tootja kinnitas mitmes komisjonile esitatud märkuses, (39) et olemasolevate tootmisliinide arv ei ole viimastel aastatel muutunud (kuigi väidetavalt mõnda neist praegu ei kasutata). Seetõttu ja kuna küsimustikule ei vastatud, ei olnud komisjonil võimalik kontrollida, kas ettevõtja väited oleksid taganud nõustumise tema väitega tootmisvõimsuse vähendamise kohta. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon märgib sellega seoses, et kõnealune tootja kinnitas mitmes komisjonile esitatud märkuses, (39) et olemasolevate tootmisliinide arv ei ole viimastel aastatel muutunud (kuigi väidetavalt mõnda neist praegu ei kasutata). Seetõttu ja kuna küsimustikule ei vastatud, ei olnud komisjonil võimalik kontrollida, kas ettevõtja väited oleksid taganud nõustumise tema väitega tootmisvõimsuse vähendamise kohta.

39

| (102) | Pärast täiendava konkreetse järelduse avalikustamist esitas Interpipe Group dokumendi, mis tema arvates muutis selle arvutuse kahe teise Ukraina tootjaga seoses kehtetuks. Dokument oli siiski vastuolus komisjonile kättesaadavate turu-uuringute andmetega, mis komisjoni arvutust tegelikult kinnitasid. Turu-uuringute andmed näitasid, et kahe teise Ukraina eksportiva tootja tootmisvõimsus oli Interpipe Groupi esitatud dokumendi andmetest märkimisväärselt kõrgem. |
| --- | --- |

(102)

Pärast täiendava konkreetse järelduse avalikustamist esitas Interpipe Group dokumendi, mis tema arvates muutis selle arvutuse kahe teise Ukraina tootjaga seoses kehtetuks. Dokument oli siiski vastuolus komisjonile kättesaadavate turu-uuringute andmetega, mis komisjoni arvutust tegelikult kinnitasid. Turu-uuringute andmed näitasid, et kahe teise Ukraina eksportiva tootja tootmisvõimsus oli Interpipe Groupi esitatud dokumendi andmetest märkimisväärselt kõrgem.

| (103) | Seetõttu kinnitab komisjon oma otsust seoses vaba tootmisvõimsusega Ukrainas, nagu on esitatud põhjenduses 93. |
| --- | --- |

(103)

Seetõttu kinnitab komisjon oma otsust seoses vaba tootmisvõimsusega Ukrainas, nagu on esitatud põhjenduses 93.

3.2.2.2.   Liidu turu atraktiivsus

| (104) | Uurimine kinnitas, et liidu turg on Vene tootjate jaoks ligitõmbav järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(104)

Uurimine kinnitas, et liidu turg on Vene tootjate jaoks ligitõmbav järgmistel põhjustel.

| (105) | Esiteks võib liidu turgu suuruse alusel (1,3 miljonit tonni ületav tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja 1,5 miljonit tonni 2014. aastal) pidada üheks suurimaks õmblusteta torude turgudest maailmas. |
| --- | --- |

(105)

Esiteks võib liidu turgu suuruse alusel (1,3 miljonit tonni ületav tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja 1,5 miljonit tonni 2014. aastal) pidada üheks suurimaks õmblusteta torude turgudest maailmas.

| (106) | Teiseks, hindade puhul näitab hinna allalöömise tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vt põhjendus 136), et liidu turule suunatud Ukraina impordi keskmine hinnatase jääb liidu tootjate omast allapoole ja seetõttu ekspordi kasv meetmete tühistamise korral tõenäoliselt jätkub. |
| --- | --- |

(106)

Teiseks, hindade puhul näitab hinna allalöömise tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vt põhjendus 136), et liidu turule suunatud Ukraina impordi keskmine hinnatase jääb liidu tootjate omast allapoole ja seetõttu ekspordi kasv meetmete tühistamise korral tõenäoliselt jätkub.

| (107) | Kolmandaks on Ukraina kehtivale dumpinguvastasele tollimaksule vaatamata oma impordi taset viimastel aastatel pidevalt tõstnud (vähem kui 2 % suuruselt turuosalt 2012. aastal 6 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), mis kinnitab, et liidu turg on kehtivatele tollimaksudele vaatamata ligitõmbav turg. |
| --- | --- |

(107)

Kolmandaks on Ukraina kehtivale dumpinguvastasele tollimaksule vaatamata oma impordi taset viimastel aastatel pidevalt tõstnud (vähem kui 2 % suuruselt turuosalt 2012. aastal 6 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), mis kinnitab, et liidu turg on kehtivatele tollimaksudele vaatamata ligitõmbav turg.

| (108) | Teiseks on Venemaa eksport ühele oma peamistest eksporditurgudest pärast USA paragrahvi 232 kohaste 25 % meetmete kehtestamist terastoodete suhtes, (40) mis hõlmavad ka vaatlusalust toodet, vähemalt osaliselt piiratud. See omakorda muudaks liidu turu ligitõmbavamaks, tekitades seega riski, et võib toimuda teatav kaubavahetuse liitu ümbersuunamine. Seda tuleb vaadelda lisaks teistele kolmandatel turgudel olemasolevatele kaubandustõketele (vt allpool põhjendus 116). |
| --- | --- |

(108)

Teiseks on Venemaa eksport ühele oma peamistest eksporditurgudest pärast USA paragrahvi 232 kohaste 25 % meetmete kehtestamist terastoodete suhtes, (40) mis hõlmavad ka vaatlusalust toodet, vähemalt osaliselt piiratud. See omakorda muudaks liidu turu ligitõmbavamaks, tekitades seega riski, et võib toimuda teatav kaubavahetuse liitu ümbersuunamine. Seda tuleb vaadelda lisaks teistele kolmandatel turgudel olemasolevatele kaubandustõketele (vt allpool põhjendus 116).

40

| (109) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas Interpipe Group komisjoni järeldused seoses liidu turu ligitõmbavusega. |
| --- | --- |

(109)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas Interpipe Group komisjoni järeldused seoses liidu turu ligitõmbavusega.

| (110) | Eelkõige vaidlustas Interpipe Group komisjoni hinnangu USA paragrahvi 232 kohaste meetmete võimaliku mõju ning Ukrainast pärit impordi suurenemise kohta vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(110)

Eelkõige vaidlustas Interpipe Group komisjoni hinnangu USA paragrahvi 232 kohaste meetmete võimaliku mõju ning Ukrainast pärit impordi suurenemise kohta vaatlusalusel perioodil.

| (111) | Esimese punktiga seoses vaidlustas Interpipe Group komisjoni analüüsi selle kohta, milline oleks USA paragrahvi 232 kohaste meetmete võimalik mõju turul. Interpipe Group oli eelkõige seisukohal, et kaubavahetuse liidu turule ümbersuunamise risk puudub. Interpipe Group osutas ka komisjoni ajutistele meetmetele terastoodete kaitsemeetmetega seotud uurimise taustal, niivõrd kui see puudutab õmblusteta torusid. |
| --- | --- |

(111)

Esimese punktiga seoses vaidlustas Interpipe Group komisjoni analüüsi selle kohta, milline oleks USA paragrahvi 232 kohaste meetmete võimalik mõju turul. Interpipe Group oli eelkõige seisukohal, et kaubavahetuse liidu turule ümbersuunamise risk puudub. Interpipe Group osutas ka komisjoni ajutistele meetmetele terastoodete kaitsemeetmetega seotud uurimise taustal, niivõrd kui see puudutab õmblusteta torusid.

| (112) | Esiteks, nagu põhjenduses 66 märgitud, otsustati kaitsemeetmetega seotud uurimise raames kehtestatud ajutiste meetmete puhul tõepoolest õmblusteta torud ajutiste meetmete kohaldamisalast välja jätta. Seda ajutist väljajätmist ei kohaldatud siiski kaubavahetuse ümbersuunamise riski puudumise alusel, vaid pigem seetõttu, et kõnealuse toote impordi tase ei olnud asjaomasel perioodil kokkuvõttes suurenenud. |
| --- | --- |

(112)

Esiteks, nagu põhjenduses 66 märgitud, otsustati kaitsemeetmetega seotud uurimise raames kehtestatud ajutiste meetmete puhul tõepoolest õmblusteta torud ajutiste meetmete kohaldamisalast välja jätta. Seda ajutist väljajätmist ei kohaldatud siiski kaubavahetuse ümbersuunamise riski puudumise alusel, vaid pigem seetõttu, et kõnealuse toote impordi tase ei olnud asjaomasel perioodil kokkuvõttes suurenenud.

| (113) | Teiseks tunnistas Interpipe Group, et teatud osa tema USAsse suunatud ekspordist puudutab puuraugutorusid, aga ka üldotstarbelisi torusid ja torujuhtmeid, mis on tooteliik, mida ta peamiselt liitu ekspordib. Interpipe Group väitis samuti, et 2018. aasta maikuuni (kaasa arvatud) oli USAsse suunatud ekspordi tase suurenenud. |
| --- | --- |

(113)

Teiseks tunnistas Interpipe Group, et teatud osa tema USAsse suunatud ekspordist puudutab puuraugutorusid, aga ka üldotstarbelisi torusid ja torujuhtmeid, mis on tooteliik, mida ta peamiselt liitu ekspordib. Interpipe Group väitis samuti, et 2018. aasta maikuuni (kaasa arvatud) oli USAsse suunatud ekspordi tase suurenenud.

| (114) | Komisjoni arvates on oht, et vähemalt teatav osa praegu Ukrainast USAsse eksporditavatest kogustest võidakse meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunata liitu. See risk puudutab eelkõige standardseid õmblusteta torusid. Tuleb märkida, et USA 25 % tollimaks muudaks liidu 0 % tollimaksuga võrreldes (kui tollimaksud kehtetuks tunnistatakse) liidu turu Venemaa eksportivate tootjate jaoks selgelt ligitõmbavamaks kui praegustel tingimustel, st tollimaksu kehtimisel mõlemal turul. Seetõttu ei ole impordi suundumused USAs seni suunda näitavad, võttes arvesse, et liidu meetmed jäävad kehtima ja stiimul turgude vahetamiseks ei ole nii oluline, kui see oleks liidu meetmete puudumise korral. Lisaks muudaks asjaolu, et USA paragrahvi 232 kohaste meetmete alusel on mõnele riigile ja/või konkreetsele ettevõtjale erandeid juba kohaldatud, USA turul konkureerimise Ukraina tootjate jaoks raskemaks (41). |
| --- | --- |

(114)

Komisjoni arvates on oht, et vähemalt teatav osa praegu Ukrainast USAsse eksporditavatest kogustest võidakse meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunata liitu. See risk puudutab eelkõige standardseid õmblusteta torusid. Tuleb märkida, et USA 25 % tollimaks muudaks liidu 0 % tollimaksuga võrreldes (kui tollimaksud kehtetuks tunnistatakse) liidu turu Venemaa eksportivate tootjate jaoks selgelt ligitõmbavamaks kui praegustel tingimustel, st tollimaksu kehtimisel mõlemal turul. Seetõttu ei ole impordi suundumused USAs seni suunda näitavad, võttes arvesse, et liidu meetmed jäävad kehtima ja stiimul turgude vahetamiseks ei ole nii oluline, kui see oleks liidu meetmete puudumise korral. Lisaks muudaks asjaolu, et USA paragrahvi 232 kohaste meetmete alusel on mõnele riigile ja/või konkreetsele ettevõtjale erandeid juba kohaldatud, USA turul konkureerimise Ukraina tootjate jaoks raskemaks (41).

41

| (115) | USA paragrahvi 232 kohaste meetmete võimaliku mõjuga seoses leiab komisjon, et kaubavahetuse ümbersuunamise ohtu ei saa välistada ja et selline oht muutuks kindlasti tõenäolisemaks, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(115)

USA paragrahvi 232 kohaste meetmete võimaliku mõjuga seoses leiab komisjon, et kaubavahetuse ümbersuunamise ohtu ei saa välistada ja et selline oht muutuks kindlasti tõenäolisemaks, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda.

| (116) | Lõpuks tuleks USA paragrahvi 232 kohaseid meetmeid vaadelda Ukrainaga seoses ka laiemas kontekstis, nimelt võttes arvesse arvukaid kaubandustõkkeid, mis kehtivad Ukraina õmblusteta torude tootjate suhtes praegu mõningatel kolmandatel turgudel, eelkõige dumpinguvastased meetmed Brasiilias, Kanadas, Mehhikos ja Venemaal. |
| --- | --- |

(116)

Lõpuks tuleks USA paragrahvi 232 kohaseid meetmeid vaadelda Ukrainaga seoses ka laiemas kontekstis, nimelt võttes arvesse arvukaid kaubandustõkkeid, mis kehtivad Ukraina õmblusteta torude tootjate suhtes praegu mõningatel kolmandatel turgudel, eelkõige dumpinguvastased meetmed Brasiilias, Kanadas, Mehhikos ja Venemaal.

| (117) | Komisjon leiab seetõttu ja kõike eeltoodut arvesse võttes, et liidu turg muutuks dumpinguvastase tollimaksuta veelgi ligitõmbavamaks ja seega Ukrainast pärit dumpinguhinnaga import tõenäoliselt suureneks. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon leiab seetõttu ja kõike eeltoodut arvesse võttes, et liidu turg muutuks dumpinguvastase tollimaksuta veelgi ligitõmbavamaks ja seega Ukrainast pärit dumpinguhinnaga import tõenäoliselt suureneks.

3.2.2.3.   Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud muud märkused

| (118) | Interpipe Group esitas mitu väidet seoses tarbimise muutustega Ukraina turul ja selle eksporditurgude mitmekesistumisega. Esiteks väitis Interpipe Group, et tema ekspordi tase ja turuosa areneb vastavalt liidu tarbimise arengule või on sellega muul viisil kooskõlas, ning et tema impordi ja turuosa areng ei saa tekitada ohtu liidu majandusharu jaoks. Teiseks väitis Interpipe Group, et Ukraina turu enneolematut kasvu silmas pidades ei ole tal võimalik suurendada õmblusteta torude müüki liitu. Interpipe Group tegi järelduse, et omamaise nõudluse kasv suudaks Ukraina võimaliku ülemäärase toodangu ära tarbida. Samamoodi juhtis Interpipe Group tähelepanu ekspordiportfelli mitmekesistumisele, et vaidlustada komisjoni järeldus dumpingu tõenäolise jätkumise kohta. Komisjon käsitles neid väiteid Interpipe Groupile suunatud teises täiendavalt avalikustatud järelduses. |
| --- | --- |

(118)

Interpipe Group esitas mitu väidet seoses tarbimise muutustega Ukraina turul ja selle eksporditurgude mitmekesistumisega. Esiteks väitis Interpipe Group, et tema ekspordi tase ja turuosa areneb vastavalt liidu tarbimise arengule või on sellega muul viisil kooskõlas, ning et tema impordi ja turuosa areng ei saa tekitada ohtu liidu majandusharu jaoks. Teiseks väitis Interpipe Group, et Ukraina turu enneolematut kasvu silmas pidades ei ole tal võimalik suurendada õmblusteta torude müüki liitu. Interpipe Group tegi järelduse, et omamaise nõudluse kasv suudaks Ukraina võimaliku ülemäärase toodangu ära tarbida. Samamoodi juhtis Interpipe Group tähelepanu ekspordiportfelli mitmekesistumisele, et vaidlustada komisjoni järeldus dumpingu tõenäolise jätkumise kohta. Komisjon käsitles neid väiteid Interpipe Groupile suunatud teises täiendavalt avalikustatud järelduses.

| (119) | Komisjon kaalus väiteid, kuid vaidlustas need. Kõnealuse väite esimene osa on faktiliselt vale ja teine on vastuolus käesolevas uurimises kindlaks tehtud faktidega. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon kaalus väiteid, kuid vaidlustas need. Kõnealuse väite esimene osa on faktiliselt vale ja teine on vastuolus käesolevas uurimises kindlaks tehtud faktidega.

| (120) | Väite esimese osaga seoses suurendas Ukraina näiteks 2015. aastal oma eksporti 20 %, samas kui tarbimine liidus vähenes 9 %. Lisaks suurendas Ukraina üldises mõttes oma turuosa liidus vaatlusalusel perioodil 27 % (tema turuosa kasvas 1,3 protsendipunkti), samas kui tarbimine liidus vähenes samal perioodil 10 %. |
| --- | --- |

(120)

Väite esimese osaga seoses suurendas Ukraina näiteks 2015. aastal oma eksporti 20 %, samas kui tarbimine liidus vähenes 9 %. Lisaks suurendas Ukraina üldises mõttes oma turuosa liidus vaatlusalusel perioodil 27 % (tema turuosa kasvas 1,3 protsendipunkti), samas kui tarbimine liidus vähenes samal perioodil 10 %.

| (121) | Komisjon kinnitas seetõttu, et väheneva tarbimise taustal ja kehtestatud meetmetele vaatamata suurendas Ukraina vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt oma liitu suunatud impordi mahtu (saavutades 6 % turuosa). Nagu eespool dumpingu jätkumise tõenäosuse analüüsis märgitud, jätkab Ukrainast pärit dumpinguhinnaga import meetmete puudumise korral tõenäoliselt kasvamist. Interpipe Groupi väide lükati seepärast tagasi. |
| --- | --- |

(121)

Komisjon kinnitas seetõttu, et väheneva tarbimise taustal ja kehtestatud meetmetele vaatamata suurendas Ukraina vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt oma liitu suunatud impordi mahtu (saavutades 6 % turuosa). Nagu eespool dumpingu jätkumise tõenäosuse analüüsis märgitud, jätkab Ukrainast pärit dumpinguhinnaga import meetmete puudumise korral tõenäoliselt kasvamist. Interpipe Groupi väide lükati seepärast tagasi.

| (122) | Põhjenduse 118 teise osaga seoses näitavad asjaolud komisjoni arvamuse kohaselt ühemõtteliselt, et Interpipe Groupi prognoosidega võrreldes muutub Ukraina eksportivate tootjate ekspordikäitumine liidu turul erinevalt. Komisjon ei vaidlustanud Interpipe Groupi kirjeldatud suundumusi seoses omamaise tarbimise ja muude ekspordi sihtkohtadega. Komisjon juhtis pigem tähelepanu sellele, et järeldused/ennustused, mida Interpipe Group nende suundumuste põhjal tegi (seoses sellega, kuidas need mõjutavad Ukraina tootjate lähenemisviisi liidu turule), olid vastuolus faktidega, st impordi suurenemine liitu isegi dumpinguvastase tollimaksu kehtimise korral. Lõpuks viitab komisjon seoses väitega ekspordi mitmekesistumise kohta põhjendusele 116, kus kirjeldati, et mõnel asjaomasel kolmandal turul kehtivad Ukraina suhtes praegu mitmed kaubanduspiirangud. Seetõttu tuleks ekspordi sihtkohtade arvu väidetavat suurenemist vaadelda koos eespool nimetatud kaubanduspiirangutega teistel turgudel. |
| --- | --- |

(122)

Põhjenduse 118 teise osaga seoses näitavad asjaolud komisjoni arvamuse kohaselt ühemõtteliselt, et Interpipe Groupi prognoosidega võrreldes muutub Ukraina eksportivate tootjate ekspordikäitumine liidu turul erinevalt. Komisjon ei vaidlustanud Interpipe Groupi kirjeldatud suundumusi seoses omamaise tarbimise ja muude ekspordi sihtkohtadega. Komisjon juhtis pigem tähelepanu sellele, et järeldused/ennustused, mida Interpipe Group nende suundumuste põhjal tegi (seoses sellega, kuidas need mõjutavad Ukraina tootjate lähenemisviisi liidu turule), olid vastuolus faktidega, st impordi suurenemine liitu isegi dumpinguvastase tollimaksu kehtimise korral. Lõpuks viitab komisjon seoses väitega ekspordi mitmekesistumise kohta põhjendusele 116, kus kirjeldati, et mõnel asjaomasel kolmandal turul kehtivad Ukraina suhtes praegu mitmed kaubanduspiirangud. Seetõttu tuleks ekspordi sihtkohtade arvu väidetavat suurenemist vaadelda koos eespool nimetatud kaubanduspiirangutega teistel turgudel.

| (123) | Sellest tulenevalt jäeti see väide arvesse võtmata, pidades silmas järeldusi liidu turu ligitõmbavuse, vaba tootmisvõimsuse ja teatavate kaubanduspiirangute kohta mõnel kolmandal turul. |
| --- | --- |

(123)

Sellest tulenevalt jäeti see väide arvesse võtmata, pidades silmas järeldusi liidu turu ligitõmbavuse, vaba tootmisvõimsuse ja teatavate kaubanduspiirangute kohta mõnel kolmandal turul.

| (124) | Interpipe Group vaidlustas lõpuks komisjoni analüüsi seoses eesseisva ühisettevõtte lepingu sõlmimisega ühega ELi peamistest tootjatest. Komisjon selgitas ettevõtjale oma hinnangut seoses selle küsimusega teises täiendavalt avalikustatud järelduses. Esiteks ei ole tulevane ühisettevõte saanud komisjonile kättesaadava teabe kohaselt kõikide asjaomaste konkurentsiasutuste kooskõlastusi. Seetõttu ei ole sellel etapil võimalik järeldada, millist mõju, kui üldse, avaldab see ühisettevõte Interpipe Groupi liitu suunatud õmblusteta torude ekspordile. Teiseks kinnitas Interpipe, et ühisettevõtet ei ole veel asutatud. Kolmandaks osutab komisjon oma hinnangule ettevõtjale suunatud teises täiendavalt avalikustatud järelduses, kus ta samuti rõhutas asjaolu, et mitmele taotlusele vaatamata keelduti andmast talle juurdepääsu kõnealuse ühisettevõtte lepingu üksikasjadele, nii et näiteks võimalikust tulevasest tootmisest tulenevat mõju ei olnud võimalik hinnata. Seega ei ole praegu võimalik teha veel järeldusi ühisettevõtte mõju kohta. Komisjon lisab sellele vaatamata, et väited ühisettevõtte võimaliku mõju kohta liidu turul ja Interpipe Groupi väited dumpingu jätkumise tõenäolisuse kohta on üksteisega tugevas vastuolus, mis puudutab Interpipe'i suutlikkust (või suutmatust) suurendada oma eksporti liidu turule (42). |
| --- | --- |

(124)

Interpipe Group vaidlustas lõpuks komisjoni analüüsi seoses eesseisva ühisettevõtte lepingu sõlmimisega ühega ELi peamistest tootjatest. Komisjon selgitas ettevõtjale oma hinnangut seoses selle küsimusega teises täiendavalt avalikustatud järelduses. Esiteks ei ole tulevane ühisettevõte saanud komisjonile kättesaadava teabe kohaselt kõikide asjaomaste konkurentsiasutuste kooskõlastusi. Seetõttu ei ole sellel etapil võimalik järeldada, millist mõju, kui üldse, avaldab see ühisettevõte Interpipe Groupi liitu suunatud õmblusteta torude ekspordile. Teiseks kinnitas Interpipe, et ühisettevõtet ei ole veel asutatud. Kolmandaks osutab komisjon oma hinnangule ettevõtjale suunatud teises täiendavalt avalikustatud järelduses, kus ta samuti rõhutas asjaolu, et mitmele taotlusele vaatamata keelduti andmast talle juurdepääsu kõnealuse ühisettevõtte lepingu üksikasjadele, nii et näiteks võimalikust tulevasest tootmisest tulenevat mõju ei olnud võimalik hinnata. Seega ei ole praegu võimalik teha veel järeldusi ühisettevõtte mõju kohta. Komisjon lisab sellele vaatamata, et väited ühisettevõtte võimaliku mõju kohta liidu turul ja Interpipe Groupi väited dumpingu jätkumise tõenäolisuse kohta on üksteisega tugevas vastuolus, mis puudutab Interpipe'i suutlikkust (või suutmatust) suurendada oma eksporti liidu turule (42).

42

3.3.   Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (125) | Võttes arvesse i) mõlemast riigist pärit dumpingu jätkumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ii) olemasolevaid märkimisväärseid vabu tootmisvõimsusi (kokku rohkem kui 800 000 tonni) ja iii) liidu turu ligitõmbavust, tegi komisjon järelduse, et meetmete võimaliku kehtetuks tunnistamise korral on suur tõenäosus, et Ukrainast ja Venemaalt pärit dumpinguhinnaga import jätkab kasvu ja taastub märkimisväärses mahus. |
| --- | --- |

(125)

Võttes arvesse i) mõlemast riigist pärit dumpingu jätkumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ii) olemasolevaid märkimisväärseid vabu tootmisvõimsusi (kokku rohkem kui 800 000 tonni) ja iii) liidu turu ligitõmbavust, tegi komisjon järelduse, et meetmete võimaliku kehtetuks tunnistamise korral on suur tõenäosus, et Ukrainast ja Venemaalt pärit dumpinguhinnaga import jätkab kasvu ja taastub märkimisväärses mahus.

4.   TOOTMINE LIIDUS JA LIIDU TOOTMISHARU

TOOTMINE LIIDUS JA LIIDU TOOTMISHARU

| (126) | Vaatlusalusel perioodil tootis samasugust toodet 18 liidu tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu“. |
| --- | --- |

(126)

Vaatlusalusel perioodil tootis samasugust toodet 18 liidu tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu“.

| (127) | Selleks et kindlaks määrata liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, näiteks taotluses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast menetluse alustamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjate antud vastuseid küsimustikule. |
| --- | --- |

(127)

Selleks et kindlaks määrata liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, näiteks taotluses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast menetluse alustamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjate antud vastuseid küsimustikule.

| (128) | Selle põhjal hinnati liidu kogutoodangu mahuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 2,25 miljonit tonni. See näitaja hõlmab kõikide, nii valimisse kaasatud kui ka valimisse kaasamata liidu tootjate toodangut, mis on arvutatud taotluse esitaja esitatud kontrollitud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(128)

Selle põhjal hinnati liidu kogutoodangu mahuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 2,25 miljonit tonni. See näitaja hõlmab kõikide, nii valimisse kaasatud kui ka valimisse kaasamata liidu tootjate toodangut, mis on arvutatud taotluse esitaja esitatud kontrollitud andmete põhjal.

| (129) | Nagu põhjendustes 17 ja 18 märgitud, valiti 12 liidu tootja seast, kes esitasid uurimise algatamisele eelneval etapil valimi moodustamiseks nõutud teabe, lõplik neljast tootjast koosnev valim. |
| --- | --- |

(129)

Nagu põhjendustes 17 ja 18 märgitud, valiti 12 liidu tootja seast, kes esitasid uurimise algatamisele eelneval etapil valimi moodustamiseks nõutud teabe, lõplik neljast tootjast koosnev valim.

| (130) | Nelja valimisse kaasatud liidu tootja arvele langes 30 % liidu hinnangulisest kogutoodangust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja 37 % liidu tootmisharu kogumüügist liidu turul. Seetõttu peetakse lõplikku valimit liidu tootmisharu jaoks tervikuna tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(130)

Nelja valimisse kaasatud liidu tootja arvele langes 30 % liidu hinnangulisest kogutoodangust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja 37 % liidu tootmisharu kogumüügist liidu turul. Seetõttu peetakse lõplikku valimit liidu tootmisharu jaoks tervikuna tüüpiliseks.

5.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

5.1.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (131) | Liidu tarbimine tehti kindlaks liidu turul toimunud liidu tootmisharu müügimahu ja koguimpordi alusel. Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil kokku 10 %. Madalaimasse punkti jõuti 2016. aastal, kui vähenemine oli 2014. aastaga võrreldes 14 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli märgata tarbimise mõõdukat kasvu. | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 1 493 525 | 1 360 682 | 1 283 739 | 1 344 610 |
| Indeks | 100 | 91 | 86 | 90 |
| Allikas: alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas, taotlus, küsimustiku vastused |

(131)

Liidu tarbimine tehti kindlaks liidu turul toimunud liidu tootmisharu müügimahu ja koguimpordi alusel. Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil kokku 10 %. Madalaimasse punkti jõuti 2016. aastal, kui vähenemine oli 2014. aastaga võrreldes 14 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli märgata tarbimise mõõdukat kasvu.

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tarbimine (tonnides)

1 493 525

1 360 682

1 283 739

1 344 610

Indeks

Indeks

100

100

91

91

86

86

90

90

Allikas: alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas, taotlus, küsimustiku vastused

Allikas:

5.2.   Import asjaomastest riikidest

Import asjaomastest riikidest

5.2.1.   Asjaomase impordi maht ja turuosa

Asjaomase impordi maht ja turuosa

| (132) | Venemaalt ja Ukrainast liitu suunatud impordi maht ja turuosa muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt. | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaa |
| Maht (t) | 10 073 | 6 450 | 8 178 | 8 663 |
| Indeks | 100 | 64 | 81 | 86 |
| Turuosa liidu tarbimisest (%) | 0,7 | 0,5 | 0,6 | 0,6 |
| Indeks | 100 | 70 | 94 | 96 |
| Ukraina |
| Maht (t) | 70 608 | 77 314 | 77 550 | 80 711 |
| Indeks | 100 | 109 | 110 | 114 |
| Turuosa liidu tarbimisest (%) | 4,7 | 5,7 | 6,0 | 6,0 |
| Indeks | 100 | 120 | 128 | 127 |
| Mõlemad asjaomased riigid |
| Maht (t) | 80 681 | 83 764 | 85 729 | 89 373 |
| Indeks | 100 | 104 | 106 | 111 |
| Turuosa liidu tarbimisest (%) | 5,4 | 6,2 | 6,7 | 6,6 |
| Indeks | 100 | 114 | 124 | 123 |
| Allikas: alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas, taotlus, küsimustiku vastused |

(132)

Venemaalt ja Ukrainast liitu suunatud impordi maht ja turuosa muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Venemaa

Maht (t)

10 073

6 450

8 178

8 663

Indeks

Indeks

100

100

64

64

81

81

86

86

Turuosa liidu tarbimisest (%)

0,7

0,5

0,6

0,6

Indeks

Indeks

100

100

70

70

94

94

96

96

Ukraina

Maht (t)

70 608

77 314

77 550

80 711

Indeks

Indeks

100

100

109

109

110

110

114

114

Turuosa liidu tarbimisest (%)

4,7

5,7

6,0

6,0

Indeks

Indeks

100

100

120

120

128

128

127

127

Mõlemad asjaomased riigid

Maht (t)

80 681

83 764

85 729

89 373

Indeks

Indeks

100

100

104

104

106

106

111

111

Turuosa liidu tarbimisest (%)

5,4

6,2

6,7

6,6

Indeks

Indeks

100

100

114

114

124

124

123

123

Allikas: alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas, taotlus, küsimustiku vastused

Allikas:

| (133) | Impordi maht mõlemast asjaomasest riigist suurenes vaatlusalusel perioodil kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele vaatamata 11 %. Kasv põhines ainult Ukrainast pärit impordil, mis suurenes vaatlusalusel perioodil 14 %, samas kui Venemaalt pärit import vähenes 14 %. Samal perioodil kasvas nende ühine turuosa 23 %, jällegi impordi suurenemise tõttu Ukrainast, kelle turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 27 % ja saavutas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 % liidu tarbimisest, samas kui Venemaa turuosa vähenes 4 % ja moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,6 % liidu tarbimisest. Seda tuleb vaadelda kahaneva tarbimise taustal. |
| --- | --- |

(133)

Impordi maht mõlemast asjaomasest riigist suurenes vaatlusalusel perioodil kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele vaatamata 11 %. Kasv põhines ainult Ukrainast pärit impordil, mis suurenes vaatlusalusel perioodil 14 %, samas kui Venemaalt pärit import vähenes 14 %. Samal perioodil kasvas nende ühine turuosa 23 %, jällegi impordi suurenemise tõttu Ukrainast, kelle turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 27 % ja saavutas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 % liidu tarbimisest, samas kui Venemaa turuosa vähenes 4 % ja moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,6 % liidu tarbimisest. Seda tuleb vaadelda kahaneva tarbimise taustal.

5.2.2.   Impordihinnad ja hinna allalöömine

Impordihinnad ja hinna allalöömine

| (134) | Järgmises tabelis on esitatud Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi keskmine hind. Tuleb rõhutada, et mõlemast asjaomasest riigist pärit impordi müügihinnad ei jäänud vaatlusalusel perioodil mitte üksnes allapoole liidu tootmisharu müügihindadest, vaid näitasid sellel perioodil ka järsku vähenemistendentsi. | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaalt pärit impordi keskmine hind eurodes tonni kohta | 758 | 692 | 631 | 633 |
| Indeks | 100 | 91 | 83 | 83 |
| Ukrainast pärit impordi keskmine hind eurodes tonni kohta | 731 | 679 | 607 | 618 |
| Indeks | 100 | 93 | 83 | 85 |
| Allikas: alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas |

(134)

Järgmises tabelis on esitatud Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi keskmine hind. Tuleb rõhutada, et mõlemast asjaomasest riigist pärit impordi müügihinnad ei jäänud vaatlusalusel perioodil mitte üksnes allapoole liidu tootmisharu müügihindadest, vaid näitasid sellel perioodil ka järsku vähenemistendentsi.

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Venemaalt pärit impordi keskmine hind eurodes tonni kohta

758

692

631

633

Indeks

Indeks

100

100

91

91

83

83

83

83

Ukrainast pärit impordi keskmine hind eurodes tonni kohta

731

679

607

618

Indeks

Indeks

100

100

93

93

83

83

85

85

Allikas: alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

Allikas:

| (135) | Kuna Venemaa eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tuli Venemaalt pärit impordi puhul lähtuda hinna allalöömise kindlaksmääramisel impordistatistikast TARICi tasandil, kasutades alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud teavet. Ukrainast pärit impordi puhul määrati hinna allalöömise tase kindlaks koostööd tegeva Ukraina eksportiva tootja ekspordihindu kasutades, jättes arvestamata dumpinguvastase tollimaksu. Impordijärgsete kuludega seoses korrigeeriti impordi CIF-hindu ülespoole. Eelmise aegumise läbivaatamise järeldustele järgnenud korrigeerimise summa oli 2 eurot tonni kohta. Kuna sõltumatud importijad ei soovinud käimasolevas menetluses koostööd teha, puudus alus kõnealuse korrigeerimise taseme ümberhindamiseks. Liidu tootmisharu müügihinnad olid hinnad, millega valimisse kaasatud tootjad müüsid toodangut oma sõltumatutele klientidele, ning mida seoses tarnekulude, allahindluste ja komisjonitasudega korrigeeriti allapoole tehasetasandile. |
| --- | --- |

(135)

Kuna Venemaa eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tuli Venemaalt pärit impordi puhul lähtuda hinna allalöömise kindlaksmääramisel impordistatistikast TARICi tasandil, kasutades alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel kogutud teavet. Ukrainast pärit impordi puhul määrati hinna allalöömise tase kindlaks koostööd tegeva Ukraina eksportiva tootja ekspordihindu kasutades, jättes arvestamata dumpinguvastase tollimaksu. Impordijärgsete kuludega seoses korrigeeriti impordi CIF-hindu ülespoole. Eelmise aegumise läbivaatamise järeldustele järgnenud korrigeerimise summa oli 2 eurot tonni kohta. Kuna sõltumatud importijad ei soovinud käimasolevas menetluses koostööd teha, puudus alus kõnealuse korrigeerimise taseme ümberhindamiseks. Liidu tootmisharu müügihinnad olid hinnad, millega valimisse kaasatud tootjad müüsid toodangut oma sõltumatutele klientidele, ning mida seoses tarnekulude, allahindluste ja komisjonitasudega korrigeeriti allapoole tehasetasandile.

| (136) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli õmblusteta torude impordi hinna allalöömismarginaal ainukese koostööd tegeva Ukraina eksportiva tootja (eksport moodustab ligikaudu 90 % Ukrainast liitu suunatud ekspordi mahust) puhul 28,9 %. |
| --- | --- |

(136)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli õmblusteta torude impordi hinna allalöömismarginaal ainukese koostööd tegeva Ukraina eksportiva tootja (eksport moodustab ligikaudu 90 % Ukrainast liitu suunatud ekspordi mahust) puhul 28,9 %.

| (137) | Venemaa puhul tehti keskmiste hindade võrdluse alusel kindlaks, et hinna allalöömismarginaal oli 20,3 %. Lisaks näitas kolmandate riikide turgudele suunatud Venemaa ekspordihindade analüüs, et Venemaa müüs mõnel oma peamistest eksporditurgudest sarnaste või mõnikord isegi madalamate hindadega kui liitu müües, kinnitades seega järeldust, et Venemaa hindade praegune tase lööks alla liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul. |
| --- | --- |

(137)

Venemaa puhul tehti keskmiste hindade võrdluse alusel kindlaks, et hinna allalöömismarginaal oli 20,3 %. Lisaks näitas kolmandate riikide turgudele suunatud Venemaa ekspordihindade analüüs, et Venemaa müüs mõnel oma peamistest eksporditurgudest sarnaste või mõnikord isegi madalamate hindadega kui liitu müües, kinnitades seega järeldust, et Venemaa hindade praegune tase lööks alla liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul.

| (138) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kaks Venemaa eksportivat tootjat, et hinna allalöömise marginaal ei ole tüüpiline, kuna nende liitu suunatud eksport koosneb väidetavalt madala hinnaga toodetest, samas kui liidu tootmisharu omamaisest müügist moodustavad märkimisväärse osa kõrgema hinnaga tooted, nimelt puuraugutorud. Ettevõtjate väitel oleks hinna allalöömise arvutamine andnud sarnaste tooteliikide võrdlemisel tulemuseks täiesti teistsuguse marginaali. |
| --- | --- |

(138)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kaks Venemaa eksportivat tootjat, et hinna allalöömise marginaal ei ole tüüpiline, kuna nende liitu suunatud eksport koosneb väidetavalt madala hinnaga toodetest, samas kui liidu tootmisharu omamaisest müügist moodustavad märkimisväärse osa kõrgema hinnaga tooted, nimelt puuraugutorud. Ettevõtjate väitel oleks hinna allalöömise arvutamine andnud sarnaste tooteliikide võrdlemisel tulemuseks täiesti teistsuguse marginaali.

| (139) | Sellega seoses märgitakse, et komisjonil ei olnud võimalik võrrelda hindu tooteliikide alusel, kuna kõnealused Venemaa eksportivad tootjad otsustasid uurimise raames koostööd mitte teha ega vastanud küsimustikule, mis võimaldaks komisjonil teha hinna allalöömise arvutusi, võttes arvesse Venemaa ekspordi ja liidu tootmisharu omamaise müügi väidetavalt erinevat tootesortimenti. |
| --- | --- |

(139)

Sellega seoses märgitakse, et komisjonil ei olnud võimalik võrrelda hindu tooteliikide alusel, kuna kõnealused Venemaa eksportivad tootjad otsustasid uurimise raames koostööd mitte teha ega vastanud küsimustikule, mis võimaldaks komisjonil teha hinna allalöömise arvutusi, võttes arvesse Venemaa ekspordi ja liidu tootmisharu omamaise müügi väidetavalt erinevat tootesortimenti.

5.3.   Muud riigid, kust pärit impordi suhtes on kehtestatud dumpinguvastased meetmed

Muud riigid, kust pärit impordi suhtes on kehtestatud dumpinguvastased meetmed

| (140) | Eurostati andmete kohaselt vähenes nõukogu määruse (EÜ) nr 926/2009 (43) artikli 1 lõike 1 kohaste Hiina Rahvavabariigist pärit õmblusteta torude impordi maht vaatlusalusel perioodil 34 %. |
| --- | --- |

(140)

Eurostati andmete kohaselt vähenes nõukogu määruse (EÜ) nr 926/2009 (43) artikli 1 lõike 1 kohaste Hiina Rahvavabariigist pärit õmblusteta torude impordi maht vaatlusalusel perioodil 34 %.

43

| (141) | Hiinast pärit impordi turuosa vähenes 5,7 %-lt 2014. aastal 4,2 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(141)

Hiinast pärit impordi turuosa vähenes 5,7 %-lt 2014. aastal 4,2 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

5.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

5.4.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (142) | Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohast asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(142)

Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohast asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

| (143) | Nagu on märgitud põhjenduses 129, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(143)

Nagu on märgitud põhjenduses 129, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut.

| (144) | Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Sellega seoses võeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamisel aluseks a) makromajanduslikud näitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa ja kasv, tööhõive, tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine (selleks koguti andmeid kogu liidu tootmisharu tasandil), ning b) mikromajanduslikud näitajad, nagu keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime, aktsiad ja tööjõukulud (selleks koguti andmeid valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil). |
| --- | --- |

(144)

Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Sellega seoses võeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamisel aluseks a) makromajanduslikud näitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa ja kasv, tööhõive, tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine (selleks koguti andmeid kogu liidu tootmisharu tasandil), ning b) mikromajanduslikud näitajad, nagu keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime, aktsiad ja tööjõukulud (selleks koguti andmeid valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil).

| (145) | Makromajanduslike näitajate ja eelkõige valimist väljajäänud liidu tootjaid käsitlevate andmete kindlakstegemiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, sealhulgas taotluses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud vastuseid. |
| --- | --- |

(145)

Makromajanduslike näitajate ja eelkõige valimist väljajäänud liidu tootjaid käsitlevate andmete kindlakstegemiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, sealhulgas taotluses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud vastuseid.

| (146) | Mikromajanduslikud näitajad tehti kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikule esitatud vastustes sisalduva teabe põhjal. |
| --- | --- |

(146)

Mikromajanduslikud näitajad tehti kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikule esitatud vastustes sisalduva teabe põhjal.

5.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

a)   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (147) | Liidu tootmise, tootmisvõimsuse ja selle võimsuse rakendamise suundumused arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 2 925 290 | 2 125 668 | 1 921 743 | 2 247 474 |
| Indeks | 100 | 73 | 66 | 77 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 4 658 456 | 4 658 456 | 4 540 036 | 4 541 932 |
| Indeks | 100 | 100 | 97 | 97 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 63 | 46 | 42 | 49 |
| Indeks | 100 | 73 | 67 | 79 |
| Allikas: alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas, taotlus, küsimustiku vastused |

(147)

Liidu tootmise, tootmisvõimsuse ja selle võimsuse rakendamise suundumused arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

2 925 290

2 125 668

1 921 743

2 247 474

Indeks

Indeks

100

100

73

73

66

66

77

77

Tootmisvõimsus (tonnides)

4 658 456

4 658 456

4 540 036

4 541 932

Indeks

Indeks

100

100

100

100

97

97

97

97

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

63

46

42

49

Indeks

Indeks

100

100

73

73

67

67

79

79

Allikas: alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas, taotlus, küsimustiku vastused

Allikas:

| (148) | Liidu tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 23 %. Võttes arvesse, et tootmisvõimsus jäi sellel perioodil peaaegu muutumatuks (kerge vähenemine 3 % võrra), tõi toodangu vähenemine kaasa tootmisvõimsuse rakendamise märkimisväärse vähenemise 14 protsendipunkti võrra 63 %lt 2014. aastal 49 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. 2015. ja 2016. aastal langes tootmisvõimsuse rakendamine rekordiliselt madalale tasemele (vastavalt 46 % ja 42 %). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootmine ja seega tootmisvõimsuse rakendamine kasvasid, kuid viimane jääb endiselt alla 50 %. |
| --- | --- |

(148)

Liidu tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 23 %. Võttes arvesse, et tootmisvõimsus jäi sellel perioodil peaaegu muutumatuks (kerge vähenemine 3 % võrra), tõi toodangu vähenemine kaasa tootmisvõimsuse rakendamise märkimisväärse vähenemise 14 protsendipunkti võrra 63 %lt 2014. aastal 49 %ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. 2015. ja 2016. aastal langes tootmisvõimsuse rakendamine rekordiliselt madalale tasemele (vastavalt 46 % ja 42 %). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootmine ja seega tootmisvõimsuse rakendamine kasvasid, kuid viimane jääb endiselt alla 50 %.

b)   Müügimaht, turuosa ja kasv

| (149) | Liidu tootjate müük hõlmas müüki seotud kaubandusettevõtete kaudu. Müük seotud kaubandusettevõtete kaudu moodustas vaatlusalusel perioodil ligikaudu 17 % liidu tarbimisest. Sellises ulatuses, nagu kõnealused müügimahud hiljem liidu turul sõltumatutele klientidele edasi müüakse, käsitletakse neid liidu tootmisharu müügimahu, turuosa ja kasvu suundumuste kindlakstegemisel endiselt müügi osana. |
| --- | --- |

(149)

Liidu tootjate müük hõlmas müüki seotud kaubandusettevõtete kaudu. Müük seotud kaubandusettevõtete kaudu moodustas vaatlusalusel perioodil ligikaudu 17 % liidu tarbimisest. Sellises ulatuses, nagu kõnealused müügimahud hiljem liidu turul sõltumatutele klientidele edasi müüakse, käsitletakse neid liidu tootmisharu müügimahu, turuosa ja kasvu suundumuste kindlakstegemisel endiselt müügi osana.

| (150) | Müügimahu, turuosa ja kasvu suundumused arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tonnides) | 1 213 764 | 1 096 745 | 1 038 252 | 1 095 231 |
| Indeks | 100 | 90 | 86 | 90 |
| Turuosa (%) | 81,3 | 80,6 | 80,9 | 81,5 |
| Indeks | 100 | 99 | 100 | 100 |
| Allikas: alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas, taotlus, küsimustiku vastused |

(150)

Müügimahu, turuosa ja kasvu suundumused arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht (tonnides)

1 213 764

1 096 745

1 038 252

1 095 231

Indeks

Indeks

100

100

90

90

86

86

90

90

Turuosa (%)

81,3

80,6

80,9

81,5

Indeks

Indeks

100

100

99

99

100

100

100

100

Allikas: alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas, taotlus, küsimustiku vastused

Allikas:

| (151) | Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 10 %. See suundumus järgis tarbimise suundumust, seega suutis liidu tootmisharu hoida oma turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ligikaudu 81 % tasemel. See saavutati siiski müügihindade olulise vähendamisega ning viis finantsnäitajate halvenemiseni, nagu allpool selgitatud. |
| --- | --- |

(151)

Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 10 %. See suundumus järgis tarbimise suundumust, seega suutis liidu tootmisharu hoida oma turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ligikaudu 81 % tasemel. See saavutati siiski müügihindade olulise vähendamisega ning viis finantsnäitajate halvenemiseni, nagu allpool selgitatud.

c)   Tööhõive ja tootlikkus

| (152) | Täheldati, et kooskõlas tootmise ja müügi vähenemisega langes 2014. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 18 % ka liidu tootmisharu tööhõive tase. Paraku ei toonud tööhõive langus kaasa tootlikkuse kasvu, mõõdetuna toodanguna töötaja kohta aastas, sest tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui tööhõive. Tootlikkuse näitaja paranes ainult läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis oli seotud toodangu kasvuga 2016. aastaga võrreldes, samas kui tööhõive tase jäi pärast selle vähenemist alates 2015. aastast stabiilseks. | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 15 830 | 14 209 | 12 928 | 12 941 |
| Indeks | 100 | 90 | 82 | 82 |
| Tootlikkus (tonni töötaja kohta) | 184,8 | 149,6 | 148,6 | 173,7 |
| Indeks | 100 | 81 | 80 | 94 |
| Allikas: taotlus, küsimustiku vastused |

(152)

Täheldati, et kooskõlas tootmise ja müügi vähenemisega langes 2014. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 18 % ka liidu tootmisharu tööhõive tase. Paraku ei toonud tööhõive langus kaasa tootlikkuse kasvu, mõõdetuna toodanguna töötaja kohta aastas, sest tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui tööhõive. Tootlikkuse näitaja paranes ainult läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis oli seotud toodangu kasvuga 2016. aastaga võrreldes, samas kui tööhõive tase jäi pärast selle vähenemist alates 2015. aastast stabiilseks.

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

15 830

14 209

12 928

12 941

Indeks

Indeks

100

100

90

90

82

82

82

82

Tootlikkus (tonni töötaja kohta)

184,8

149,6

148,6

173,7

Indeks

Indeks

100

100

81

81

80

80

94

94

Allikas: taotlus, küsimustiku vastused

Allikas:

d)   Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (153) | Ukrainast pärit impordi kindlakstehtud dumpingumarginaal on märkimisväärne (vt põhjendus 90). Võttes arvesse Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, mida on käsitletud eespool, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju pidada liidu tootmisharule tühiseks. Ukraina eksportijate jätkuv ebaõiglane hinnakujundus muutis liidu tootmisharu jaoks võimatuks ka varasemast dumpingust taastumise. |
| --- | --- |

(153)

Ukrainast pärit impordi kindlakstehtud dumpingumarginaal on märkimisväärne (vt põhjendus 90). Võttes arvesse Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, mida on käsitletud eespool, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju pidada liidu tootmisharule tühiseks. Ukraina eksportijate jätkuv ebaõiglane hinnakujundus muutis liidu tootmisharu jaoks võimatuks ka varasemast dumpingust taastumise.

5.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

a)   Ühiku keskmine müügihind liidu turul ja ühiku tootmiskulu

| (154) | Valimisse kaasatud liidu tootjate liidu sõltumatutele klientidele suunatud keskmine müügihind langes 2014. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 19 %. Hinnalangus kajastab üldist langevat suundumust seoses peamiste toormaterjalide kuludega, samuti kulude ümberkorraldamise katseid, mis viis liidu tootjate kulude vähenemiseni. Vaatlusalusel perioodil toimunud edasise hinnalanguse tõttu, mis oli seotud Venemaa ja Ukraina eksportijatega, kes liidu tootmisharu hindu pidevalt alla lõid, ei olnud liidu tootjatel võimalik kulude vähenemisest kasu saada, kuna oma turuosa säilitamiseks pidid nad alandama müügihinda suuremas ulatuses, kui kulude vähenemine võimaldas. |
| --- | --- |

(154)

Valimisse kaasatud liidu tootjate liidu sõltumatutele klientidele suunatud keskmine müügihind langes 2014. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 19 %. Hinnalangus kajastab üldist langevat suundumust seoses peamiste toormaterjalide kuludega, samuti kulude ümberkorraldamise katseid, mis viis liidu tootjate kulude vähenemiseni. Vaatlusalusel perioodil toimunud edasise hinnalanguse tõttu, mis oli seotud Venemaa ja Ukraina eksportijatega, kes liidu tootmisharu hindu pidevalt alla lõid, ei olnud liidu tootjatel võimalik kulude vähenemisest kasu saada, kuna oma turuosa säilitamiseks pidid nad alandama müügihinda suuremas ulatuses, kui kulude vähenemine võimaldas.

| (155) | Vaatlusalusel perioodil vähenesid liidu tootmisharu kulud 9 %, mis jäi tunduvalt alla hindade langusele. Selle tulemusena halvenes liidu tootmisharu kasumlikkus vaatlusalusel perioodil oluliselt. | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku keskmine müügihind liidus sõltumatutele klientidele (eurot tonni kohta) | 1 024 | 977 | 844 | 832 |
| Indeks | 100 | 95 | 82 | 81 |
| Müüdud toodete ühikumaksumus (eurot tonni kohta) | 944 | 1 037 | 932 | 858 |
| Indeks | 100 | 110 | 99 | 91 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(155)

Vaatlusalusel perioodil vähenesid liidu tootmisharu kulud 9 %, mis jäi tunduvalt alla hindade langusele. Selle tulemusena halvenes liidu tootmisharu kasumlikkus vaatlusalusel perioodil oluliselt.

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Ühiku keskmine müügihind liidus sõltumatutele klientidele (eurot tonni kohta)

1 024

977

844

832

Indeks

Indeks

100

100

95

95

82

82

81

81

Müüdud toodete ühikumaksumus (eurot tonni kohta)

944

1 037

932

858

Indeks

Indeks

100

100

110

110

99

99

91

91

Allikas: küsimustiku vastused

Allikas:

b)   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (156) | Liidu tootjate rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt: | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul (% müügikäibest) | 6,2 | – 4,0 | – 8,2 | – 6,0 |
| Rahavoog (eurodes) | 33 622 691 | 20 584 055 | – 5 190 651 | – 5 153 970 |
| Indeks | 100 | 61 | – 15 | – 15 |
| Investeeringud (eurodes) | 70 668 341 | 49 594 481 | 31 073 864 | 25 325 867 |
| Indeks | 100 | 70 | 44 | 36 |
| Investeeringutasuvus (%) | 5,5 | – 2,9 | – 5,3 | – 4,1 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(156)

Liidu tootjate rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul (% müügikäibest)

6,2

– 4,0

– 8,2

– 6,0

Rahavoog (eurodes)

33 622 691

20 584 055

– 5 190 651

– 5 153 970

Indeks

Indeks

100

100

61

61

– 15

– 15

– 15

– 15

Investeeringud (eurodes)

70 668 341

49 594 481

31 073 864

25 325 867

Indeks

Indeks

100

100

70

70

44

44

36

36

Investeeringutasuvus (%)

5,5

– 2,9

– 5,3

– 4,1

Allikas: küsimustiku vastused

Allikas:

| (157) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus on väljendatud samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele liidus saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Nagu põhjenduses 155 selgitatud, olid valimisse kaasatud liidu tootjad 2014. aastal kasumlikud, kuid jäid alates 2015. aastast kahjumisse. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul langes valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus 6 % kasumilt 6 % kahjumini. |
| --- | --- |

(157)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus on väljendatud samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele liidus saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Nagu põhjenduses 155 selgitatud, olid valimisse kaasatud liidu tootjad 2014. aastal kasumlikud, kuid jäid alates 2015. aastast kahjumisse. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul langes valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus 6 % kasumilt 6 % kahjumini.

| (158) | Rahavoog, mis väljendab tootmisharu võimet oma tegevust ise rahastada, oli aastatel 2014–2015 positiivne, kuid muutus seejärel kasumlikkuse langevat suundumust järgides 2016. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivseks. |
| --- | --- |

(158)

Rahavoog, mis väljendab tootmisharu võimet oma tegevust ise rahastada, oli aastatel 2014–2015 positiivne, kuid muutus seejärel kasumlikkuse langevat suundumust järgides 2016. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivseks.

| (159) | Liidu tootjad suutsid siiski kogu vaatlusalusel perioodil investeerida, ent kasumlikkuse ja rahavoo muutumine mõjutas negatiivselt ka investeeringute taset, mis vähenes sel perioodil 64 %. Lisaks on investeeringutasuvus alates 2015. aastast negatiivne, järgides kasumlikkuse suundumust. |
| --- | --- |

(159)

Liidu tootjad suutsid siiski kogu vaatlusalusel perioodil investeerida, ent kasumlikkuse ja rahavoo muutumine mõjutas negatiivselt ka investeeringute taset, mis vähenes sel perioodil 64 %. Lisaks on investeeringutasuvus alates 2015. aastast negatiivne, järgides kasumlikkuse suundumust.

| (160) | Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemused olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivsed. |
| --- | --- |

(160)

Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemused olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivsed.

c)   Varud

| (161) | Valimisse kaasatud liidu tootjate varude tase langes vaatlusalusel perioodil 21 %. Varude mahu ja tootmismahu suhe jäi vaatlusalusel perioodil siiski stabiilseks (ligikaudu 3 %). Varude taseme suundumus järgib toodangumahu suundumust. Käesoleval juhul ei käsitleta seda näitajat liidu tootjate majandusliku olukorra hindamisel väga olulisena, kuna õmblusteta torusid toodetakse tavaliselt tellimuse alusel. | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 87 502 | 51 661 | 53 858 | 68 982 |
| Indeks | 100 | 59 | 62 | 79 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(161)

Valimisse kaasatud liidu tootjate varude tase langes vaatlusalusel perioodil 21 %. Varude mahu ja tootmismahu suhe jäi vaatlusalusel perioodil siiski stabiilseks (ligikaudu 3 %). Varude taseme suundumus järgib toodangumahu suundumust. Käesoleval juhul ei käsitleta seda näitajat liidu tootjate majandusliku olukorra hindamisel väga olulisena, kuna õmblusteta torusid toodetakse tavaliselt tellimuse alusel.

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

87 502

51 661

53 858

68 982

Indeks

Indeks

100

100

59

59

62

62

79

79

Allikas: küsimustiku vastused

Allikas:

d)   Tööjõukulud

| (162) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud vähenesid vaatlusalusel perioodil veidi, mis on osa liidu tootmisharu katsest oma kulud ümber korraldada. See näitaja on eriti oluline, kuna tööjõukulud moodustavad rohkem kui 25 % õmblusteta torude tootmiskuludest. | 2014 | 2015 | 2016 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 53 628 | 58 653 | 51 161 | 50 437 |
| Indeks | 100 | 109 | 95 | 94 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(162)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud vähenesid vaatlusalusel perioodil veidi, mis on osa liidu tootmisharu katsest oma kulud ümber korraldada. See näitaja on eriti oluline, kuna tööjõukulud moodustavad rohkem kui 25 % õmblusteta torude tootmiskuludest.

2014

2015

2016

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

53 628

58 653

51 161

50 437

Indeks

Indeks

100

100

109

109

95

95

94

94

Allikas: küsimustiku vastused

Allikas:

5.5.   Järeldus kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

Järeldus kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

| (163) | Põhjendusi 131–162 silmas pidades tehakse järeldus, et liidu tootjad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2014. aastaga võrreldes vähem soodsas olukorras ning et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(163)

Põhjendusi 131–162 silmas pidades tehakse järeldus, et liidu tootjad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2014. aastaga võrreldes vähem soodsas olukorras ning et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

| (164) | Uurimine näitas, et enamik kahjunäitajaid halvenes vaatlusalusel perioodil. Müügimaht vähenes 10 %, tootmismaht 23 % ja tootmisvõimsuse rakendamise määr langes 63 %lt 49 %le. Isegi kui liidu tootmisharu suutis säilitada oma turuosa ligikaudu 81 % tasemel, toimus see kasumlikkuse arvelt; tegelikkuses vähenesid liidu müügihinnad märkimisväärselt (–19 %). Vaatamata pingutustele tootmiskulude vähendamiseks (vähenemine 9 %) jäi liidu tootmisharu alates 2015. aastast kahjumisse. Ajavahemikus 2014. aastast (kasum 6,2 %) kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini (kahjum 6,0 %) langes kasumlikkus 12,2 protsendipunkti. Finantsnäitajad, nt rahavoog ja investeeringutasuvus muutusid samuti 2014. aasta positiivsest näitajast järgnevatel aastatel ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivseks. Samal perioodil vähenesid investeeringud 64 %. |
| --- | --- |

(164)

Uurimine näitas, et enamik kahjunäitajaid halvenes vaatlusalusel perioodil. Müügimaht vähenes 10 %, tootmismaht 23 % ja tootmisvõimsuse rakendamise määr langes 63 %lt 49 %le. Isegi kui liidu tootmisharu suutis säilitada oma turuosa ligikaudu 81 % tasemel, toimus see kasumlikkuse arvelt; tegelikkuses vähenesid liidu müügihinnad märkimisväärselt (–19 %). Vaatamata pingutustele tootmiskulude vähendamiseks (vähenemine 9 %) jäi liidu tootmisharu alates 2015. aastast kahjumisse. Ajavahemikus 2014. aastast (kasum 6,2 %) kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini (kahjum 6,0 %) langes kasumlikkus 12,2 protsendipunkti. Finantsnäitajad, nt rahavoog ja investeeringutasuvus muutusid samuti 2014. aasta positiivsest näitajast järgnevatel aastatel ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivseks. Samal perioodil vähenesid investeeringud 64 %.

| (165) | Kahju jätkumine tuleneb mitmest tegurist, nt liidu tarbimise vähenemine ja ekspordimüügi langus. Aga lisaks sellele surus liidus hindu alla dumpinguhinnaga import. Ukraina suurendas liitu suunatud madalate ja dumpinguhindadega ekspordi mahtu 14 % ja võitis vaatlusalusel perioodil turuosa juurde 27 %. Ainuke Ukraina eksportija lõi ELi hinnad peaaegu 30 % alla. Selles väga kapitalimahukas tootmisharus avaldas tootmismahu vähenemine koos hinnalangusega kasumlikkusele negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(165)

Kahju jätkumine tuleneb mitmest tegurist, nt liidu tarbimise vähenemine ja ekspordimüügi langus. Aga lisaks sellele surus liidus hindu alla dumpinguhinnaga import. Ukraina suurendas liitu suunatud madalate ja dumpinguhindadega ekspordi mahtu 14 % ja võitis vaatlusalusel perioodil turuosa juurde 27 %. Ainuke Ukraina eksportija lõi ELi hinnad peaaegu 30 % alla. Selles väga kapitalimahukas tootmisharus avaldas tootmismahu vähenemine koos hinnalangusega kasumlikkusele negatiivset mõju.

| (166) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist loetlesid Ukraina valitsus ja kaks Venemaa eksportivat tootjat mitu tegurit, mida oleks tulnud arvesse võtta muude teguritena, kui analüüsiti põhjuslikku seost liidu tootmisharu kahjustava olukorra ja asjaomastest riikidest pärit impordi vahel. Sellised tegurid olid väidetavalt liidu vähenev tarbimine, liidu tootjate vaheline omamaine konkurents, liidu tootjate mitterahuldavad eksporditulemused, liidu ettevõtjate ülevõimsus ja kõrged püsikulud ning Valgevenest pärit import. |
| --- | --- |

(166)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist loetlesid Ukraina valitsus ja kaks Venemaa eksportivat tootjat mitu tegurit, mida oleks tulnud arvesse võtta muude teguritena, kui analüüsiti põhjuslikku seost liidu tootmisharu kahjustava olukorra ja asjaomastest riikidest pärit impordi vahel. Sellised tegurid olid väidetavalt liidu vähenev tarbimine, liidu tootjate vaheline omamaine konkurents, liidu tootjate mitterahuldavad eksporditulemused, liidu ettevõtjate ülevõimsus ja kõrged püsikulud ning Valgevenest pärit import.

| (167) | Nagu põhjenduses 165 tunnistatud, tuleneb kahju jätkumine mitmest tegurist. Tarbimise vähenemise, ekspordimüügi languse ja dumpinguhinnaga impordi kõrval ei mänginud muud tegurid märkimisväärset rolli. Madal tootmisvõimsuse rakendamise määr kajastab pigem tootmise vähenemist, mitte ülevõimsuse olukorda, ning muust kolmandast riigist pärit import kokkuvõttes vähenes. Liidu tootmisharu turuosad jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samuti suhteliselt stabiilseks. Liidu tootjate vahelise konkurentsiga seotud väide ei olnud põhjendatud. See põhineb üksnes asjaolul, et valimisse kaasatud liidu tootjate arvele langes ainult 30 % ELi tootmisest ja et seetõttu tuleks uurida konkurentsi valimisse kaasatud ja valimisse kaasamata tootjate vahel. See väide tuleks tagasi lükata, kuna see on vastuolus väljavõttelise uuringu kasutamise põhimõttega. Komisjon uuris tõesti kõikide liidu tootjate olukorda, kuid tootjate suurt arvu arvesse võttes piiras teatud tegurite uurimise valimiga, mis on liidu tootmisharule üldiselt tüüpiline. Seetõttu puudub vajadus uurida valimisse kaasamata tootjate mõju valimisse kaasatud ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(167)

Nagu põhjenduses 165 tunnistatud, tuleneb kahju jätkumine mitmest tegurist. Tarbimise vähenemise, ekspordimüügi languse ja dumpinguhinnaga impordi kõrval ei mänginud muud tegurid märkimisväärset rolli. Madal tootmisvõimsuse rakendamise määr kajastab pigem tootmise vähenemist, mitte ülevõimsuse olukorda, ning muust kolmandast riigist pärit import kokkuvõttes vähenes. Liidu tootmisharu turuosad jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samuti suhteliselt stabiilseks. Liidu tootjate vahelise konkurentsiga seotud väide ei olnud põhjendatud. See põhineb üksnes asjaolul, et valimisse kaasatud liidu tootjate arvele langes ainult 30 % ELi tootmisest ja et seetõttu tuleks uurida konkurentsi valimisse kaasatud ja valimisse kaasamata tootjate vahel. See väide tuleks tagasi lükata, kuna see on vastuolus väljavõttelise uuringu kasutamise põhimõttega. Komisjon uuris tõesti kõikide liidu tootjate olukorda, kuid tootjate suurt arvu arvesse võttes piiras teatud tegurite uurimise valimiga, mis on liidu tootmisharule üldiselt tüüpiline. Seetõttu puudub vajadus uurida valimisse kaasamata tootjate mõju valimisse kaasatud ettevõtjatele.

| (168) | Igal juhul, nagu allpool selgitatakse, keskendub kahju kohta järelduse tegemine käesolevas juhtumis eelkõige liidu tootmisharu tõenäolisele olukorrale meetmete kehtetuks tunnistamise korral. |
| --- | --- |

(168)

Igal juhul, nagu allpool selgitatakse, keskendub kahju kohta järelduse tegemine käesolevas juhtumis eelkõige liidu tootmisharu tõenäolisele olukorrale meetmete kehtetuks tunnistamise korral.

| (169) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist tõstatasid Ukraina valitsus ja üks Ukraina eksportiv tootja küsimuse, et Ukraina ekspordi turuosa moodustab liidu tarbimisest vaid 6 % ning Ukraina omamaise tarbimise ja uusi turge võitva Ukraina ekspordi märkimisväärse mitmekesistumise tõttu see tulevikus tõenäoliselt ei suurene. |
| --- | --- |

(169)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist tõstatasid Ukraina valitsus ja üks Ukraina eksportiv tootja küsimuse, et Ukraina ekspordi turuosa moodustab liidu tarbimisest vaid 6 % ning Ukraina omamaise tarbimise ja uusi turge võitva Ukraina ekspordi märkimisväärse mitmekesistumise tõttu see tulevikus tõenäoliselt ei suurene.

| (170) | Vastusena sellele küsimusele tuleb rõhutada, et praegune 6 % turuosa on juba liidu tootmisharule tekkiva kahju põhjus, võttes eelkõige arvesse märkimisväärset hinna allalöömist. Samuti tuleb märkida, et Ukraina impordimaht kasvas vaatlusalusel perioodil kehtivatele dumpinguvastastele tollimaksudele vaatamata. |
| --- | --- |

(170)

Vastusena sellele küsimusele tuleb rõhutada, et praegune 6 % turuosa on juba liidu tootmisharule tekkiva kahju põhjus, võttes eelkõige arvesse märkimisväärset hinna allalöömist. Samuti tuleb märkida, et Ukraina impordimaht kasvas vaatlusalusel perioodil kehtivatele dumpinguvastastele tollimaksudele vaatamata.

| (171) | Üks Ukraina eksportivatest tootjatest, keda osaliselt toetati ka Ukraina valitsuse märkustes, väitis lisaks, et komisjon oleks pidanud kahju kordumise analüüsis arvesse võtma ühisettevõtte lepingut, mis sõlmiti kõnealuse Ukraina eksportiva tootja ja vaatlusaluse toote ühe suurima liidu tootja vahel. Ukraina tootja väitel hakkab kõnealuse ühisettevõtte lepingu tingimus avaldama märkimisväärset mõju ettevõtja liitu suunatud tulevase ekspordi mahule, turustuskanalitele ja hinnakujundusele. |
| --- | --- |

(171)

Üks Ukraina eksportivatest tootjatest, keda osaliselt toetati ka Ukraina valitsuse märkustes, väitis lisaks, et komisjon oleks pidanud kahju kordumise analüüsis arvesse võtma ühisettevõtte lepingut, mis sõlmiti kõnealuse Ukraina eksportiva tootja ja vaatlusaluse toote ühe suurima liidu tootja vahel. Ukraina tootja väitel hakkab kõnealuse ühisettevõtte lepingu tingimus avaldama märkimisväärset mõju ettevõtja liitu suunatud tulevase ekspordi mahule, turustuskanalitele ja hinnakujundusele.

| (172) | Komisjon viitab oma vastuväitele põhjenduses 124. |
| --- | --- |

(172)

Komisjon viitab oma vastuväitele põhjenduses 124.

| (173) | Venemaa eksportis ELi väikeses mahus, kuid tema hindade puhul leiti samuti, et need löövad liidu hindu alla. Viidi läbi tulevikuanalüüs selle riigi tõenäolise ekspordimahu kohta meetmete võimaliku kehtetuks tunnistamise korral, nagu on kirjeldatud põhjendustes 50–68. See näitas, et Venemaalt pärit import suureneks tõenäoliselt tasemeni, mis ületab märkimisväärselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodi taset. |
| --- | --- |

(173)

Venemaa eksportis ELi väikeses mahus, kuid tema hindade puhul leiti samuti, et need löövad liidu hindu alla. Viidi läbi tulevikuanalüüs selle riigi tõenäolise ekspordimahu kohta meetmete võimaliku kehtetuks tunnistamise korral, nagu on kirjeldatud põhjendustes 50–68. See näitas, et Venemaalt pärit import suureneks tõenäoliselt tasemeni, mis ületab märkimisväärselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodi taset.

| (174) | Nagu on selgitatud põhjendustes 53 ja 93, on mõlemal riigil märkimisväärsed vabad tootmisvõimsused ning meetmete kehtetuks tunnistamise korral nad tõenäoliselt suurendavad madala hinnaga importi, võttes arvesse liidu turu ligitõmbavust mahu ja hindade tähenduses. Liidu turu ligitõmbavus, nagu on selgitatud põhjendustes 56 ja 108, tõenäoliselt suureneb 25 % tollimaksu tõttu, mille USA 2018. aasta märtsis terastoodete, sh õmblusteta torude impordile kehtestas. USA on üks Venemaa ja Ukraina peamistest eksporditurgudest ja liidu turg on tõenäoline sihtturg vähemalt osale kogustest, mida USAs ei saa enam müüa. |
| --- | --- |

(174)

Nagu on selgitatud põhjendustes 53 ja 93, on mõlemal riigil märkimisväärsed vabad tootmisvõimsused ning meetmete kehtetuks tunnistamise korral nad tõenäoliselt suurendavad madala hinnaga importi, võttes arvesse liidu turu ligitõmbavust mahu ja hindade tähenduses. Liidu turu ligitõmbavus, nagu on selgitatud põhjendustes 56 ja 108, tõenäoliselt suureneb 25 % tollimaksu tõttu, mille USA 2018. aasta märtsis terastoodete, sh õmblusteta torude impordile kehtestas. USA on üks Venemaa ja Ukraina peamistest eksporditurgudest ja liidu turg on tõenäoline sihtturg vähemalt osale kogustest, mida USAs ei saa enam müüa.

| (175) | Liidu tootmisharu on endiselt haavatavas olukorras ja selle olukord muutuks meetmete kehtetuks tunnistamise korral veelgi keerulisemaks. Madala dumpinguhinnaga Ukraina import jätkaks kasvu ja Venemaa dumpinguhinnaga import korduks tõenäoliselt märkimisväärsetes kogustes, põhjustades edasist hinna allasurumist ja müügimahtude kaotamist ELi turul. |
| --- | --- |

(175)

Liidu tootmisharu on endiselt haavatavas olukorras ja selle olukord muutuks meetmete kehtetuks tunnistamise korral veelgi keerulisemaks. Madala dumpinguhinnaga Ukraina import jätkaks kasvu ja Venemaa dumpinguhinnaga import korduks tõenäoliselt märkimisväärsetes kogustes, põhjustades edasist hinna allasurumist ja müügimahtude kaotamist ELi turul.

6.   LIIDU HUVI

LIIDU HUVI

6.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (176) | Vastavalt alusmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine Venemaa ja Ukraina suhtes oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Siinkohal olgu meelde tuletatud, et eelmiste uurimiste käigus leiti, et meetmete kohaldamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesolev uurimine kujutab endast läbivaatamist ja seega analüüsitakse olukorda, mille puhul dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes kahjulikku mõju asjaomastele pooltele. |
| --- | --- |

(176)

Vastavalt alusmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine Venemaa ja Ukraina suhtes oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Siinkohal olgu meelde tuletatud, et eelmiste uurimiste käigus leiti, et meetmete kohaldamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesolev uurimine kujutab endast läbivaatamist ja seega analüüsitakse olukorda, mille puhul dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes kahjulikku mõju asjaomastele pooltele.

| (177) | Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele, et kahjustava dumpingu jätkumine või kordumine on tõenäoline, leidub mõjuvaid põhjusi, mille alusel saaks teha järelduse, et kõnealuse juhtumi korral on meetmete säilitamine Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi suhtes vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(177)

Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele, et kahjustava dumpingu jätkumine või kordumine on tõenäoline, leidub mõjuvaid põhjusi, mille alusel saaks teha järelduse, et kõnealuse juhtumi korral on meetmete säilitamine Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi suhtes vastuolus liidu huvidega.

6.2.   Liidu tootmisharu huvi

Liidu tootmisharu huvi

| (178) | Liidu huviga seoses on selge, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral halveneks veelgi niigi juba habras majanduslik olukord liidu tootmisharus, mis annab praegu terasesektoris vaatlusaluse tootega seoses tööd 13 000 inimesele. |
| --- | --- |

(178)

Liidu huviga seoses on selge, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral halveneks veelgi niigi juba habras majanduslik olukord liidu tootmisharus, mis annab praegu terasesektoris vaatlusaluse tootega seoses tööd 13 000 inimesele.

6.3.   Importijate ja kasutajate huvi

Importijate ja kasutajate huvi

| (179) | Importijad ja kasutajad koostööd ei teinud, kuigi kõiki teadaolevaid importijaid ja kasutajaid (üle 70 ettevõtja) teavitati menetluse algatamisest ja võimalusest teha huvitatud isikuna koostööd. |
| --- | --- |

(179)

Importijad ja kasutajad koostööd ei teinud, kuigi kõiki teadaolevaid importijaid ja kasutajaid (üle 70 ettevõtja) teavitati menetluse algatamisest ja võimalusest teha huvitatud isikuna koostööd.

| (180) | Eelmise aegumise läbivaatamise järelduste kohaselt hangivad importijad tooteid erinevatelt tarnijatelt paljudest eri riikidest ja seega on meetmete jätkuval kohaldamisel Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi suhtes piiratud mõju. Samuti leiti sel ajal, et kuigi meetmed on kehtinud mitu aastat, suutsid importijad jääda kasumlikuks. |
| --- | --- |

(180)

Eelmise aegumise läbivaatamise järelduste kohaselt hangivad importijad tooteid erinevatelt tarnijatelt paljudest eri riikidest ja seega on meetmete jätkuval kohaldamisel Venemaalt ja Ukrainast pärit impordi suhtes piiratud mõju. Samuti leiti sel ajal, et kuigi meetmed on kehtinud mitu aastat, suutsid importijad jääda kasumlikuks.

| (181) | Kasutajatega seoses ilmneb eelmise aegumise läbivaatamise järelduste ja olemasoleva teabe alusel, et õmblusteta torude osakaal nende tootmiskuludes on üsna väike. Õmblusteta torusid kasutatakse üldiselt suuremates projektides (katlad, torujuhtmed, ehitus), millest nad moodustavad vaid piiratud osa. Seega ei ole meetmete jätkuva kohaldamise mõju kasutajatele tõenäoliselt märkimisväärne. |
| --- | --- |

(181)

Kasutajatega seoses ilmneb eelmise aegumise läbivaatamise järelduste ja olemasoleva teabe alusel, et õmblusteta torude osakaal nende tootmiskuludes on üsna väike. Õmblusteta torusid kasutatakse üldiselt suuremates projektides (katlad, torujuhtmed, ehitus), millest nad moodustavad vaid piiratud osa. Seega ei ole meetmete jätkuva kohaldamise mõju kasutajatele tõenäoliselt märkimisväärne.

| (182) | Kuna kõnealused ettevõtjad koostööd ei teinud, puuduvad kontrollitavad andmed ja teave, mis näitaks, et üldine olukord on muutunud. |
| --- | --- |

(182)

Kuna kõnealused ettevõtjad koostööd ei teinud, puuduvad kontrollitavad andmed ja teave, mis näitaks, et üldine olukord on muutunud.

6.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (183) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(183)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

| (184) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kaks Venemaa eksportivat tootjat, et meetmete jätkuv kohaldamine mõjutaks negatiivselt paljusid liidu tarbijaid (kasutajaid) ja piiraks konkurentsi liidus. Seetõttu kutsusid kõnealused huvitatud isikud komisjoni üles kaaluma meetmete pikendamist mitte kauemaks kui kaheks aastaks. |
| --- | --- |

(184)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kaks Venemaa eksportivat tootjat, et meetmete jätkuv kohaldamine mõjutaks negatiivselt paljusid liidu tarbijaid (kasutajaid) ja piiraks konkurentsi liidus. Seetõttu kutsusid kõnealused huvitatud isikud komisjoni üles kaaluma meetmete pikendamist mitte kauemaks kui kaheks aastaks.

| (185) | Komisjon uuris ettepanekut meetmete piiratud pikendamise kohta liidu huvides. Sellega seoses tuletatakse meelde, et liidu huvide uurimine dumpinguvastase uurimise eesmärgil kujutab endast ranget menetluskorda, mis nõuab asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu ja kasutajate ja tarbijate huvide tasakaalustamist ning keerukate õiguslike, majanduslike ja poliitiliste tegurite hindamist (44). Komisjon tuletas meelde, et liidu huvide hindamine seoses liidu tootmisharuga näitas, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral halveneks liidu tootmisharu niigi juba habras majanduslik olukord veelgi. Komisjon tuletas ka meelde, et importijad ja kasutajad ei teinud koostööd, mis näitaks, et praegu kehtivate meetmete pikendamine avaldaks neile kahjulikku mõju. Seetõttu puuduvad registreeritud tõendid, mis näitaksid, et meetme kohaldamise piiramine kahe aastaga teeniks liidu huve suuremal määral kui meetme kohaldamine kogu alusmääruse artikli 11 lõikes 2 ette nähtud viieaastasel perioodil. Sellel alusel lükkas komisjon kahe Venemaa eksportiva tootja väite tagasi. |
| --- | --- |

(185)

Komisjon uuris ettepanekut meetmete piiratud pikendamise kohta liidu huvides. Sellega seoses tuletatakse meelde, et liidu huvide uurimine dumpinguvastase uurimise eesmärgil kujutab endast ranget menetluskorda, mis nõuab asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu ja kasutajate ja tarbijate huvide tasakaalustamist ning keerukate õiguslike, majanduslike ja poliitiliste tegurite hindamist (44). Komisjon tuletas meelde, et liidu huvide hindamine seoses liidu tootmisharuga näitas, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral halveneks liidu tootmisharu niigi juba habras majanduslik olukord veelgi. Komisjon tuletas ka meelde, et importijad ja kasutajad ei teinud koostööd, mis näitaks, et praegu kehtivate meetmete pikendamine avaldaks neile kahjulikku mõju. Seetõttu puuduvad registreeritud tõendid, mis näitaksid, et meetme kohaldamise piiramine kahe aastaga teeniks liidu huve suuremal määral kui meetme kohaldamine kogu alusmääruse artikli 11 lõikes 2 ette nähtud viieaastasel perioodil. Sellel alusel lükkas komisjon kahe Venemaa eksportiva tootja väite tagasi.

44

7.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (186) | Eespool esitatust järeldub, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Venemaalt ja Ukrainast pärit õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(186)

Eespool esitatust järeldub, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Venemaalt ja Ukrainast pärit õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.

| (187) | Huvitatud isikuid teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal komisjon kavatses kehtestada kõnealused dumpinguvastased meetmed, ja neile anti võimalus esitada märkusi. Ei ole saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta. |
| --- | --- |

(187)

Huvitatud isikuid teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal komisjon kavatses kehtestada kõnealused dumpinguvastased meetmed, ja neile anti võimalus esitada märkusi. Ei ole saadud ühtki märkust, mille tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta.

| (188) | Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamust ei esitanud, |
| --- | --- |

(188)

Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamust ei esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes, mis on ümmarguse ristlõikega, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding – IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 (45) ning mis kuuluvad CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (46) (TARICi koodid 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 ja 7304599320) alla.

2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.

| Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks
  (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ja Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 | A741 |
| OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe
  Plant ja OAO Seversky Tube Works | 28,7 | A859 |
| Kõik teised äriühingud | 35,8 | A999 |
| Ukraina | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 | A742 |
| LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) | 13,8 | A743 |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 | A744 |
| Kõik teised äriühingud | 25,7 | A999 |

Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

(%)

TARICi lisakood

Venemaa

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ja Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1

A741

OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe

Plant ja OAO Seversky Tube Works

28,7

A859

Kõik teised äriühingud

35,8

A999

Ukraina

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3

A742

LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)

13,8

A743

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7

A744

Kõik teised äriühingud

25,7

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 17. novembri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2320/97 teatavate Ungarist, Poolast, Venemaalt, Tšehhist, Rumeeniast ning Slovakkiast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmbluseta torude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta, millega tühistatakse määrus (EMÜ) nr 1189/93 ning lõpetatakse menetluse kohaldamine seoses sellise Horvaatiast pärineva impordi suhtes. EÜT L 322, 25.11.1997, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 22. detsembri 1999. aasta otsus, millega võetakse vastu seoses teatavate muu hulgas Venemaalt pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu vahepealse läbivaatamisega pakutud hinnakohustus. EÜT L 23, 28.1.2000, lk 78.

3

(4)  Nõukogu 14. veebruari 2000. aasta määrus (EÜ) nr 348/2000 teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ja ajutiselt kehtestatud tollimaksu lõpliku sissenõudmise kohta. EÜT L 45, 17.2.2000, lk 1.

4

(5)  Nõukogu 16. juuli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1322/2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2320/97, teatavate muu hulgas Venemaalt ja Rumeeniast pärinevate rauast ja legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta. ELT L 246, 20.7.2004, lk 10.

5

(6)  Nõukogu 14. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 258/2005, millega muudetakse määrusega (EÜ) nr 348/2000 teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate rauast ja legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid. ELT L 46, 17.2.2005, lk 7.

6

(7)  Komisjoni 16. veebruari 2005. aasta otsus, millega peatatakse osaliselt määrusega (EÜ) nr 258/2005 kehtestatud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes. ELT L 46, 17.2.2005, lk 46.

7

(8)  Nõukogu 8. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1866/2005, millega pikendatakse määrusega (EÜ) nr 258/2005 teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärit rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud lõplike dumpinguvastaste tollimaksude osalist peatamist. ELT L 300, 17.11.2005, lk 1.

8

(9)  Nõukogu 27. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 954/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Horvaatiast, Rumeeniast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2320/97 ja (EÜ) nr 348/2000, lõpetatakse muu hulgas teatavate Venemaalt ja Rumeeniast pärit rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vahepealsed läbivaatamised ja aegumise läbivaatamised ja muu hulgas teatavate Venemaalt ja Rumeeniast ning Horvaatiast ja Ukrainast pärit rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude vahepealsed läbivaatamised. ELT L 175, 29.6.2006, lk 4.

9

(10)  Kohtuasi C-191/09 P: nõukogu ja komisjon vs. Interpipe Niko Tube ja Interpipe NTRP.

10

vs

(11)  Kohtuasi T-249/06: Interpipe Niko Tube ja Interpipe NTRP vs. nõukogu.

11

vs

(12)  Nõukogu 21. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 954/2006, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Horvaatiast, Rumeeniast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes (ELT L 165, 26.6.2012, lk 1).

12

(13)  Nõukogu 26. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 585/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes ja lõpetatakse Horvaatiast pärit rauast või terasest õmblusteta torude importi käsitlev aegumise läbivaatamise menetlus (ELT L 174, 4.7.2012, lk 5).

13

(14)  Nõukogu 28. augusti 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 795/2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 585/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes (ELT L 238, 4.9.2012, lk 1).

14

(15)  Nõukogu 21. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1269/2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 585/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes (ELT L 357, 28.12.2012, lk 1).

15

(16)  Teade teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 214, 4.7.2017, lk 9).

16

(17)  Teade teatavate muu hulgas Ukrainast pärit õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 159, 7.5.2018, lk 18).

17

(18)  Süsinikekvivalentväärtus määratakse kindlaks kooskõlas rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding – IIW) avaldatud tehnilise aruandega (1967, IIW doc. IX-555–67).

18

(19)  Vastavalt komisjoni 12. oktoobri 2017. aasta määruses (EL) 2017/1925 (millega muudeti tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) esitatud määratlusele (ELT L 282, 31.10.2017, lk 1).

19

(20)  Föderaalse Tolliteenistuse väliskaubanduse andmebaas http://stat.customs.ru/apex/ (Venemaa eksportivate tootjate esitatud avalikult kättesaadavad andmed. 21. augustil 2017 ja 30. juulil 2018 esitatud dokumentide 2. lisa).

20

(21)  Metal Expert LLC: www.metalexpert-group.com.

21

(22)  Kättesaadav kaebuse avalikus versioonis.

22

(23)  
  Euroopa Liit – Argentiinast pärit biodiisli suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed, WT/DS473/AB.

23

Euroopa Liit – Argentiinast pärit biodiisli suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed

(24)  Näiteks otsus, millega võidakse lubada lõpetada uurimine eksportiva tootja suhtes, isegi kui meetmed riigi tasandil säilitatakse.

24

(25)  
  27. juuli 2018. aasta teatises teavitati Venemaa eksportivaid tootjaid ühemõtteliselt sellest, et küsimustikule vastamata jätmise korral kohaldab komisjon alusmääruse artiklit 18.

25

(26)  Vt presidendi deklaratsioonid Ühendriikidesse suunatud terase ja alumiiniumi impordi kohandamise kohta, ametlik teataja, 83 FR 11619 ja 83 FR 11625, 15. märts 2018; presidendi 22. märtsi 2018. aasta deklaratsioonid Ühendriikidesse suunatud terase ja alumiiniumi impordi kohandamise kohta, 83 FR 13355 ja 83 FR 13361, 28. märts 2018; 30. aprilli 2018. aasta deklaratsioonid Ühendriikidesse suunatud terase ja alumiiniumi impordi kohandamise kohta, 83 FR 20683 ja 83 FR 20677, 7. mai 2018; 31. mai 2018. aasta deklaratsioonid Ühendriikidesse suunatud terase ja alumiiniumi impordi kohandamise kohta.

26

(27)  Algselt esitatud 21. augustil 2017, 2. lisa. Samad andmed väikeste variatsioonidega esitati ka järelduste ülddokumenti käsitlevates märkustes ja pärast 10. augusti 2018. aasta kuulamist esitatud märkustes.

27

(28)  
  21. augustil 2017 ja 30. juulil 2018 esitatud dokumentide 2. lisa. Need andmed näitavad, et hinnatasemed õmblusteta torude eksportimisel mitmesse kolmandasse riiki, sealhulgas peamistesse ekspordi sihtkohtadesse (mis moodustavad enam kui 50 % tema õmblusteta torude koguekspordist) on isegi madalamad kui liitu suunatud ekspordi dumpinguhinnad. Näiteks USAsse (1. kohal), Türgisse (4. kohal), Indiasse ja Araabia Ühendemiraatidesse (5. ja 6. kohal) suunatud ekspordi hinnad on isegi madalamad kui liitu suunatud ekspordi hinnad.

28

(29)  
  21. augusti 2017. aasta märkuste lõige 32, samuti 30. juuli 2018 märkuste lõige 25.

29

(30)  Eespool nimetatud märkuste 2. lisa.

30

(31)  Tuleb märkida, et näiteks Türgi puhul olid liitu suunatud hinnad aastast olenemata arvesse võetud vaatlusalusel perioodil alati kõrgemad (märkustes ei ole täpsustatud, millisele perioodile need osutavad).

31

(32)  Komisjoni 17. juuli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2013, millega kehtestatakse ajutised kaitsemeetmed teatavate terastoodete impordi suhtes (ELT L 181, 18.7.2018, lk 39).

32

(33)  
  Ibid, lk 24.

33

Ibid

(34)  
  30. juuli 2018. aasta märkuste 3. lisa.

34

(35)  
  Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

35

Allikas:

(36)  Viited ettevõtja konfidentsiaalsetele andmetele on käesolevas määruses tähistatud kui [konfidentsiaalne].

36

(37)  
  Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas ja Interpipe Groupi kontrollitud teave.

37

Allikas:

(38)  
  Allikas: Interpipe Groupi kontrollitud andmed ja Metal Expert kahe teise Ukraina tootja puhul.

38

Allikas:

(39)  
  27. juuli 2017. aasta (t17.009159), 8. augusti 2017. aasta (t17.009653), 1. veebruari 2018. aasta (t18.000894) ja 31. mai 2018. aasta (t18.006325) ja 1. juuni 2018. aasta (t18.006324) märkused.

39

(40)  Vt presidendi deklaratsioonid Ühendriikidesse suunatud terase ja alumiiniumi impordi kohandamise kohta, ametlik teataja, 83 FR 11619 ja 83 FR 11625, 15. märts 2018; presidendi 22. märtsi 2018. aasta deklaratsioonid Ühendriikidesse suunatud terase ja alumiiniumi impordi kohandamise kohta, 83 FR 13355 ja 83 FR 13361, 28. märts 2018; 30. aprilli 2018. aasta deklaratsioonid Ühendriikidesse suunatud terase ja alumiiniumi impordi kohandamise kohta, 83 FR 20683 ja 83 FR 20677, 7. mai 2018; 31. mai 2018. aasta deklaratsioonid Ühendriikidesse suunatud terase ja alumiiniumi impordi kohandamise kohta.

40

(41)  Ukraina ametiasutused ega Interpipe Group ise ei ole teavitanud komisjoni neile USA paragrahvi 232 kohaste meetmete alusel tehtud erandist.

41

(42)  Kõnealuse teabe konfidentsiaalsuse tõttu ei ole komisjoni täielikku analüüsi määrusesse lisatud. Üksikasjalikum selgitus esitati Interpipe Groupile eraldi dokumendis käesoleva määruse avaldamise päeval.

42

(43)  Nõukogu 24. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 926/2009, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 262, 6.10.2009, lk 19).

43

(44)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. juuni 2017, T.KUP, C-349/16, ECLI:EU:C:2017:469, punkt 44. Vt ka kohtuotsus, Üldkohus, 8. juuli 2003, Euroalliages ja teised vs. komisjon, T-132/01, ECLI:EU:T:2003:189, punkt 40.

44

T.KUP

Vt ka

vs

(45)  Süsinikekvivalentväärtus määratakse kindlaks kooskõlas rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding – IIW) avaldatud tehnilise aruandega (1967, IIW doc. IX-555–67).

45

(46)  Vastavalt komisjoni 12. oktoobri 2017. aasta määruses (EL) 2017/1925 (millega muudeti tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) esitatud määratlusele (ELT L 282, 31.10.2017, lk 1). Hõlmatud tooted on määratud kindlaks vastavalt artikli 1 lõike 1 kohasele tootekirjeldusele ja vastavate CN-koodide tootekirjeldusele.

46

---

OTSUSED

| 2.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 246/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 246/45

---

NÕUKOGU OTSUS (EL, Euratom) 2018/1470,

28. september 2018,

millega nimetatakse ametisse Saksamaa Liitvabariigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 302,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

võttes arvesse Saksamaa valitsuse ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. septembril 2015 ja 1. oktoobril 2015 vastu otsused (EL, Euratom) 2015/1600 (1) ja (EL, Euratom) 2015/1790, (2) millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. septembril 2015 ja 1. oktoobril 2015 vastu otsused (EL, Euratom) 2015/1600 (1) ja (EL, Euratom) 2015/1790, (2) millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020.

| (2) | Seoses Stefan KÖRZELLI volituste lõppemisega on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees vabanenud liikmekoht, |
| --- | --- |

(2)

Seoses Stefan KÖRZELLI volituste lõppemisega on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees vabanenud liikmekoht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2020 Florian MORITZ, Head of Department Economic, Finance and Fiscal Policy, German Confederation of Trade Unions (DGB) Executive Board.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 28. september 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SCHRAMBÖCK

---

(1)  Nõukogu 18. septembri 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/1600, millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020 (ELT L 248, 24.9.2015, lk 53).

1

(2)  Nõukogu 1. oktoobri 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/1790, millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020 (ELT L 260, 7.10.2015, lk 23).

2

---

| 2.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 246/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 246/46

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2018/1471,

19. september 2018,

mis käsitleb kavandatavat kodanikualgatust „LÕPP ELi RAHALISTE VAHENDITEGA seotud PETTUSTELE ja nende kuritarvitamisele – otsuste, rakendamise ja sanktsioonide tõhusama kontrolli abil“

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 6077 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta, (1) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | kavandatava kodanikualgatuse „LÕPP ELi RAHALISTE VAHENDITEGA seotud PETTUSTELE ja nende kuritarvitamisele – otsuste, rakendamise ja sanktsioonide tõhusama kontrolli abil“ – teema on järgmine: „Euroopa institutsioonidel peaks olema õigus rakendada tõhusamat kontrolli (sealhulgas eelkontroll) ja rangemaid sanktsioone neis ELi liikmesriikides, mis ei ole Euroopa Prokuratuuri liikmed“. |
| --- | --- |

(1)

kavandatava kodanikualgatuse „LÕPP ELi RAHALISTE VAHENDITEGA seotud PETTUSTELE ja nende kuritarvitamisele – otsuste, rakendamise ja sanktsioonide tõhusama kontrolli abil“ – teema on järgmine: „Euroopa institutsioonidel peaks olema õigus rakendada tõhusamat kontrolli (sealhulgas eelkontroll) ja rangemaid sanktsioone neis ELi liikmesriikides, mis ei ole Euroopa Prokuratuuri liikmed“.

| (2) | Kavandatava kodanikualgatuse eesmärgid on järgmised: „Selleks, et ära hoida ELi vahendite kasutamisega seotud pettusi ja nende kuritarvitamist ning sellise tegevuse eest karistuste määramiseks, peaks Euroopa institutsioonidel olema õigus rakendada tõhusamat kontrolli liikmesriikides, mis ei osale Euroopa Prokuratuuri koostöös. See hõlmaks rahastamise ja hankeotsuste eelkontrolli riskantsetes valdkondades. Teeme ettepaneku, et selline süvendatud kontroll peaks hõlmama kõigi asjaolude täielikku uurimist ning samuti ELi finantshuve kahjustavate pettuste ning muu ebaseadusliku tegevuse avalikustamist. |
| --- | --- |

(2)

Kavandatava kodanikualgatuse eesmärgid on järgmised: „Selleks, et ära hoida ELi vahendite kasutamisega seotud pettusi ja nende kuritarvitamist ning sellise tegevuse eest karistuste määramiseks, peaks Euroopa institutsioonidel olema õigus rakendada tõhusamat kontrolli liikmesriikides, mis ei osale Euroopa Prokuratuuri koostöös. See hõlmaks rahastamise ja hankeotsuste eelkontrolli riskantsetes valdkondades. Teeme ettepaneku, et selline süvendatud kontroll peaks hõlmama kõigi asjaolude täielikku uurimist ning samuti ELi finantshuve kahjustavate pettuste ning muu ebaseadusliku tegevuse avalikustamist.

| (3) | On moodustatud kodanike komitee ja määratud kontaktisikud, nagu on ette nähtud kodanikualgatuse määruse artikli 3 lõikega 2, ning kavandatud kodanikualgatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu ega pahatahtlik ega ilmselgelt vastuolus liidu väärtustega, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2. |
| --- | --- |

(3)

On moodustatud kodanike komitee ja määratud kontaktisikud, nagu on ette nähtud kodanikualgatuse määruse artikli 3 lõikega 2, ning kavandatud kodanikualgatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu ega pahatahtlik ega ilmselgelt vastuolus liidu väärtustega, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2.

| (4) | Aluslepingute rakendamiseks võib õigusakte vastu võtta:






  a) | selleks, et määrata vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 177 kindlaks struktuurifondide ülesanded, esmatähtsad eesmärgid ja ülesehitus, mis võib hõlmata fondide rühmitamist, |
| --- | --- | --- |

(4)

Aluslepingute rakendamiseks võib õigusakte vastu võtta:

a)

selleks, et määrata vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 177 kindlaks struktuurifondide ülesanded, esmatähtsad eesmärgid ja ülesehitus, mis võib hõlmata fondide rühmitamist,

| b) | selleks, et vastu võtta mitmeaastane raamprogramm, milles esitatakse liidu kogu tegevus teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise valdkonnas, mitmeaastase raamprogrammi iga tegevuse jaoks loodud eriprogrammid ja määrata vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 182 ja 183 kindlaks mitmeaastase raamprogrammi rakendamine; |
| --- | --- |

b)

selleks, et vastu võtta mitmeaastane raamprogramm, milles esitatakse liidu kogu tegevus teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise valdkonnas, mitmeaastase raamprogrammi iga tegevuse jaoks loodud eriprogrammid ja määrata vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 182 ja 183 kindlaks mitmeaastase raamprogrammi rakendamine;

| c) | selleks, et kehtestada vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 322 finantseeskirju, millega määratakse kindlaks eelkõige liidu eelarve täitmise kord; |
| --- | --- |

c)

selleks, et kehtestada vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 322 finantseeskirju, millega määratakse kindlaks eelkõige liidu eelarve täitmise kord;

| d) | selleks, et vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 325 ennetada liidu finantshuve kahjustavaid pettusi ja nende vastu võidelda, pidades silmas tõhusa ja võrdväärse kaitse võimaldamist liikmesriikides ning liidu institutsioonides, organites ja asutustes. |
| --- | --- |

d)

selleks, et vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 325 ennetada liidu finantshuve kahjustavaid pettusi ja nende vastu võidelda, pidades silmas tõhusa ja võrdväärse kaitse võimaldamist liikmesriikides ning liidu institutsioonides, organites ja asutustes.

| (5) | Iga liikmesriik saab ise otsustada selle üle, kas osaleda tõhustatud koostöös (nt tõhustatud koostöö Euroopa Prokuratuuri asutamisel) või mitte. Seepärast ei tohiks aluslepingute rakendamiseks võetud õigusaktid põhimõtteliselt liikmesriikide vahel vahet teha vaid selle alusel, kas nad osalevad tõhustatud koostöös või mitte. Vaatamata sellele võib liidu õigusaktide rakendamine olla liikmesriigiti erinev, kui see on objektiivselt põhjendatud, näiteks juhul, kui kõiki asjakohaseid elemente arvesse võttes oleks praktikas liidu finantshuvide kaitse tase liikmesriigiti erinev. |
| --- | --- |

(5)

Iga liikmesriik saab ise otsustada selle üle, kas osaleda tõhustatud koostöös (nt tõhustatud koostöö Euroopa Prokuratuuri asutamisel) või mitte. Seepärast ei tohiks aluslepingute rakendamiseks võetud õigusaktid põhimõtteliselt liikmesriikide vahel vahet teha vaid selle alusel, kas nad osalevad tõhustatud koostöös või mitte. Vaatamata sellele võib liidu õigusaktide rakendamine olla liikmesriigiti erinev, kui see on objektiivselt põhjendatud, näiteks juhul, kui kõiki asjakohaseid elemente arvesse võttes oleks praktikas liidu finantshuvide kaitse tase liikmesriigiti erinev.

| (6) | Euroopa Liidu lepinguga tugevdatakse liidu kodakondsust ja täiustatakse liidu demokraatlikku toimimist, nähes selleks muu hulgas ette, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias Euroopa kodanikualgatuse kaudu. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepinguga tugevdatakse liidu kodakondsust ja täiustatakse liidu demokraatlikku toimimist, nähes selleks muu hulgas ette, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias Euroopa kodanikualgatuse kaudu.

| (7) | Seepärast peaksid kodanikualgatuse kord ja tingimused olema selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud ning vastama kodanikualgatuse olemusele, et julgustada kodanike osalust ja muuta liit ligipääsetavamaks. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast peaksid kodanikualgatuse kord ja tingimused olema selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud ning vastama kodanikualgatuse olemusele, et julgustada kodanike osalust ja muuta liit ligipääsetavamaks.

| (8) | Eelnimetatud põhjustel ei jää kavandatav kodanikualgatus „LÕPP ELi RAHALISTE VAHENDITEGA seotud PETTUSTELE ja nende kuritarvitamisele – otsuste, rakendamise ja sanktsioonide tõhusama kontrolli abil“ ilmselgelt välja komisjoni volituste ulatusest, mille kohaselt komisjonil on õigus esitada ettepanek liidu õigusakti kohta, millega rakendatakse aluslepinguid vastavalt kodanikualgatuse määruse artikli 4 lõike 2 punktile b; kavandatav kodanikualgatus tuleks seega registreerida. Kõnealusele kavandatud kodanikualgatusele tuleks koguda toetusavaldusi selleks, et komisjon esitaks aluslepingute rakendamiseks liidu õigusaktide ettepanekud, millega tugevdatakse liidu finantshuvide kaitset, kuid ei tehta liikmesriikide vahel vahet vaid selle alusel, kas nad osalevad Euroopa Prokuratuuri asutamisega seotud tõhustatud koostöös või mitte, |
| --- | --- |

(8)

Eelnimetatud põhjustel ei jää kavandatav kodanikualgatus „LÕPP ELi RAHALISTE VAHENDITEGA seotud PETTUSTELE ja nende kuritarvitamisele – otsuste, rakendamise ja sanktsioonide tõhusama kontrolli abil“ ilmselgelt välja komisjoni volituste ulatusest, mille kohaselt komisjonil on õigus esitada ettepanek liidu õigusakti kohta, millega rakendatakse aluslepinguid vastavalt kodanikualgatuse määruse artikli 4 lõike 2 punktile b; kavandatav kodanikualgatus tuleks seega registreerida. Kõnealusele kavandatud kodanikualgatusele tuleks koguda toetusavaldusi selleks, et komisjon esitaks aluslepingute rakendamiseks liidu õigusaktide ettepanekud, millega tugevdatakse liidu finantshuvide kaitset, kuid ei tehta liikmesriikide vahel vahet vaid selle alusel, kas nad osalevad Euroopa Prokuratuuri asutamisega seotud tõhustatud koostöös või mitte,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Kavandatava kodanikualgatus „LÕPP ELi RAHALISTE VAHENDITEGA seotud PETTUSTELE ja nende kuritarvitamisele – otsuste, rakendamise ja sanktsioonide tõhusama kontrolli abil“ registreeritakse.

2.   Kõnealusele kavandatud kodanikualgatusele tuleks koguda toetusavaldusi selleks, et komisjon esitaks aluslepingute rakendamiseks liidu õigusaktide ettepanekud, millega tugevdatakse liidu finantshuvide kaitset, kuid ei tehta liikmesriikide vahel vahet vaid selle alusel, kas nad osalevad Euroopa Prokuratuuri asutamisega seotud tõhustatud koostöös või mitte.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 27. septembril 2018.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud kavandatava kodanikualgatuse „LÕPP ELi RAHALISTE VAHENDITEGA seotud PETTUSTELE ja nende kuritarvitamisele – otsuste, rakendamise ja sanktsioonide tõhusama kontrolli abil“ korraldajatele (kodanike komitee liikmetele), keda esindavad kontaktisikutena Zoltán KERESZTÉNY ja Balázs FEHÉR.

Brüssel, 19. september 2018

Komisjoni nimel

esimene asepresident

Frans TIMMERMANS

---

(1)  
  ELT L 65, 11.3.2011, lk 1.

1

---