# Europeiska unionens L 246/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 246 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången2 oktober 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 246

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången2 oktober 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/1467 av den 27 juli 2018 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/1675 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 vad gäller tillägg av Pakistan till tabellen i punkt I i bilagan (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1468 av den 1 oktober 2018 om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 461/2013 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1469 av den 1 oktober 2018 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryska federationen och Ukraina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 20 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU, Euratom) 2018/1470 av den 28 september 2018 om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Förbundsrepubliken Tyskland | 45 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2018/1471 av den 19 september 2018 om det föreslagna medborgarinitiativet med rubriken STOP FRAUD and abuse of EU FUNDS – by better control of decisions, implementation and penalties
  [delgivet med nr C(2018) 6077] | 46 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/1467 av den 27 juli 2018 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/1675 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 vad gäller tillägg av Pakistan till tabellen i punkt I i bilagan (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1468 av den 1 oktober 2018 om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 461/2013 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1469 av den 1 oktober 2018 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryska federationen och Ukraina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

20

BESLUT

*

Rådets beslut (EU, Euratom) 2018/1470 av den 28 september 2018 om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Förbundsrepubliken Tyskland

45

*

Kommissionens beslut (EU) 2018/1471 av den 19 september 2018 om det föreslagna medborgarinitiativet med rubriken STOP FRAUD and abuse of EU FUNDS – by better control of decisions, implementation and penalties
  [delgivet med nr C(2018) 6077]

[delgivet med nr C(2018) 6077]

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 2.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 246/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/1467

av den 27 juli 2018

om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/1675 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 vad gäller tillägg av Pakistan till tabellen i punkt I i bilagan

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Unionen måste säkerställa att de finansiella systemens och den inre marknadens integritet och funktion på effektivt sätt är skyddade mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Enligt direktiv (EU) 2015/849 ska kommissionen därför identifiera de högrisktredjeländer med strategiska brister i sina system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, som utgör ett betydande hot mot unionens finansiella system. |
| --- | --- |

(1)

Unionen måste säkerställa att de finansiella systemens och den inre marknadens integritet och funktion på effektivt sätt är skyddade mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Enligt direktiv (EU) 2015/849 ska kommissionen därför identifiera de högrisktredjeländer med strategiska brister i sina system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, som utgör ett betydande hot mot unionens finansiella system.

| (2) | Kommissionen bör vid lämpliga tidpunkter se över förteckningen över högrisktredjeländer i delegerad förordning (EU) 2016/1675 (2) mot bakgrund av högrisktredjeländernas framsteg med att undanröja strategiska brister i sina system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Kommissionen bör i sina bedömningar ta hänsyn till ny information från internationella organisationer och normgivare, till exempel sådan som kommer från arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF). På grundval av denna information bör kommissionen också identifiera ytterligare högrisktredjeländer som uppvisar strategiska brister i sina system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen bör vid lämpliga tidpunkter se över förteckningen över högrisktredjeländer i delegerad förordning (EU) 2016/1675 (2) mot bakgrund av högrisktredjeländernas framsteg med att undanröja strategiska brister i sina system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Kommissionen bör i sina bedömningar ta hänsyn till ny information från internationella organisationer och normgivare, till exempel sådan som kommer från arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF). På grundval av denna information bör kommissionen också identifiera ytterligare högrisktredjeländer som uppvisar strategiska brister i sina system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism.

| (3) | Kommissionen har i enlighet med kriterierna i direktiv (EU) 2015/849 beaktat den senaste tillgängliga informationen, främst FATF:s nyligen gjorda offentliga uttalanden, FATF-dokumentet ”Improving global AML/CFT Compliance: ongoing process” och FATF-rapporterna från översynsgruppen för internationellt samarbete i enlighet med artikel 9.4 i direktiv (EU) 2015/849 om de risker som enskilda tredjeländer utgör. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har i enlighet med kriterierna i direktiv (EU) 2015/849 beaktat den senaste tillgängliga informationen, främst FATF:s nyligen gjorda offentliga uttalanden, FATF-dokumentet ”Improving global AML/CFT Compliance: ongoing process” och FATF-rapporterna från översynsgruppen för internationellt samarbete i enlighet med artikel 9.4 i direktiv (EU) 2015/849 om de risker som enskilda tredjeländer utgör.

| (4) | FATF har identifierat Pakistan som ett land med strategiska brister i sitt system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism som utgör ett hot mot det internationella finansiella systemet; Pakistan har utvecklat en handlingsplan med FATF mot bakgrund av dessa brister. |
| --- | --- |

(4)

FATF har identifierat Pakistan som ett land med strategiska brister i sitt system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism som utgör ett hot mot det internationella finansiella systemet; Pakistan har utvecklat en handlingsplan med FATF mot bakgrund av dessa brister.

| (5) | Det ramverk för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism som är i kraft i Pakistan och det sätt på vilket detta ramverk tillämpas uppvisar strategiska brister. Bristerna innefattar övervakning och efterlevnad av kontroller av bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism inklusive penningförmedlingsföretag, otillräckliga åtgärder för att förhindra olagliga gränsöverskridande förflyttningar av valuta, ingen stabil resultathistorik när det gäller finansiering av terrorismutredningar och lagföring, inbegripet brist på samordning mellan olika myndigheter, otillräckligt genomförande av riktade ekonomiska sanktioner och av Förenta nationernas säkerhetsråds resolutioner 1267 (1999) och 1373 (2001), otillräcklig tillämpning av förbud mot penningmedel och finansiella tjänster. |
| --- | --- |

(5)

Det ramverk för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism som är i kraft i Pakistan och det sätt på vilket detta ramverk tillämpas uppvisar strategiska brister. Bristerna innefattar övervakning och efterlevnad av kontroller av bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism inklusive penningförmedlingsföretag, otillräckliga åtgärder för att förhindra olagliga gränsöverskridande förflyttningar av valuta, ingen stabil resultathistorik när det gäller finansiering av terrorismutredningar och lagföring, inbegripet brist på samordning mellan olika myndigheter, otillräckligt genomförande av riktade ekonomiska sanktioner och av Förenta nationernas säkerhetsråds resolutioner 1267 (1999) och 1373 (2001), otillräcklig tillämpning av förbud mot penningmedel och finansiella tjänster.

| (6) | Med tanke på det internationella finansiella systemets höga integrationsnivå, den nära kopplingen till marknadsaktörerna, den stora volymen gränsöverskridande transaktioner till och från unionen samt graden av marknadsöppning, anser kommissionen att eventuella hot vad gäller bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism mot det internationella finansiella systemet också utgör ett hot mot unionens finansiella system. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på det internationella finansiella systemets höga integrationsnivå, den nära kopplingen till marknadsaktörerna, den stora volymen gränsöverskridande transaktioner till och från unionen samt graden av marknadsöppning, anser kommissionen att eventuella hot vad gäller bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism mot det internationella finansiella systemet också utgör ett hot mot unionens finansiella system.

| (7) | I enlighet med den senaste informationen har kommissionen i sin analys även här dragit slutsatsen att Pakistan bör anses vara en jurisdiktion utanför EU som har strategiska brister i sina system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism som utgör ett betydande hot mot unionens finansiella system i enlighet med kriterierna i artikel 9 i direktiv (EU) 2015/849. Pakistan har dock lämnat ett skriftligt politiskt åtagande på hög nivå där man förbinder sig att åtgärda identifierade brister och har utarbetat en handlingsplan med FATF, som skulle göra det möjligt att uppfylla kraven i direktiv (EU) 2015/849. Kommissionen kommer att göra en ny bedömning av Pakistans status mot bakgrund av genomförandet av ovanstående åtagande. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med den senaste informationen har kommissionen i sin analys även här dragit slutsatsen att Pakistan bör anses vara en jurisdiktion utanför EU som har strategiska brister i sina system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism som utgör ett betydande hot mot unionens finansiella system i enlighet med kriterierna i artikel 9 i direktiv (EU) 2015/849. Pakistan har dock lämnat ett skriftligt politiskt åtagande på hög nivå där man förbinder sig att åtgärda identifierade brister och har utarbetat en handlingsplan med FATF, som skulle göra det möjligt att uppfylla kraven i direktiv (EU) 2015/849. Kommissionen kommer att göra en ny bedömning av Pakistans status mot bakgrund av genomförandet av ovanstående åtagande.

| (8) | Delegerad förordning (EU) 2016/1675 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Delegerad förordning (EU) 2016/1675 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilagan till delegerad förordning (EU) 2016/1675 ska i tabellen i punkt I följande rad läggas till:

| ”14 | Pakistan” |
| --- | --- |

”14

Pakistan”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juli 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 141, 5.6.2015, s. 73.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1675 av den 14 juli 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 genom identifiering av högrisktredjeländer med strategiska brister (EUT L 254, 20.9.2016, s. 1).

2

---

| 2.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 246/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 246/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1468

av den 1 oktober 2018

om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 461/2013 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen) i dess lydelse före ändringen genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2321 (2), särskilt artikel 19, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

Gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 2603/2000 (3) införde rådet slutgiltiga utjämningstullar på import av visst slags polyetentereftalat (nedan kallat PET-plast) med ursprung i bl.a. Indien (nedan kallat den ursprungliga undersökningen). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 2603/2000 (3) införde rådet slutgiltiga utjämningstullar på import av visst slags polyetentereftalat (nedan kallat PET-plast) med ursprung i bl.a. Indien (nedan kallat den ursprungliga undersökningen).

3

PET-plast

den ursprungliga undersökningen

| (2) | Genom förordning (EG) nr 1645/2005 (4) ändrade rådet nivån på de utjämningsåtgärder som gäller för import av PET-plast från Indien, efter en påskyndad översyn enligt artikel 20 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EG) nr 1645/2005 (4) ändrade rådet nivån på de utjämningsåtgärder som gäller för import av PET-plast från Indien, efter en påskyndad översyn enligt artikel 20 i grundförordningen.

4

| (3) | Genom förordning (EG) nr 193/2007 (5) införde rådet en slutgiltig utjämningstull för ytterligare fem år, efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EG) nr 193/2007 (5) införde rådet en slutgiltig utjämningstull för ytterligare fem år, efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

5

| (4) | Genom förordning (EG) nr 1286/2008 (6) och genomförandeförordning (EU) nr 906/2011 (7) ändrade rådet därefter utjämningsåtgärderna, efter partiella interimsöversyner i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Genom förordning (EG) nr 1286/2008 (6) och genomförandeförordning (EU) nr 906/2011 (7) ändrade rådet därefter utjämningsåtgärderna, efter partiella interimsöversyner i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

6

7

| (5) | År 2012 avslutades en annan partiell interimsöversyn utan att de gällande åtgärderna enligt rådets genomförandeförordning (EU) nr 559/2012 (8) ändrades. |
| --- | --- |

(5)

År 2012 avslutades en annan partiell interimsöversyn utan att de gällande åtgärderna enligt rådets genomförandeförordning (EU) nr 559/2012 (8) ändrades.

8

| (6) | Genom genomförandeförordning (EU) nr 461/2013 (9) införde rådet en slutgiltig utjämningstull för ytterligare fem år, efter en andra översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Genom genomförandeförordning (EU) nr 461/2013 (9) införde rådet en slutgiltig utjämningstull för ytterligare fem år, efter en andra översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

9

| (7) | Genom genomförandeförordning (EU) 2015/1350 (10) ändrade rådet utjämningsåtgärderna, efter två partiella interimsöversyner i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

Genom genomförandeförordning (EU) 2015/1350 (10) ändrade rådet utjämningsåtgärderna, efter två partiella interimsöversyner i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

10

| (8) | Genom beslut 2000/745/EG (11) godtog kommissionen ett minimiimportpris av tre exporterande tillverkare i Indien. Genom genomförandebeslut 2014/109/EU (12) återtog kommissionen sitt godtagande av åtagandena på grund av en förändring i de omständigheter under vilka åtagandena godtagits. |
| --- | --- |

(8)

Genom beslut 2000/745/EG (11) godtog kommissionen ett minimiimportpris av tre exporterande tillverkare i Indien. Genom genomförandebeslut 2014/109/EU (12) återtog kommissionen sitt godtagande av åtagandena på grund av en förändring i de omständigheter under vilka åtagandena godtagits.

11

12

| (9) | De åtgärder som för närvarande är i kraft är den slutgiltiga utjämningstull som infördes genom förordning (EU) nr 461/2013, i dess ändrade lydelse enligt genomförandeförordning (EU) 2015/1350 (nedan kallade de gällande åtgärderna). De består av en specifik utjämningstull vars tullsats är 0–74,60 euro/ton för individuellt namngivna indiska tillverkare medan den övriga tullsatsen är 69,40 euro/ton för import från alla övriga tillverkare. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som för närvarande är i kraft är den slutgiltiga utjämningstull som infördes genom förordning (EU) nr 461/2013, i dess ändrade lydelse enligt genomförandeförordning (EU) 2015/1350 (nedan kallade de gällande åtgärderna). De består av en specifik utjämningstull vars tullsats är 0–74,60 euro/ton för individuellt namngivna indiska tillverkare medan den övriga tullsatsen är 69,40 euro/ton för import från alla övriga tillverkare.

de gällande åtgärderna

1.2   Inledande av två partiella interimsöversyner

Inledande av två partiella interimsöversyner

| (10) | I september 2016 begärde en indisk exporterande tillverkare, Dhunseri Petrochem Limited (nedan kallad DPL), att kommissionen skulle ändra den förordning varigenom de gällande åtgärderna infördes, på grund av en ändring av företagets namn. Av begäran framgick emellertid att DPL hade startat ett samriskföretag med Indorama Ventures Public Company Limited (nedan kallat IVL), vilket resulterade i följande struktur:






  a) | Indorama Ventures Global Services Limited, ett dotterbolag till IVL, förvärvade en andel på 50 % av DPL:s verksamhet rörande polyetentereftalat genom att skapa ett nytt bolag med namnet IVL Dhunseri Petrochem Industries Limited (nedan kallat IVDPIL). |
| --- | --- | --- |

(10)

I september 2016 begärde en indisk exporterande tillverkare, Dhunseri Petrochem Limited (nedan kallad DPL), att kommissionen skulle ändra den förordning varigenom de gällande åtgärderna infördes, på grund av en ändring av företagets namn. Av begäran framgick emellertid att DPL hade startat ett samriskföretag med Indorama Ventures Public Company Limited (nedan kallat IVL), vilket resulterade i följande struktur:

DPL

IVL

a)

Indorama Ventures Global Services Limited, ett dotterbolag till IVL, förvärvade en andel på 50 % av DPL:s verksamhet rörande polyetentereftalat genom att skapa ett nytt bolag med namnet IVL Dhunseri Petrochem Industries Limited (nedan kallat IVDPIL).

IVDPIL

| b) | DPL förvärvade en andel på på 50 % av Micor Polypet Pvt. Ltd (nedan kallad MPPL), en indisk tillverkare av PET-plast som aldrig hade exporterat till EU och inte hade någon individuell utjämningstullsats. |
| --- | --- |

b)

DPL förvärvade en andel på på 50 % av Micor Polypet Pvt. Ltd (nedan kallad MPPL), en indisk tillverkare av PET-plast som aldrig hade exporterat till EU och inte hade någon individuell utjämningstullsats.

MPPL

| (11) | Mot denna bakgrund ansåg kommissionen att det fanns tillräcklig bevisning för att omständigheterna när det gäller subventionering av DPL och dess närstående bolag hade ändras väsentligt, att dessa förändringar var av bestående natur och att åtgärderna därför borde ses över. |
| --- | --- |

(11)

Mot denna bakgrund ansåg kommissionen att det fanns tillräcklig bevisning för att omständigheterna när det gäller subventionering av DPL och dess närstående bolag hade ändras väsentligt, att dessa förändringar var av bestående natur och att åtgärderna därför borde ses över.

| (12) | Kommissionen tillkännagav i sitt meddelande av den 6 juli 2017 (13) beslutet att på eget initiativ inleda en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 19 i grundförordningen, begränsad i omfattningen till en undersökning av subventioneringen av DPL och dess närstående bolag i Indien. Syftet med översynen var att fastställa subventionsnivån för företagets nya struktur. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen tillkännagav i sitt meddelande av den 6 juli 2017 (13) beslutet att på eget initiativ inleda en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 19 i grundförordningen, begränsad i omfattningen till en undersökning av subventioneringen av DPL och dess närstående bolag i Indien. Syftet med översynen var att fastställa subventionsnivån för företagets nya struktur.

13

| (13) | En annan indisk exporterande tillverkare, Reliance Industries Limited (nedan kallad Reliance) lade fram en begäran om en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. Begäran begränsades till en undersökning av subventioneringen av Reliance. |
| --- | --- |

(13)

En annan indisk exporterande tillverkare, Reliance Industries Limited (nedan kallad Reliance) lade fram en begäran om en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. Begäran begränsades till en undersökning av subventioneringen av Reliance.

Reliance

| (14) | Reliance lade fram tillräcklig bevisning för att en fortsatt tillämpning av åtgärderna på deras nuvarande nivå inte längre var nödvändig för att motverka den utjämningsbara subventioneringen. Företaget hävdade i synnerhet att den allmänna subventionsnivån hade minskat på grund av att fokusproduktsystemet och fokusmarknadssystemet inte längre tillämpades och att de belopp som var tillgängliga för sökanden inom ramen för andra system, t.ex. systemet med förhandstillstånd och tullrestitutionssystemet, hade minskat. |
| --- | --- |

(14)

Reliance lade fram tillräcklig bevisning för att en fortsatt tillämpning av åtgärderna på deras nuvarande nivå inte längre var nödvändig för att motverka den utjämningsbara subventioneringen. Företaget hävdade i synnerhet att den allmänna subventionsnivån hade minskat på grund av att fokusproduktsystemet och fokusmarknadssystemet inte längre tillämpades och att de belopp som var tillgängliga för sökanden inom ramen för andra system, t.ex. systemet med förhandstillstånd och tullrestitutionssystemet, hade minskat.

| (15) | Efter att ha fastställt att begäran innehöll tillräcklig bevisning tillkännagav kommissionen den 6 juli 2017 (14) att en partiell interimsöversyn skulle inledas i enlighet med artikel 19 i grundförordningen, begränsad i omfattning till en undersökning av subventioneringen av Reliance. |
| --- | --- |

(15)

Efter att ha fastställt att begäran innehöll tillräcklig bevisning tillkännagav kommissionen den 6 juli 2017 (14) att en partiell interimsöversyn skulle inledas i enlighet med artikel 19 i grundförordningen, begränsad i omfattning till en undersökning av subventioneringen av Reliance.

14

| (16) | I båda tillkännagivandena om inledande meddelade kommissionen att man i undersökningarna även skulle bedöma lämpligheten att ändra tullnivån för import av visst slags polyetentereftalat (PET) med ursprung i Indien för ”alla övriga företag” i Indien. |
| --- | --- |

(16)

I båda tillkännagivandena om inledande meddelade kommissionen att man i undersökningarna även skulle bedöma lämpligheten att ändra tullnivån för import av visst slags polyetentereftalat (PET) med ursprung i Indien för ”alla övriga företag” i Indien.

| (17) | Med tanke på att båda interimsöversynerna gäller samma produkt som översynen gäller, samma ursprungsland och samma undersökningsperiod, och eftersom båda åtgärderna omfattas av samma förfarande ansågs det lämpligt att genomföra båda översynerna i samma rättsakt. |
| --- | --- |

(17)

Med tanke på att båda interimsöversynerna gäller samma produkt som översynen gäller, samma ursprungsland och samma undersökningsperiod, och eftersom båda åtgärderna omfattas av samma förfarande ansågs det lämpligt att genomföra båda översynerna i samma rättsakt.

1.3   Parter som berörs av undersökningen

Parter som berörs av undersökningen

| (18) | Kommissionen underrättade officiellt Dhunseri, dess närstående företag och Reliance (nedan kallade de berörda exporterande tillverkarna), branschorganisationen för unionstillverkare, importörer och användare i unionen som man visste var berörda samt företrädarna för exportlandet om att en partiell interimsöversyn hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandena om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen underrättade officiellt Dhunseri, dess närstående företag och Reliance (nedan kallade de berörda exporterande tillverkarna), branschorganisationen för unionstillverkare, importörer och användare i unionen som man visste var berörda samt företrädarna för exportlandet om att en partiell interimsöversyn hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandena om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

de berörda exporterande tillverkarna

| (19) | För att kommissionen skulle få de uppgifter som ansågs nödvändiga för undersökningen översände den ett frågeformulär till berörda exporterande tillverkare och de indiska myndigheterna, och fick svar inom den fastställda tidsfristen. |
| --- | --- |

(19)

För att kommissionen skulle få de uppgifter som ansågs nödvändiga för undersökningen översände den ett frågeformulär till berörda exporterande tillverkare och de indiska myndigheterna, och fick svar inom den fastställda tidsfristen.

| (20) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att kunna avgöra frågan om subventionering. Kommissionen gjorde kontrollbesök på plats hos IVDPIL i Kolkata (Indien), vid MPPL:s huvudkontor i Delhi, vid MPPL:s fabrik i Karnal, hos Reliance i Mumbai och hos de indiska myndigheterna i New Delhi (generaldirektoratet för utrikeshandel och handelsministeriet). |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att kunna avgöra frågan om subventionering. Kommissionen gjorde kontrollbesök på plats hos IVDPIL i Kolkata (Indien), vid MPPL:s huvudkontor i Delhi, vid MPPL:s fabrik i Karnal, hos Reliance i Mumbai och hos de indiska myndigheterna i New Delhi (generaldirektoratet för utrikeshandel och handelsministeriet).

1.4   Översynsperioden

Översynsperioden

| (21) | Undersökningen av subventionering omfattade perioden från och med den 1 april 2016 till och med den 31 mars 2017 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(21)

Undersökningen av subventionering omfattade perioden från och med den 1 april 2016 till och med den 31 mars 2017 (nedan kallad översynsperioden).

översynsperioden

1.5   Meddelande av uppgifter

Meddelande av uppgifter

| (22) | Den 25 juli 2018 underrättades de indiska myndigheterna och andra berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att föreslå att ändra de tullsatser som är tillämpliga på Dhunseri och Reliance. De gavs även en rimlig tidsfrist för att lämna synpunkter. Alla inlagor och synpunkter beaktades enligt vad som beskrivs nedan. |
| --- | --- |

(22)

Den 25 juli 2018 underrättades de indiska myndigheterna och andra berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att föreslå att ändra de tullsatser som är tillämpliga på Dhunseri och Reliance. De gavs även en rimlig tidsfrist för att lämna synpunkter. Alla inlagor och synpunkter beaktades enligt vad som beskrivs nedan.

| (23) | Reliance noterade att meddelandet lämnades mer än 12 månader efter att undersökningen inletts och hänvisade till artikel 11.11 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder, i vilket det anges att undersökningar ska avslutas inom ett år, förutom under särskilda omständigheter, och till artikel 22.1 i grundförordningen, i vilken det anges att översyner ska utföras snabbt och normalt ska slutföras inom tolv månader efter inledandet. På grundval av detta begärde Reliance att undersökningen, i avsaknad av särskilda omständigheter eller motiveringar från kommissionen, skulle avslutas utan skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(23)

Reliance noterade att meddelandet lämnades mer än 12 månader efter att undersökningen inletts och hänvisade till artikel 11.11 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder, i vilket det anges att undersökningar ska avslutas inom ett år, förutom under särskilda omständigheter, och till artikel 22.1 i grundförordningen, i vilken det anges att översyner ska utföras snabbt och normalt ska slutföras inom tolv månader efter inledandet. På grundval av detta begärde Reliance att undersökningen, i avsaknad av särskilda omständigheter eller motiveringar från kommissionen, skulle avslutas utan skyddsåtgärder.

| (24) | Vad gäller tidsfrister noterar kommissionen att den nuvarande översynen omfattas av artikel 21.4 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder, i vilken det anges att översyner av utjämningstullar normalt ska slutföras inom tolv månader efter inledandet av översynen och hänvisar inte till några särskilda omständigheter som krävs för att berättiga att en undersökning pågår längre än tolv månader. På samma sätt innehåller artikel 22.1 i grundförordningen inte någon hänvisning till några särskilda omständigheter som krävs för att berättiga att en undersökning pågår längre än tolv månader. De nuvarande översynerna utförs inom den tidsfrist på 15 månader som fastställs i artikel 22.1 i grundförordningen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(24)

Vad gäller tidsfrister noterar kommissionen att den nuvarande översynen omfattas av artikel 21.4 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder, i vilken det anges att översyner av utjämningstullar normalt ska slutföras inom tolv månader efter inledandet av översynen och hänvisar inte till några särskilda omständigheter som krävs för att berättiga att en undersökning pågår längre än tolv månader. På samma sätt innehåller artikel 22.1 i grundförordningen inte någon hänvisning till några särskilda omständigheter som krävs för att berättiga att en undersökning pågår längre än tolv månader. De nuvarande översynerna utförs inom den tidsfrist på 15 månader som fastställs i artikel 22.1 i grundförordningen. Påståendet avvisades därför.

2.   PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Produkt som översynen gäller

Produkt som översynen gäller

| (25) | Den produkt som är föremål för översyn är polyetentereftalat (PET) med en viskositetskvot på minst 78 ml/g, enligt ISO-standard 1628–5, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 3907 61 00 och har sitt ursprung i Indien (nedan kallad den produkt som översynen gäller). |
| --- | --- |

(25)

Den produkt som är föremål för översyn är polyetentereftalat (PET) med en viskositetskvot på minst 78 ml/g, enligt ISO-standard 1628–5, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 3907 61 00 och har sitt ursprung i Indien (nedan kallad den produkt som översynen gäller).

den produkt som översynen gäller

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (26) | Undersökningen visade att den produkt som översynen gäller har samma fysikaliska och kemiska egenskaper och användningsområden som den produkt som tillverkas och saluförs på den inhemska marknaden i Indien. De produkter som saluförs på hemmamarknaden och på exportmarknaden anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(26)

Undersökningen visade att den produkt som översynen gäller har samma fysikaliska och kemiska egenskaper och användningsområden som den produkt som tillverkas och saluförs på den inhemska marknaden i Indien. De produkter som saluförs på hemmamarknaden och på exportmarknaden anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

3.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

UNDERSÖKNINGSRESULTAT

3.1   Omorganiseringen av DPL och dess närstående bolag

Omorganiseringen av DPL och dess närstående bolag

| (27) | Undersökningen bekräftade att DPL startat ett samriskföretag med IVL. I detta samriskföretag överförde DPL hela sin produktionsanläggning för PET-plast till ett nytt företag, IVDPIL, den 1 april 2016 och förvärvade 50 % av aktierna i det företaget, medan resterande 50 % förvärvades av Indorama Ventures Global Services Limited, ett dotterbolag till IVL. DPL upphörde därmed att vara en exporterande tillverkare av den produkt som översynen gäller från och med det datumet. |
| --- | --- |

(27)

Undersökningen bekräftade att DPL startat ett samriskföretag med IVL. I detta samriskföretag överförde DPL hela sin produktionsanläggning för PET-plast till ett nytt företag, IVDPIL, den 1 april 2016 och förvärvade 50 % av aktierna i det företaget, medan resterande 50 % förvärvades av Indorama Ventures Global Services Limited, ett dotterbolag till IVL. DPL upphörde därmed att vara en exporterande tillverkare av den produkt som översynen gäller från och med det datumet.

| (28) | Undersökningen bekräftade även att DPL förvärvat 50 % av MPPL, en indisk tillverkare av PET-plast som tidigare inte exporterade den produkt som översynen gäller till unionen och som därför inte har tilldelats någon individuell utjämningstull vid tidigare undersökningar gällande PET-plast med ursprung i Indien. Resterande 50 % av MPPL tillhör Indorama Ventures Global Services Limited. |
| --- | --- |

(28)

Undersökningen bekräftade även att DPL förvärvat 50 % av MPPL, en indisk tillverkare av PET-plast som tidigare inte exporterade den produkt som översynen gäller till unionen och som därför inte har tilldelats någon individuell utjämningstull vid tidigare undersökningar gällande PET-plast med ursprung i Indien. Resterande 50 % av MPPL tillhör Indorama Ventures Global Services Limited.

| (29) | Den 12 maj 2017 bytte IVDPIL namn till IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited (nedan kallad IDIPL) och MPPL överförde alla sina tillgångar, skulder och förpliktelser samt all sin personal till IDIPL. Den 4 december 2017 godkände Kolkatas högsta domstol denna överföring. |
| --- | --- |

(29)

Den 12 maj 2017 bytte IVDPIL namn till IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited (nedan kallad IDIPL) och MPPL överförde alla sina tillgångar, skulder och förpliktelser samt all sin personal till IDIPL. Den 4 december 2017 godkände Kolkatas högsta domstol denna överföring.

IDIPL

| (30) | DPL, IDIPL (tidigare IVDPIL) och MPPL kallas hädanefter Dhunseri-koncernen. Syftet med den partiella interimsöversynen var därför att fastställa den subventionsnivå som skulle gälla för Dhunseri-koncernen. I det syftet samlades uppgifter om IDIPL och MPPL (som fortfarande fungerade som en separat exporterande tillverkare av den produkt som översynen gäller under översynsperioden) för att beräkna subventionsprocentsatsen för hela Dhunseri-koncernen eftersom denna procentsats gäller för koncernens slutliga struktur där MPPL:s anläggning införlivats i IDIPL. |
| --- | --- |

(30)

DPL, IDIPL (tidigare IVDPIL) och MPPL kallas hädanefter Dhunseri-koncernen. Syftet med den partiella interimsöversynen var därför att fastställa den subventionsnivå som skulle gälla för Dhunseri-koncernen. I det syftet samlades uppgifter om IDIPL och MPPL (som fortfarande fungerade som en separat exporterande tillverkare av den produkt som översynen gäller under översynsperioden) för att beräkna subventionsprocentsatsen för hela Dhunseri-koncernen eftersom denna procentsats gäller för koncernens slutliga struktur där MPPL:s anläggning införlivats i IDIPL.

Dhunseri-koncernen

3.2   Subventionering

Subventionering

| (31) | På grundval av de subventioner som undersöktes vid de föregående översynerna, de uppgifter som lämnades av de indiska myndigheterna och de berörda exporterande tillverkarna samt svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande åtgärder: | Landsomfattande subventionsprogram:






  a) | Systemet med förhandstillstånd (Advance Authorisation Scheme) |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

På grundval av de subventioner som undersöktes vid de föregående översynerna, de uppgifter som lämnades av de indiska myndigheterna och de berörda exporterande tillverkarna samt svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande åtgärder:

Landsomfattande subventionsprogram:

a)

Systemet med förhandstillstånd (Advance Authorisation Scheme)

Advance Authorisation Scheme

| b) | Tullrestitutionssystemet enligt regel 3.2 (Duty Drawback Scheme) |
| --- | --- |

b)

Tullrestitutionssystemet enligt regel 3.2 (Duty Drawback Scheme)

Duty Drawback Scheme

| c) | Tullkreditsystemet (Duty Entitlement Passbook Scheme) |
| --- | --- |

c)

Tullkreditsystemet (Duty Entitlement Passbook Scheme)

Duty Entitlement Passbook Scheme

| d) | Systemet med tillstånd för tullfri import (Duty Free Import Authorisation Scheme) |
| --- | --- |

d)

Systemet med tillstånd för tullfri import (Duty Free Import Authorisation Scheme)

Duty Free Import Authorisation Scheme

| e) | Exportkreditsystemet (Export Credit Scheme) |
| --- | --- |

e)

Exportkreditsystemet (Export Credit Scheme)

Export Credit Scheme

| f) | Systemet med exportorienterade företag/särskilda ekonomiska zoner (Export Oriented Units and Special Economic Zones Scheme) |
| --- | --- |

f)

Systemet med exportorienterade företag/särskilda ekonomiska zoner (Export Oriented Units and Special Economic Zones Scheme)

Export Oriented Units and Special Economic Zones Scheme

| g) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (Export Promotion Capital Goods Scheme) |
| --- | --- |

g)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (Export Promotion Capital Goods Scheme)

Export Promotion Capital Goods Scheme

| h) | Fokusmarknadssystemet (Focus Market Scheme) |
| --- | --- |

h)

Fokusmarknadssystemet (Focus Market Scheme)

Focus Market Scheme

| i) | Fokusproduktsystemet (Focus Product Scheme) |
| --- | --- |

i)

Fokusproduktsystemet (Focus Product Scheme)

Focus Product Scheme

| j) | Incitamentsystemet för ökad export (Incremental Exports Incentivisation Scheme) |
| --- | --- |

j)

Incitamentsystemet för ökad export (Incremental Exports Incentivisation Scheme)

Incremental Exports Incentivisation Scheme

| k) | Systemet för ränteutjämning (Interest Equalisation Scheme) |
| --- | --- |

k)

Systemet för ränteutjämning (Interest Equalisation Scheme)

Interest Equalisation Scheme

| l) | Inkomstskattestimulanser för forskning och utveckling (Income Tax Incentive for Research and Development) |
| --- | --- |

l)

Inkomstskattestimulanser för forskning och utveckling (Income Tax Incentive for Research and Development)

Income Tax Incentive for Research and Development

| m) | Systemet med varuexport från Indien (Merchandise Exports from India Scheme) |
| --- | --- |

m)

Systemet med varuexport från Indien (Merchandise Exports from India Scheme)

Merchandise Exports from India Scheme

| n) | SHIS-systemet (Status Holders Incentive Scrip) |
| --- | --- |

n)

SHIS-systemet (Status Holders Incentive Scrip)

Status Holders Incentive Scrip

| | Regionala subventionsprogram:






  o) | Delstaten Gujarats system för att stimulera kapitalinvesteringar (Capital Investment Incentive Scheme of the Government of Gujarat) |
| --- | --- | --- |

Regionala subventionsprogram:

o)

Delstaten Gujarats system för att stimulera kapitalinvesteringar (Capital Investment Incentive Scheme of the Government of Gujarat)

| p) | Haryanas delstatsregerings företagsfrämjande politik (Enterprise Promotion Policy of the Government of Haryana) |
| --- | --- |

p)

Haryanas delstatsregerings företagsfrämjande politik (Enterprise Promotion Policy of the Government of Haryana)

| q) | Gujarats system för befrielse från elektricitetsskatt (Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme) |
| --- | --- |

q)

Gujarats system för befrielse från elektricitetsskatt (Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme)

| r) | Delstaten Maharashtras stimulanssystem (Package Scheme of Incentives of the Government of Maharashtra) |
| --- | --- |

r)

Delstaten Maharashtras stimulanssystem (Package Scheme of Incentives of the Government of Maharashtra)

| s) | Västbengalens incitamentsystem (West Bengal Incentive Scheme) |
| --- | --- |

s)

Västbengalens incitamentsystem (West Bengal Incentive Scheme)

| (32) | De subventioner som specificeras i ovanstående skäl baseras på följande policydokument och lagstiftning. |
| --- | --- |

(32)

De subventioner som specificeras i ovanstående skäl baseras på följande policydokument och lagstiftning.

| (33) | Systemet med förhandstillstånd, tullkreditsystemet, systemet med tillstånd för tullfri import, systemet med exportorienterade företag/särskilda ekonomiska zoner, systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror, fokusmarknadssystemet, fokusproduktsystemet, incitamentsystemet för ökad export, systemet med varuexport från Indien och SHIS-systemet grundar sig på Foreign Trade (Development and Regulation) Act nr 22 från 1992, som trädde i kraft den 7 augusti 1992 (nedan kallad lagen om utrikeshandel). Enligt lagen om utrikeshandel får de indiska myndigheterna göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

(33)

Systemet med förhandstillstånd, tullkreditsystemet, systemet med tillstånd för tullfri import, systemet med exportorienterade företag/särskilda ekonomiska zoner, systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror, fokusmarknadssystemet, fokusproduktsystemet, incitamentsystemet för ökad export, systemet med varuexport från Indien och SHIS-systemet grundar sig på Foreign Trade (Development and Regulation) Act nr 22 från 1992, som trädde i kraft den 7 augusti 1992 (nedan kallad lagen om utrikeshandel). Enligt lagen om utrikeshandel får de indiska myndigheterna göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet.

lagen om utrikeshandel

| (34) | Systemet med förhandstillstånd, systemet med tillstånd för tullfri import, systemet med exportorienterade företag/särskilda ekonomiska zoner, systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror och systemet med varuexport från Indien baseras på Foreign Trade Policy 2015–2020 (nedan kallat FTP 15–20) som är relevant för översynsperioden. De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för FTP 15–20 beskrivs också närmare i deras förfarandehandbok, (Handbook of Procedures, Volume I, nedan kallad HOP I 15–20). Förfarandehandboken uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

(34)

Systemet med förhandstillstånd, systemet med tillstånd för tullfri import, systemet med exportorienterade företag/särskilda ekonomiska zoner, systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror och systemet med varuexport från Indien baseras på Foreign Trade Policy 2015–2020 (nedan kallat FTP 15–20) som är relevant för översynsperioden. De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för FTP 15–20 beskrivs också närmare i deras förfarandehandbok, (Handbook of Procedures, Volume I, nedan kallad HOP I 15–20). Förfarandehandboken uppdateras regelbundet.

Foreign Trade Policy 2015–2020

FTP 15–20

(Handbook of Procedures, Volume I

HOP I 15–20

| (35) | Tullkreditsystemet, fokusmarknadssystemet, fokusproduktsystemet, incitamentsystemet för ökad export och SHIS-systemet, som baserades på det föregående Foreign Trade Policy-dokumentet som var relevant för perioden 2009–2014 (nedan kallat FTP 09–14), har inte förnyats inom ramen för FTP 15–20 som nämns i skäl 34. |
| --- | --- |

(35)

Tullkreditsystemet, fokusmarknadssystemet, fokusproduktsystemet, incitamentsystemet för ökad export och SHIS-systemet, som baserades på det föregående Foreign Trade Policy-dokumentet som var relevant för perioden 2009–2014 (nedan kallat FTP 09–14), har inte förnyats inom ramen för FTP 15–20 som nämns i skäl 34.

Foreign Trade Policy

FTP 09–14

| (36) | Tullrestitutionssystemet är baserat på avsnitt 75 i tullagen (Customs Act) från 1962, på avsnitt 37 i lagen om central punktskatt (Central Excise Act) från 1944, avsnitten 93A och 94 i skattelagen (Financial Act) från 1994 och på Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules (reglerna om tullar, centrala punktskatter och restitution av skatt på tjänster) från 1995. Restitutionssatserna offentliggörs regelbundet. |
| --- | --- |

(36)

Tullrestitutionssystemet är baserat på avsnitt 75 i tullagen (Customs Act) från 1962, på avsnitt 37 i lagen om central punktskatt (Central Excise Act) från 1944, avsnitten 93A och 94 i skattelagen (Financial Act) från 1994 och på Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules (reglerna om tullar, centrala punktskatter och restitution av skatt på tjänster) från 1995. Restitutionssatserna offentliggörs regelbundet.

Customs Act

Central Excise Act

Financial Act

Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules

| (37) | Exportkreditsystemet grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilka Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter. |
| --- | --- |

(37)

Exportkreditsystemet grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilka Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter.

Banking Regulation Act

| (38) | Systemet med inkomstskattestimulanser för forskning och utveckling grundar sig på lagen om inkomstskatt (Income Tax Act) från 1961, som ändras varje år genom skattelagen (Finance Act). |
| --- | --- |

(38)

Systemet med inkomstskattestimulanser för forskning och utveckling grundar sig på lagen om inkomstskatt (Income Tax Act) från 1961, som ändras varje år genom skattelagen (Finance Act).

Income Tax Act

Finance Act

| (39) | Systemet för ränteutjämning grundar sig på cirkulärskrivelse DBR.Dir.BC.No 62/04.02.001/2015–16 av den 4 december 2015 gällande ett ränteutjämningssystem för exportkrediter i rupie före och efter leverans (Interest Equalisation Scheme on Pre- and Post-Shipment Rupee Export Credit). |
| --- | --- |

(39)

Systemet för ränteutjämning grundar sig på cirkulärskrivelse DBR.Dir.BC.No 62/04.02.001/2015–16 av den 4 december 2015 gällande ett ränteutjämningssystem för exportkrediter i rupie före och efter leverans (Interest Equalisation Scheme on Pre- and Post-Shipment Rupee Export Credit).

Interest Equalisation Scheme on Pre- and Post-Shipment Rupee Export Credit

| (40) | Delstaten Gujarats system för att stimulera kapitalinvesteringar förvaltas av delstatsregeringen i Gujarat och grundar sig på delstatens politik för industrin 2015. |
| --- | --- |

(40)

Delstaten Gujarats system för att stimulera kapitalinvesteringar förvaltas av delstatsregeringen i Gujarat och grundar sig på delstatens politik för industrin 2015.

| (41) | Haryanas delstatsregerings företagsfrämjande politik förvaltas av delstatsregeringen i Haryana och fastställdes i den företagsfrämjande politiken – 2015 som tillkännagivits av departementet för industri och handel vid delstatsregeringen i Haryana. |
| --- | --- |

(41)

Haryanas delstatsregerings företagsfrämjande politik förvaltas av delstatsregeringen i Haryana och fastställdes i den företagsfrämjande politiken – 2015 som tillkännagivits av departementet för industri och handel vid delstatsregeringen i Haryana.

| (42) | Gujarats system för befrielse från elektricitetsskatt baseras på Gujarats lag om elektricitetsskatt (Gujarat Electricity Duty Act) från 1958 avsnitt 3.2 vii och viii) i dess lydelse efter ändringar som sker från tid till annan och offentliggörs i Gujarats officiella tidning. |
| --- | --- |

(42)

Gujarats system för befrielse från elektricitetsskatt baseras på Gujarats lag om elektricitetsskatt (Gujarat Electricity Duty Act) från 1958 avsnitt 3.2 vii och viii) i dess lydelse efter ändringar som sker från tid till annan och offentliggörs i Gujarats officiella tidning.

Gujarat Electricity Duty Act

| (43) | Delstaten Maharashtras stimulanssystem baseras på resolution nr PSI-2013/(CR-54)/IND-8 från Maharashtras delstatsregering. |
| --- | --- |

(43)

Delstaten Maharashtras stimulanssystem baseras på resolution nr PSI-2013/(CR-54)/IND-8 från Maharashtras delstatsregering.

| (44) | Västbengalens incitamentsystem förvaltas av Västbengalens delstatsregering och fastställdes av det västbengaliska ministeriet för handel och industri i tillkännagivande nr 309 – CI/O/ADN/GEN-INC/512 av den 12 september 2014. |
| --- | --- |

(44)

Västbengalens incitamentsystem förvaltas av Västbengalens delstatsregering och fastställdes av det västbengaliska ministeriet för handel och industri i tillkännagivande nr 309 – CI/O/ADN/GEN-INC/512 av den 12 september 2014.

| (45) | Undersökningen visade att följande system antingen har avslutats eller inte utnyttjades av de två berörda exporterande producenterna: tullkreditsystemet, systemet med tillstånd för tullfri import, exportkreditsystemet, systemet med exportorienterade företag/särskilda ekonomiska zoner, fokusmarknadssystemet, fokusproduktsystemet, systemet med inkomstskattestimulanser för forskning och utveckling, incitamentsystemet för ökad export, systemet för ränteutjämning, SHIS-systemet, delstaten Gujarats system för att stimulera kapitalinvesteringar, Haryanas delstatsregerings företagsfrämjande politik, delstaten Maharashtras stimulanssystem och Västbengalens incitamentsystem. |
| --- | --- |

(45)

Undersökningen visade att följande system antingen har avslutats eller inte utnyttjades av de två berörda exporterande producenterna: tullkreditsystemet, systemet med tillstånd för tullfri import, exportkreditsystemet, systemet med exportorienterade företag/särskilda ekonomiska zoner, fokusmarknadssystemet, fokusproduktsystemet, systemet med inkomstskattestimulanser för forskning och utveckling, incitamentsystemet för ökad export, systemet för ränteutjämning, SHIS-systemet, delstaten Gujarats system för att stimulera kapitalinvesteringar, Haryanas delstatsregerings företagsfrämjande politik, delstaten Maharashtras stimulanssystem och Västbengalens incitamentsystem.

3.3   Systemet med förhandstillstånd (Advance Authorisation Scheme)

Systemet med förhandstillstånd (Advance Authorisation Scheme

| (46) | Kommissionen fann att bara en av de exporterande tillverkare som omfattas av de aktuella översynerna utnyttjade denna åtgärd under översynsperioden för ett mycket litet antal exporttransaktioner. Samma företag använde tullrestitutionssystemet, som tas upp nedan i avsnitt 3.4, för större delen av sina exporttransaktioner. Eftersom systemet med förhandstillstånd och tullrestitutionssystemet inte kan utnyttjas samtidigt för samma exporttransaktioner, konstaterade kommissionen att systemet med förhandstillstånd knappt användes under översynsperioden och beslutade att inte göra någon beräkning av de förmåner som erhållits enligt detta system för föreliggande översyner. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen fann att bara en av de exporterande tillverkare som omfattas av de aktuella översynerna utnyttjade denna åtgärd under översynsperioden för ett mycket litet antal exporttransaktioner. Samma företag använde tullrestitutionssystemet, som tas upp nedan i avsnitt 3.4, för större delen av sina exporttransaktioner. Eftersom systemet med förhandstillstånd och tullrestitutionssystemet inte kan utnyttjas samtidigt för samma exporttransaktioner, konstaterade kommissionen att systemet med förhandstillstånd knappt användes under översynsperioden och beslutade att inte göra någon beräkning av de förmåner som erhållits enligt detta system för föreliggande översyner.

3.4   Tullrestitutionssystemet enligt regel 3.2 (Duty Drawback Scheme)

Tullrestitutionssystemet enligt regel 3.2 (Duty Drawback Scheme

| (47) | Kommissionen fastställde att berörda exporterande tillverkare använde sig av tullrestitutionssystemet under översynsperioden. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen fastställde att berörda exporterande tillverkare använde sig av tullrestitutionssystemet under översynsperioden.

3.4.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (48) | Den rättsliga grund som var tillämplig under översynsperioden var restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules) från 1995 (nedan kallade 1995 års restitutionsregler), i dess ändrade lydelse från 2006 (15). Efter översynsperioden ersattes denna rättsliga grund av restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules) från 2017 (16) (nedan kallade 2017 års restitutionsregler) som trädde i kraft den 1 oktober 2017. Regel 3.2 i 1995 års restitutionsregler gäller beräkningsmetoden för detta tullrestitutionssystem. Regel 12.1 a ii) i nämnda restitutionsregler gäller den deklaration som måste lämnas in för att kunna utnyttja systemet. Dessa regler står oförändrade i 2017 års restitutionsregler och motsvarar regel 3.2 respektive regel 13.1 a ii. |
| --- | --- |

(48)

Den rättsliga grund som var tillämplig under översynsperioden var restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules) från 1995 (nedan kallade 1995 års restitutionsregler), i dess ändrade lydelse från 2006 (15). Efter översynsperioden ersattes denna rättsliga grund av restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules) från 2017 (16) (nedan kallade 2017 års restitutionsregler) som trädde i kraft den 1 oktober 2017. Regel 3.2 i 1995 års restitutionsregler gäller beräkningsmetoden för detta tullrestitutionssystem. Regel 12.1 a ii) i nämnda restitutionsregler gäller den deklaration som måste lämnas in för att kunna utnyttja systemet. Dessa regler står oförändrade i 2017 års restitutionsregler och motsvarar regel 3.2 respektive regel 13.1 a ii.

Custom & Central Excise Duties Drawback Rules

1995 års restitutionsregler

15

Custom & Central Excise Duties Drawback Rules

16

2017 års restitutionsregler

| (49) | Vidare innehåller cirkulärskrivelse nr 24/2001 (17) specifika instruktioner om genomförandet av regel 3.2 och den deklaration som exportörer måste visa upp enligt regel 12.1 a ii. |
| --- | --- |

(49)

Vidare innehåller cirkulärskrivelse nr 24/2001 (17) specifika instruktioner om genomförandet av regel 3.2 och den deklaration som exportörer måste visa upp enligt regel 12.1 a ii.

17

| (50) | Enligt regel 4 i 1995 års restitutionsregler kan centralregeringen ändra tullrestitutionsbelopp eller tullrestitutionssatser som fastställs enligt regel 3. Regeringen har gjort ett antal ändringar, varav de senaste som innehöll revideringar av tullrestitutionssatserna är meddelande nr 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) av den 16 november 2015 (18) och meddelande nr 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) av den 31 oktober 2016 (19). Till följd av detta var tullrestitutionssatsen för den produkt som översynen gäller under översynsperioden 1,9 % av fob-värdet fram till den 14 november 2016 och 1,5 % efter detta datum. |
| --- | --- |

(50)

Enligt regel 4 i 1995 års restitutionsregler kan centralregeringen ändra tullrestitutionsbelopp eller tullrestitutionssatser som fastställs enligt regel 3. Regeringen har gjort ett antal ändringar, varav de senaste som innehöll revideringar av tullrestitutionssatserna är meddelande nr 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) av den 16 november 2015 (18) och meddelande nr 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) av den 31 oktober 2016 (19). Till följd av detta var tullrestitutionssatsen för den produkt som översynen gäller under översynsperioden 1,9 % av fob-värdet fram till den 14 november 2016 och 1,5 % efter detta datum.

18

19

3.4.2   Stödberättigande

Stödberättigande

| (51) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(51)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

3.4.3   Praktiskt genomförande

Praktiskt genomförande

| (52) | Enligt detta system har alla företag som exporterar stödberättigade produkter rätt att ta emot en kontant summa som motsvarar en procentandel av det deklarerade fob-värdet för det exporterade materialet. I regel 3.2 i restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter anges hur stödets storlek ska beräknas:






  ”2) | Vid fastställande av restitutionsbeloppet eller restitutionssatsen enligt denna regel ska centralregeringen beakta







  a) | den genomsnittliga mängden eller värdet på varje klass eller beskrivning av materialen varav en viss klass av varor vanligen produceras eller tillverkas i Indien, |
| --- | --- | --- | --- |

(52)

Enligt detta system har alla företag som exporterar stödberättigade produkter rätt att ta emot en kontant summa som motsvarar en procentandel av det deklarerade fob-värdet för det exporterade materialet. I regel 3.2 i restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter anges hur stödets storlek ska beräknas:

”2)

2)

Vid fastställande av restitutionsbeloppet eller restitutionssatsen enligt denna regel ska centralregeringen beakta

a)

a)

den genomsnittliga mängden eller värdet på varje klass eller beskrivning av materialen varav en viss klass av varor vanligen produceras eller tillverkas i Indien,

den genomsnittliga mängden eller värdet på varje klass eller beskrivning av materialen varav en viss klass av varor vanligen produceras eller tillverkas i Indien,

| b) | den genomsnittliga mängden eller värdet av importerade eller punktskattepliktiga material som används för produktion eller tillverkning i Indien av en viss klass av varor, |
| --- | --- |

b)

b)

den genomsnittliga mängden eller värdet av importerade eller punktskattepliktiga material som används för produktion eller tillverkning i Indien av en viss klass av varor,

den genomsnittliga mängden eller värdet av importerade eller punktskattepliktiga material som används för produktion eller tillverkning i Indien av en viss klass av varor,

| c) | den genomsnittliga tull som betalats på importerade eller punktskattepliktiga material som används vid tillverkning av halvfabrikat, komponenter och mellanprodukter som används vid tillverkningen av varor, |
| --- | --- |

c)

c)

den genomsnittliga tull som betalats på importerade eller punktskattepliktiga material som används vid tillverkning av halvfabrikat, komponenter och mellanprodukter som används vid tillverkningen av varor,

den genomsnittliga tull som betalats på importerade eller punktskattepliktiga material som används vid tillverkning av halvfabrikat, komponenter och mellanprodukter som används vid tillverkningen av varor,

| d) | den genomsnittliga tull som betalats på material som faller bort under tillverkning samt katalysatorer,


  under förutsättning att om sådant avfall eller sådana katalysatorer återanvänds i andra tillverkningsprocesser eller säljs ska den genomsnittliga tullen på det avfall eller de katalysatorer som återanvänts eller sålts också dras av, |
| --- | --- |

d)

d)

den genomsnittliga tull som betalats på material som faller bort under tillverkning samt katalysatorer,

den genomsnittliga tull som betalats på material som faller bort under tillverkning samt katalysatorer,

under förutsättning att om sådant avfall eller sådana katalysatorer återanvänds i andra tillverkningsprocesser eller säljs ska den genomsnittliga tullen på det avfall eller de katalysatorer som återanvänts eller sålts också dras av,

under förutsättning att om sådant avfall eller sådana katalysatorer återanvänds i andra tillverkningsprocesser eller säljs ska den genomsnittliga tullen på det avfall eller de katalysatorer som återanvänts eller sålts också dras av,

| e) | den genomsnittliga tull som betalats på importerade eller punktskattepliktiga material som används för förvaring eller förpackning av de exporterade varorna, |
| --- | --- |

e)

e)

den genomsnittliga tull som betalats på importerade eller punktskattepliktiga material som används för förvaring eller förpackning av de exporterade varorna,

den genomsnittliga tull som betalats på importerade eller punktskattepliktiga material som används för förvaring eller förpackning av de exporterade varorna,

| f) | all annan information som centralregeringen kan anse vara relevant eller användbar för syftet.” |
| --- | --- |

f)

f)

all annan information som centralregeringen kan anse vara relevant eller användbar för syftet.”

all annan information som centralregeringen kan anse vara relevant eller användbar för syftet

| (53) | Med andra ord baserade de indiska myndigheterna det återbetalningsbara beloppet på branschomfattande genomsnittsvärden för relevanta tullar som betalats på importerade råvaror och en genomsnittlig förbrukning i branschen som inhämtats från vad de indiska myndigheterna anser vara representativa tillverkare av de stödberättigade exporterade produkterna. Indiens myndigheter uttrycker det återbetalningsbara beloppet som en procentandel av det genomsnittliga exportvärdet av de stödberättigade exporterade produkterna. |
| --- | --- |

(53)

Med andra ord baserade de indiska myndigheterna det återbetalningsbara beloppet på branschomfattande genomsnittsvärden för relevanta tullar som betalats på importerade råvaror och en genomsnittlig förbrukning i branschen som inhämtats från vad de indiska myndigheterna anser vara representativa tillverkare av de stödberättigade exporterade produkterna. Indiens myndigheter uttrycker det återbetalningsbara beloppet som en procentandel av det genomsnittliga exportvärdet av de stödberättigade exporterade produkterna.

| (54) | Indiens myndigheter använder denna procentandel för att beräkna den summa som alla exportörer som omfattas av detta system har rätt till. Beloppet för detta system bestäms av de indiska myndigheterna för varje produkt. Beloppet för den produkt som översynen gäller under översynsperioden var 1,9 % av fob-värdet fram till den 14 november 2016 och 1,5 % efter detta datum, såsom förklaras i skäl 50. |
| --- | --- |

(54)

Indiens myndigheter använder denna procentandel för att beräkna den summa som alla exportörer som omfattas av detta system har rätt till. Beloppet för detta system bestäms av de indiska myndigheterna för varje produkt. Beloppet för den produkt som översynen gäller under översynsperioden var 1,9 % av fob-värdet fram till den 14 november 2016 och 1,5 % efter detta datum, såsom förklaras i skäl 50.

| (55) | För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid den tidpunkt då uppgifter om transporten matas in i tullservern anges det att exporten äger rum inom ramen för tullrestitutionssystemet och tullrestitutionsbeloppet fastställs oåterkalleligen. Efter det att fraktföretaget har lämnat in ett generellt exportmeddelande (Export General Manifest) och tullkontoret på ett tillfredsställande sätt har jämfört detta dokument med uppgifterna på fraktsedeln, är alla villkor uppfyllda för att godkänna utbetalningen av restitutionsbeloppet antingen genom en direktutbetalning till exportörens bankkonto eller en växel. |
| --- | --- |

(55)

För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid den tidpunkt då uppgifter om transporten matas in i tullservern anges det att exporten äger rum inom ramen för tullrestitutionssystemet och tullrestitutionsbeloppet fastställs oåterkalleligen. Efter det att fraktföretaget har lämnat in ett generellt exportmeddelande (Export General Manifest) och tullkontoret på ett tillfredsställande sätt har jämfört detta dokument med uppgifterna på fraktsedeln, är alla villkor uppfyllda för att godkänna utbetalningen av restitutionsbeloppet antingen genom en direktutbetalning till exportörens bankkonto eller en växel.

Export General Manifest

| (56) | Exportören måste också styrka sina exportintäkter genom ett bankintyg om att exporten har utförts (Bank Realisation Certificate). Detta dokument kan lämnas efter det att restitutionsbeloppet har betalats ut, men de indiska myndigheterna kommer att återkräva det utbetalade beloppet om exportören inte lämnar in bankintyget inom en angiven tidsfrist. |
| --- | --- |

(56)

Exportören måste också styrka sina exportintäkter genom ett bankintyg om att exporten har utförts (Bank Realisation Certificate). Detta dokument kan lämnas efter det att restitutionsbeloppet har betalats ut, men de indiska myndigheterna kommer att återkräva det utbetalade beloppet om exportören inte lämnar in bankintyget inom en angiven tidsfrist.

Bank Realisation Certificate

| (57) | Restitutionsbeloppet kan användas för alla syften, och enligt indiska redovisningsprinciper är det möjligt att periodisera tullrestitutionsbeloppet och bokföra det som en inkomst i affärsredovisningen, efter det att exportåtagandet har uppfyllts. |
| --- | --- |

(57)

Restitutionsbeloppet kan användas för alla syften, och enligt indiska redovisningsprinciper är det möjligt att periodisera tullrestitutionsbeloppet och bokföra det som en inkomst i affärsredovisningen, efter det att exportåtagandet har uppfyllts.

| (58) | Enligt relevanta lagar och administrativa instruktioner ska den indiska tulladministrationen inte kräva något bevis på att den exportör som begär tullrestitution ska ha ådragit sig eller kommer att ådra sig en tullavgift för import av de råvaror som krävs för tillverkning av den exporterade produkten (20). Vid kontrollbesöket hos de indiska myndigheterna bekräftade dessa att företag som anskaffade alla råvaror som ingår i den exporterade PET-plasten på hemmamarknaden ändå skulle kunna dra nytta av hela tullrestitutionssatsen enligt regel 3.2 som nämns ovan. Denna undersökning har också visat att detta i praktiken har varit fallet för en samarbetande exportör som utnyttjade förmånerna enligt tullrestitutionssystemet trots att exportören inte hade importerat en enda enhet av de huvudsakliga råvaror (renad tereftalsyra och monoetylenglykol) som används för produktion av den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(58)

Enligt relevanta lagar och administrativa instruktioner ska den indiska tulladministrationen inte kräva något bevis på att den exportör som begär tullrestitution ska ha ådragit sig eller kommer att ådra sig en tullavgift för import av de råvaror som krävs för tillverkning av den exporterade produkten (20). Vid kontrollbesöket hos de indiska myndigheterna bekräftade dessa att företag som anskaffade alla råvaror som ingår i den exporterade PET-plasten på hemmamarknaden ändå skulle kunna dra nytta av hela tullrestitutionssatsen enligt regel 3.2 som nämns ovan. Denna undersökning har också visat att detta i praktiken har varit fallet för en samarbetande exportör som utnyttjade förmånerna enligt tullrestitutionssystemet trots att exportören inte hade importerat en enda enhet av de huvudsakliga råvaror (renad tereftalsyra och monoetylenglykol) som används för produktion av den produkt som översynen gäller.

20

3.4.4   Slutsats om tullrestitutionssystemet

Slutsats om tullrestitutionssystemet

| (59) | Tullrestitutionssystemet innebär att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen beviljas. Det så kallade tullrestitutionsbeloppet är ett ekonomiskt bidrag från Indiens myndigheter i form av uteblivna intäkter (dvs. de påstådda importtullar som samlas in av Indiens myndigheter och som återbetalas eller avskrivs). Det finns inga restriktioner för användandet av dessa medel. Dessutom ger tullrestitutionsbeloppet en förmån till exportören eftersom det förbättrar dennes likviditet genom de alltför stora importtullar som Indiens myndigheter återbetalar eller avskriver. |
| --- | --- |

(59)

Tullrestitutionssystemet innebär att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen beviljas. Det så kallade tullrestitutionsbeloppet är ett ekonomiskt bidrag från Indiens myndigheter i form av uteblivna intäkter (dvs. de påstådda importtullar som samlas in av Indiens myndigheter och som återbetalas eller avskrivs). Det finns inga restriktioner för användandet av dessa medel. Dessutom ger tullrestitutionsbeloppet en förmån till exportören eftersom det förbättrar dennes likviditet genom de alltför stora importtullar som Indiens myndigheter återbetalar eller avskriver.

| (60) | Tullrestitutionsbeloppet för export bestäms av de indiska myndigheterna för varje produkt. Trots att subventionen kallas för tullrestitution har systemet inte alla de egenskaper som tillskrivs ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen, och systemet uppfyller inte heller de regler som fastställs i led i) i bilaga I, bilaga II (definition av och regler om restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler om restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Den kontanta betalningen till exportören är inte nödvändigtvis knuten till faktiska betalningar av importtullar på råvaror och är ingen tullkredit för att avräkna importtullar på tidigare eller framtida import av råvaror. Det har vidare inte införts något system eller förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av de exporterade produkterna och till vilka mängder. |
| --- | --- |

(60)

Tullrestitutionsbeloppet för export bestäms av de indiska myndigheterna för varje produkt. Trots att subventionen kallas för tullrestitution har systemet inte alla de egenskaper som tillskrivs ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen, och systemet uppfyller inte heller de regler som fastställs i led i) i bilaga I, bilaga II (definition av och regler om restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler om restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Den kontanta betalningen till exportören är inte nödvändigtvis knuten till faktiska betalningar av importtullar på råvaror och är ingen tullkredit för att avräkna importtullar på tidigare eller framtida import av råvaror. Det har vidare inte införts något system eller förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av de exporterade produkterna och till vilka mängder.

| (61) | De indiska myndigheternas betalning efter exportörers export är knuten till exportresultatet och anses följaktligen vara selektiv och utjämningsbar enligt artikel 4.4 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(61)

De indiska myndigheternas betalning efter exportörers export är knuten till exportresultatet och anses följaktligen vara selektiv och utjämningsbar enligt artikel 4.4 a i grundförordningen.

| (62) | Mot bakgrund av ovanstående konstateras det att tullrestitutionssystemet är utjämningsbart. |
| --- | --- |

(62)

Mot bakgrund av ovanstående konstateras det att tullrestitutionssystemet är utjämningsbart.

3.4.5   Beräkning av subventionens storlek

Beräkning av subventionens storlek

| (63) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknade kommissionen storleken på subventionen som den förmån som konstaterats för mottagaren under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att erlägga det kontanta beloppet, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på det belopp som ska beviljas för exporttransaktionen i fråga. Mot bakgrund av ovanstående ansåg kommissionen det lämpligt att förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet beräknas i förhållande till summan av de belopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta program under översynsperioden. |
| --- | --- |

(63)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknade kommissionen storleken på subventionen som den förmån som konstaterats för mottagaren under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att erlägga det kontanta beloppet, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på det belopp som ska beviljas för exporttransaktionen i fråga. Mot bakgrund av ovanstående ansåg kommissionen det lämpligt att förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet beräknas i förhållande till summan av de belopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta program under översynsperioden.

| (64) | Dhunseri-koncernen noterade att förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet minskades från 1,9 % till 1,5 % under översynsperioden och hävdade att denna minskning var av bestående karaktär genom att hänvisa till den nedåtgående trenden för tullrestitutionssatsen, som minskades från 5,5 % under 2011 till 1,5 % under översynsperioden. Därför hävdade företaget att tullrestitutionssystemet, om utjämningstull tillämpas, endast bör utjämnas baserat på en tullrestitutionssats på 1,5 %. |
| --- | --- |

(64)

Dhunseri-koncernen noterade att förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet minskades från 1,9 % till 1,5 % under översynsperioden och hävdade att denna minskning var av bestående karaktär genom att hänvisa till den nedåtgående trenden för tullrestitutionssatsen, som minskades från 5,5 % under 2011 till 1,5 % under översynsperioden. Därför hävdade företaget att tullrestitutionssystemet, om utjämningstull tillämpas, endast bör utjämnas baserat på en tullrestitutionssats på 1,5 %.

| (65) | Dock har kommissionen noterat att det i artikel 5 i grundförordningen fastställs att ”[s]torleken på utjämningsbara subventioner ska beräknas i förhållande till den förmån som mottagaren konstateras få under den tid som subventionsundersökningen avser”. Såsom nämnts tidigare var tullrestitutionssatsen under översynsperioden 1,9 % av fob-värdet fram till den 14 november 2016 och 1,5 % efter detta datum. Kommissionen anser därför att de faktiska tullrestitutionssatserna under översynsperioden bör användas. Detta argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(65)

Dock har kommissionen noterat att det i artikel 5 i grundförordningen fastställs att ”[s]torleken på utjämningsbara subventioner ska beräknas i förhållande till den förmån som mottagaren konstateras få under den tid som subventionsundersökningen avser”. Såsom nämnts tidigare var tullrestitutionssatsen under översynsperioden 1,9 % av fob-värdet fram till den 14 november 2016 och 1,5 % efter detta datum. Kommissionen anser därför att de faktiska tullrestitutionssatserna under översynsperioden bör användas. Detta argument avvisades därför.

| (66) | Reliance hävdade att den förmån som beräknats på grundval av tullrestitutionssystemet bör begränsas till den alltför stora förmånen, eftersom detta bör betraktas som ett tullrestitutionssystem enligt artikel 3.1 a ii) i grundförordningen, men gav ingen ytterligare grund till stöd för anspråket. Såsom förklarats i skäl 60 drog kommissionen slutsatsen att tullrestitutionssystemet inte utgör någon godkänd tullrestitution. Vad gäller Reliance drog kommissionen slutsatsen under kontrollen på plats att Reliance hade utnyttjat tullrestitutionssystemet trots att företaget inte hade importerat någon av de relevanta råvarorna (monoetylenglykol och renad tereftalsyra) under översynsperioden. Därför avvisades anspråket på grundval av den tillgängliga informationen eftersom det totala belopp som beviljats Reliance representerar den alltför stora förmånen. |
| --- | --- |

(66)

Reliance hävdade att den förmån som beräknats på grundval av tullrestitutionssystemet bör begränsas till den alltför stora förmånen, eftersom detta bör betraktas som ett tullrestitutionssystem enligt artikel 3.1 a ii) i grundförordningen, men gav ingen ytterligare grund till stöd för anspråket. Såsom förklarats i skäl 60 drog kommissionen slutsatsen att tullrestitutionssystemet inte utgör någon godkänd tullrestitution. Vad gäller Reliance drog kommissionen slutsatsen under kontrollen på plats att Reliance hade utnyttjat tullrestitutionssystemet trots att företaget inte hade importerat någon av de relevanta råvarorna (monoetylenglykol och renad tereftalsyra) under översynsperioden. Därför avvisades anspråket på grundval av den tillgängliga informationen eftersom det totala belopp som beviljats Reliance representerar den alltför stora förmånen.

| (67) | MPPL förklarade att de använde renad tereftalsyra (PTA) och monoetylenglykol (MEG) för att tillverka PET-plast och att båda råvarorna kom från en enda inhemsk leverantör som enligt köpeavtalet fakturerade MPPL en ”avgift för beräknad tull”. På grundval av detta påstod MPPL att man betalade importtull på råvaror som ingår i den exporterade produkten och att beräkningarna enligt tullrestitutionssystemet därför bör begränsas till alltför stora förmåner. Kommissionen noterade i detta avseende att MPPL underlät att tillhandahålla bevis på att ”avgiften för beräknad tull” motsvarade någon faktisk betalning av importtull. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(67)

MPPL förklarade att de använde renad tereftalsyra (PTA) och monoetylenglykol (MEG) för att tillverka PET-plast och att båda råvarorna kom från en enda inhemsk leverantör som enligt köpeavtalet fakturerade MPPL en ”avgift för beräknad tull”. På grundval av detta påstod MPPL att man betalade importtull på råvaror som ingår i den exporterade produkten och att beräkningarna enligt tullrestitutionssystemet därför bör begränsas till alltför stora förmåner. Kommissionen noterade i detta avseende att MPPL underlät att tillhandahålla bevis på att ”avgiften för beräknad tull” motsvarade någon faktisk betalning av importtull. Påståendet avvisades därför.

| (68) | IDIPL uppgav att MEG, en av de två råvaror som används av företaget för att tillverka PET-plast, var helt importerad och att importtull betalats på dessa importer. IDIPL tillhandahöll även en beräkning av en påstådd alltför stor tulleftergift, på grundval av den betalade tullen på MEG som ingick i PET-plast som exporterats under översynsperioden, och hävdade att subventioneringsgraden borde fastställas enbart på basis av den alltför stora tulleftergiften. Trots avsaknaden av ett system eller förfarande för att avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukades vid tillverkningen av de exporterade produkterna, genomförde kommissionen en kontroll av påståendet i enlighet med bilaga II.5 till grundförordningen. Vid kontrollen bekräftades att all MEG som förbrukats vid produktionen av PET-plast hade importerats och att de importtullar som rapporterats i påståendet faktiskt betalats för MEG som ingick i den PET-plast som exporterats under översynsperioden. På grundval av detta accepterade kommissionen påståendet och beräknade subventionsnivån på enbart den alltför stora tulleftergiften. |
| --- | --- |

(68)

IDIPL uppgav att MEG, en av de två råvaror som används av företaget för att tillverka PET-plast, var helt importerad och att importtull betalats på dessa importer. IDIPL tillhandahöll även en beräkning av en påstådd alltför stor tulleftergift, på grundval av den betalade tullen på MEG som ingick i PET-plast som exporterats under översynsperioden, och hävdade att subventioneringsgraden borde fastställas enbart på basis av den alltför stora tulleftergiften. Trots avsaknaden av ett system eller förfarande för att avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukades vid tillverkningen av de exporterade produkterna, genomförde kommissionen en kontroll av påståendet i enlighet med bilaga II.5 till grundförordningen. Vid kontrollen bekräftades att all MEG som förbrukats vid produktionen av PET-plast hade importerats och att de importtullar som rapporterats i påståendet faktiskt betalats för MEG som ingick i den PET-plast som exporterats under översynsperioden. På grundval av detta accepterade kommissionen påståendet och beräknade subventionsnivån på enbart den alltför stora tulleftergiften.

| (69) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelade kommissionen dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den produkt som översynen gäller under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(69)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelade kommissionen dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den produkt som översynen gäller under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (70) | Den subventionsmarginal som fastställdes av kommissionen inom ramen för detta system under översynsperioden uppgick till 0,38 % för Dhunseri-koncernen och 1,67 % för Reliance. |
| --- | --- |

(70)

Den subventionsmarginal som fastställdes av kommissionen inom ramen för detta system under översynsperioden uppgick till 0,38 % för Dhunseri-koncernen och 1,67 % för Reliance.

3.4.6   Synpunkter på meddelandet av uppgifter

Synpunkter på meddelandet av uppgifter

Reliance

Reliance

| (71) | Reliance uppgav att kommissionen gjort fel genom att identifiera tullrestitutionssystemet som en subvention och som ett system som omfattas av artikel 3.1 a i och uppgav att kommissionen dessutom hade agerat i strid med detta fastställande genom att bekräfta en annan exportörs alltför stora tulleftergift. Reliance påstod att kommissionen behandlade de olika parterna på olika sätt vid beräkning av storleken på den alltför stora tulleftergiften och, särskilt i fallet med Reliance, utjämnade hela förmånen från tullrestitutionssystemet i stället för att begränsa utjämningen till endast den alltför stora tulleftergiften. |
| --- | --- |

(71)

Reliance uppgav att kommissionen gjort fel genom att identifiera tullrestitutionssystemet som en subvention och som ett system som omfattas av artikel 3.1 a i och uppgav att kommissionen dessutom hade agerat i strid med detta fastställande genom att bekräfta en annan exportörs alltför stora tulleftergift. Reliance påstod att kommissionen behandlade de olika parterna på olika sätt vid beräkning av storleken på den alltför stora tulleftergiften och, särskilt i fallet med Reliance, utjämnade hela förmånen från tullrestitutionssystemet i stället för att begränsa utjämningen till endast den alltför stora tulleftergiften.

| (72) | Detta påstående är ogrundat. Såsom förklaras ovan stämmer det att systemet, trots att subventionen kallas för tullrestitution, inte har alla de egenskaper som tillskrivs ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen. Systemet följer inte heller de regler som fastställts i bilaga I led i, bilaga II och bilaga III till grundförordningen eftersom den kontanta betalningen till exportören inte kopplas till faktiska betalningar av importtull på råvaror och inte är någon tullkredit för att avräkna importtullar på tidigare eller framtida importer av råvaror. Samma arbetssätt och regler tillämpades på samtliga företag (Reliance och Dhunseri-koncernen) eftersom kommissionen försökte få en förståelse för huruvida företagen verkligen importerade några av de relevanta råvarorna under översynsperioden och om de betalade importtullar på sådana importer. På grundval av den tillgängliga informationen beräknade kommissionen därefter den alltför stora tulleftergiften för de två företagen. Företagens respektive situationer ser ut på följande sätt: IDIPL (ingår i Dhunseri-koncernen) påstod och styrkte att en av de två huvudsakliga råvaror som användes för tillverkning av PET-plast var helt importerad och att importtull hade betalats. Kommissionen genomförde en kontroll som visade att påståendet stämde. Kommissionen använde dessa fakta för att beräkna subventionsnivån för den alltför stora tulleftergiften. Reliance uppmanades att inkomma med samma bevisning som IDIPL, men underlät att göra detta. För Reliance bestod därför den alltför stora tulleftergiften av hela den summa som mottogs från Indiens myndigheter. Eftersom skillnaden mellan de två exporterande tillverkarna motiveras på grundval av skillnaden i tillgängliga uppgifter avvisades därför påståendet. |
| --- | --- |

(72)

Detta påstående är ogrundat. Såsom förklaras ovan stämmer det att systemet, trots att subventionen kallas för tullrestitution, inte har alla de egenskaper som tillskrivs ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen. Systemet följer inte heller de regler som fastställts i bilaga I led i, bilaga II och bilaga III till grundförordningen eftersom den kontanta betalningen till exportören inte kopplas till faktiska betalningar av importtull på råvaror och inte är någon tullkredit för att avräkna importtullar på tidigare eller framtida importer av råvaror. Samma arbetssätt och regler tillämpades på samtliga företag (Reliance och Dhunseri-koncernen) eftersom kommissionen försökte få en förståelse för huruvida företagen verkligen importerade några av de relevanta råvarorna under översynsperioden och om de betalade importtullar på sådana importer. På grundval av den tillgängliga informationen beräknade kommissionen därefter den alltför stora tulleftergiften för de två företagen. Företagens respektive situationer ser ut på följande sätt: IDIPL (ingår i Dhunseri-koncernen) påstod och styrkte att en av de två huvudsakliga råvaror som användes för tillverkning av PET-plast var helt importerad och att importtull hade betalats. Kommissionen genomförde en kontroll som visade att påståendet stämde. Kommissionen använde dessa fakta för att beräkna subventionsnivån för den alltför stora tulleftergiften. Reliance uppmanades att inkomma med samma bevisning som IDIPL, men underlät att göra detta. För Reliance bestod därför den alltför stora tulleftergiften av hela den summa som mottogs från Indiens myndigheter. Eftersom skillnaden mellan de två exporterande tillverkarna motiveras på grundval av skillnaden i tillgängliga uppgifter avvisades därför påståendet.

| (73) | Reliance påstod även att bevisbördan låg på fel part, då man ansåg att den exporterande tillverkaren ålades bördan att fastställa storleken på en alltför stor tulleftergift. |
| --- | --- |

(73)

Reliance påstod även att bevisbördan låg på fel part, då man ansåg att den exporterande tillverkaren ålades bördan att fastställa storleken på en alltför stor tulleftergift.

| (74) | Kommissionen är dock av en annan åsikt. Det erinras om att undersökningsprocessen baseras på svar på frågeformulär och kontrollbesök. Information som kopplas till hur stor nivån är på de importtullar som faktiskt betalats (eller inte betalats) av ett visst företag är en faktauppgift och ska rapporteras av företaget. Reliance inkom inte med dessa uppgifter i sitt svar på det frågeformulär som avses i skäl 19 när intresserade parter uppmanades att tillhandahålla all relevant information kopplad till beräkningen av subventionsnivån. Eftersom kommissionen saknade dessa uppgifter samlades uppgifter in proaktivt för att kunna fastställa en tullrestitution som eventuellt var alltför stor under kontrollbesöket på plats hos Reliance i december 2017. Först fastställdes det att Reliance inte betalade importtull på sina två huvudsakliga råvaror som ingick i exporterad PET-plast, nämligen renad tereftalsyra och monoetylenglykol. Kommissionen undersökte vidare om importtullar betalades på råvaror som användes för att producera renad tereftalsyra, monoetylenglykol eller andra råvaror i föregående led som användes för att producera renad tereftalsyra eller monoetylenglykol. Det verkade dock som om Reliance, som är ett integrerat petrokemiskt företag, importerade råolja och tillverkade alla mellanprodukter som ledde till produktion av PET-plast internt. Kommissionen inhämtade därefter tillämplig importtull på råolja, vilken visade sig vara 0 % enligt en utställning som tillhandahållits av Reliance under kontrollbesöket. Baserat på denna information verkade det som om hela tullrestitutionsbeloppet utgjorde en alltför stor tulleftergift. Reliance tillhandahöll inte någon beräkning som kunde kontrolleras och som skulle ha pekat på något annat under resten av undersökningen. Reliance tillhandahöll inte några uppgifter som skulle ha möjliggjort en beräkning av en alltför stor tulleftergift trots att de uppmanats att göra det vid flera tillfällen. Kort sagt samlade kommissionen proaktivt in de uppgifter som krävdes för att beräkna subventionsnivån enligt tullrestitutionssystemet och trots flera uppmaningar underlät Reliance att tillhandahålla faktauppgifter som företaget har i sin ägo och som skulle ha berättigat beräkningen av en lägre nivå på den alltför stora tulleftergiften än hela tullrestitutionsbeloppet. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen är dock av en annan åsikt. Det erinras om att undersökningsprocessen baseras på svar på frågeformulär och kontrollbesök. Information som kopplas till hur stor nivån är på de importtullar som faktiskt betalats (eller inte betalats) av ett visst företag är en faktauppgift och ska rapporteras av företaget. Reliance inkom inte med dessa uppgifter i sitt svar på det frågeformulär som avses i skäl 19 när intresserade parter uppmanades att tillhandahålla all relevant information kopplad till beräkningen av subventionsnivån. Eftersom kommissionen saknade dessa uppgifter samlades uppgifter in proaktivt för att kunna fastställa en tullrestitution som eventuellt var alltför stor under kontrollbesöket på plats hos Reliance i december 2017. Först fastställdes det att Reliance inte betalade importtull på sina två huvudsakliga råvaror som ingick i exporterad PET-plast, nämligen renad tereftalsyra och monoetylenglykol. Kommissionen undersökte vidare om importtullar betalades på råvaror som användes för att producera renad tereftalsyra, monoetylenglykol eller andra råvaror i föregående led som användes för att producera renad tereftalsyra eller monoetylenglykol. Det verkade dock som om Reliance, som är ett integrerat petrokemiskt företag, importerade råolja och tillverkade alla mellanprodukter som ledde till produktion av PET-plast internt. Kommissionen inhämtade därefter tillämplig importtull på råolja, vilken visade sig vara 0 % enligt en utställning som tillhandahållits av Reliance under kontrollbesöket. Baserat på denna information verkade det som om hela tullrestitutionsbeloppet utgjorde en alltför stor tulleftergift. Reliance tillhandahöll inte någon beräkning som kunde kontrolleras och som skulle ha pekat på något annat under resten av undersökningen. Reliance tillhandahöll inte några uppgifter som skulle ha möjliggjort en beräkning av en alltför stor tulleftergift trots att de uppmanats att göra det vid flera tillfällen. Kort sagt samlade kommissionen proaktivt in de uppgifter som krävdes för att beräkna subventionsnivån enligt tullrestitutionssystemet och trots flera uppmaningar underlät Reliance att tillhandahålla faktauppgifter som företaget har i sin ägo och som skulle ha berättigat beräkningen av en lägre nivå på den alltför stora tulleftergiften än hela tullrestitutionsbeloppet. Påståendet avvisades därför.

| (75) | Reliance påstod att den enda uppmaning från kommissionen att tillhandahålla uppgifter som skulle ha möjliggjort ett fastställande av storleken på den alltför stora tulleftergiften gjordes vid den tidpunkt då uppgifterna meddelades. Kommissionen konstaterar dock att Reliance uppmanades att svara på ett frågeformulär och att tillhandahålla uppgifter om alltför stora tulleftergifter under kontrollbesöket, såsom förklaras i skäl 74. Även detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(75)

Reliance påstod att den enda uppmaning från kommissionen att tillhandahålla uppgifter som skulle ha möjliggjort ett fastställande av storleken på den alltför stora tulleftergiften gjordes vid den tidpunkt då uppgifterna meddelades. Kommissionen konstaterar dock att Reliance uppmanades att svara på ett frågeformulär och att tillhandahålla uppgifter om alltför stora tulleftergifter under kontrollbesöket, såsom förklaras i skäl 74. Även detta påstående avvisades därför.

| (76) | Reliance noterade att kommissionen inte har tillgängliggjort någon kontrollrapport och påstod att avsaknaden av denna rapport hindrade företaget från att försvara sina intressen på rätt sätt vad gäller tullrestitutionssystemet, med tanke på att kommissionen omvände bevisbördan vid beräkningen av förmånsbeloppet inom ramen för tullrestitutionssystemet. |
| --- | --- |

(76)

Reliance noterade att kommissionen inte har tillgängliggjort någon kontrollrapport och påstod att avsaknaden av denna rapport hindrade företaget från att försvara sina intressen på rätt sätt vad gäller tullrestitutionssystemet, med tanke på att kommissionen omvände bevisbördan vid beräkningen av förmånsbeloppet inom ramen för tullrestitutionssystemet.

| (77) | Såsom förklaras ovan anser kommissionen att det är upp till den exporterande tillverkaren att visa att importtullar har betalats på råvaror som ingår i exporterade produkter för vilka Indiens myndigheter återbetalat sådana importtullar som enligt utsago har betalats. Det är kommissionens ansvar att beräkna subventionernas storlek på grundval av den tillgängliga informationen. I detta avseende noterar kommissionen att relevanta faktorer som använts för att fastställa subventioneringens storlek inom ramen för tullrestitutionssystemet enligt den metod som förklaras i skäl 69 kontrollerades på grundval av Reliance svar på frågeformuläret. Kontrollen av tullrestitutionssystemet utfördes parallellt med kontrollen av systemet med varuexport från Indien eftersom de två systemen är mycket lika. Flera exportfakturor och relaterade dokument kontrollerades. Denna information finns även tillgänglig för Reliance i form av uppdragsutställningar. Vid kontrollbesöket fann kommissionen att värdet på de exportvaror som Reliance skickat in inom tullrestitutionssystemet inte stämde överens med värdet på exportvarorna inom systemet med varuexport från Indien. Denna skillnad förklarades av Reliance i en av uppdragsutställningarna. Skillnaden påverkade dock inte beräkningen av subventionernas storlek. Ingen annan skillnad upptäcktes under kontrollbesöket i fråga om de dokument som Reliance lämnat in i förhållande till tullrestitutionssystemet. All information som behövdes för att intresserade parter skulle kunna utöva sin rätt till försvar meddelades dessa parter i enlighet med detta, inklusive Reliance, i ett tidigt stadium av undersökningen. Därför anser kommissionen att Reliances rätt till försvar respekterades under den underliggande undersökningen. Skäl 74 visar även att kommissionen inte omvände bevisbördan utan, tvärtom, proaktivt samlade in de uppgifter som krävdes för att beräkna förmånsbeloppet inom ramen för tullrestitutionssystemet. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(77)

Såsom förklaras ovan anser kommissionen att det är upp till den exporterande tillverkaren att visa att importtullar har betalats på råvaror som ingår i exporterade produkter för vilka Indiens myndigheter återbetalat sådana importtullar som enligt utsago har betalats. Det är kommissionens ansvar att beräkna subventionernas storlek på grundval av den tillgängliga informationen. I detta avseende noterar kommissionen att relevanta faktorer som använts för att fastställa subventioneringens storlek inom ramen för tullrestitutionssystemet enligt den metod som förklaras i skäl 69 kontrollerades på grundval av Reliance svar på frågeformuläret. Kontrollen av tullrestitutionssystemet utfördes parallellt med kontrollen av systemet med varuexport från Indien eftersom de två systemen är mycket lika. Flera exportfakturor och relaterade dokument kontrollerades. Denna information finns även tillgänglig för Reliance i form av uppdragsutställningar. Vid kontrollbesöket fann kommissionen att värdet på de exportvaror som Reliance skickat in inom tullrestitutionssystemet inte stämde överens med värdet på exportvarorna inom systemet med varuexport från Indien. Denna skillnad förklarades av Reliance i en av uppdragsutställningarna. Skillnaden påverkade dock inte beräkningen av subventionernas storlek. Ingen annan skillnad upptäcktes under kontrollbesöket i fråga om de dokument som Reliance lämnat in i förhållande till tullrestitutionssystemet. All information som behövdes för att intresserade parter skulle kunna utöva sin rätt till försvar meddelades dessa parter i enlighet med detta, inklusive Reliance, i ett tidigt stadium av undersökningen. Därför anser kommissionen att Reliances rätt till försvar respekterades under den underliggande undersökningen. Skäl 74 visar även att kommissionen inte omvände bevisbördan utan, tvärtom, proaktivt samlade in de uppgifter som krävdes för att beräkna förmånsbeloppet inom ramen för tullrestitutionssystemet. Påståendet avvisas därför.

Dhunseri-koncernen:

Dhunseri-koncernen:

| (78) | Såsom förklaras ovan har alla berörda ekonomiska aktörer behandlats enligt samma regler efter en noggrann bedömning av deras konkreta, faktiska situation. IDIPL upprepade påståendet att MPPL under översynsperioden fakturerades och betalade en avgift för beräknad tull till sin inhemska leverantör av renad tereftalsyra och monoetylenglykol i enlighet med sina avtal. IDIPL påstod att summan av avgiften för beräknad tull skulle dras av från den totala förmånen inom tullrestitutionssystemet. IDIPL angav vidare att mekanismen för en avgift för beräknad tull utgör ett verkställande av ett politiskt beslut att föra över importtull som tagits ut från leverantören av råvaror till efterföljande led på marknaden. |
| --- | --- |

(78)

Såsom förklaras ovan har alla berörda ekonomiska aktörer behandlats enligt samma regler efter en noggrann bedömning av deras konkreta, faktiska situation. IDIPL upprepade påståendet att MPPL under översynsperioden fakturerades och betalade en avgift för beräknad tull till sin inhemska leverantör av renad tereftalsyra och monoetylenglykol i enlighet med sina avtal. IDIPL påstod att summan av avgiften för beräknad tull skulle dras av från den totala förmånen inom tullrestitutionssystemet. IDIPL angav vidare att mekanismen för en avgift för beräknad tull utgör ett verkställande av ett politiskt beslut att föra över importtull som tagits ut från leverantören av råvaror till efterföljande led på marknaden.

| (79) | Vad beträffar detta påstående kan kommissionen bekräfta att det kommersiella kontraktet mellan MPPL och dess leverantör innehåller en avgift för beräknad tull i formeln för att beräkna priset på råvarorna. Detta i sig är dock inte något bevis på att en tullavgift verkligen betalats av den inhemska leverantören, eftersom formeln är resultatet av en kommersiell förhandling där det inte nödvändigtvis beaktas om tullavgifter faktiskt betalats eller inte. IDIPL tillhandahöll inga bevis på att de råvaror de köpt skulle ha importerats av leverantören och, om de importerades, att tullavgiften skulle ha betalats. Av den anledningen avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(79)

Vad beträffar detta påstående kan kommissionen bekräfta att det kommersiella kontraktet mellan MPPL och dess leverantör innehåller en avgift för beräknad tull i formeln för att beräkna priset på råvarorna. Detta i sig är dock inte något bevis på att en tullavgift verkligen betalats av den inhemska leverantören, eftersom formeln är resultatet av en kommersiell förhandling där det inte nödvändigtvis beaktas om tullavgifter faktiskt betalats eller inte. IDIPL tillhandahöll inga bevis på att de råvaror de köpt skulle ha importerats av leverantören och, om de importerades, att tullavgiften skulle ha betalats. Av den anledningen avvisades påståendet.

Indiens myndigheter

Indiens myndigheter

| (80) | Indiens myndigheter inkom med uppgifter om att ett tullrestitutionssystem enligt WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder inte nödvändigtvis medför eftergifter/undantag/anstånd i fråga om importtull som betalats på insatsvaror, utan det kan även medföra eftergifter av indirekta skatter. På grundval av detta påstod Indiens myndigheter att kommissionen hade begått ett grundläggande fel genom att karaktärisera tullrestitutionssystemet som ett otillåtligt tullrestitutionssystem eftersom det kan utnyttjas även i avsaknad av betalning av importtullar. |
| --- | --- |

(80)

Indiens myndigheter inkom med uppgifter om att ett tullrestitutionssystem enligt WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder inte nödvändigtvis medför eftergifter/undantag/anstånd i fråga om importtull som betalats på insatsvaror, utan det kan även medföra eftergifter av indirekta skatter. På grundval av detta påstod Indiens myndigheter att kommissionen hade begått ett grundläggande fel genom att karaktärisera tullrestitutionssystemet som ett otillåtligt tullrestitutionssystem eftersom det kan utnyttjas även i avsaknad av betalning av importtullar.

| (81) | Vad gäller detta noterade kommissionen att trots att Indiens myndigheter lägger fram en rättslig grund vad gäller eftergifter av indirekta skatter, ger de inga bevis på att sådana indirekta skatter faktiskt betalats eller skulle betalas på råvaror som används vid produktion av exporterad PET-plast av berörd part, och inte heller på att skatterna, om de betalades, inte återbetalats genom en annan skattemekanism som inte är relaterad till tullrestitutionssystemet. Under undersökningen gav ingen berörd part information om indirekta skatter i anslutning till tullrestitutionssystemet som skulle påverka nivån på den alltför stora tulleftergiften, trots att de vid flera tillfällen uppmanades att tillhandahålla information för att möjliggöra beräkningen av en alltför stor tulleftergift inom tullrestitutionssystemet. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(81)

Vad gäller detta noterade kommissionen att trots att Indiens myndigheter lägger fram en rättslig grund vad gäller eftergifter av indirekta skatter, ger de inga bevis på att sådana indirekta skatter faktiskt betalats eller skulle betalas på råvaror som används vid produktion av exporterad PET-plast av berörd part, och inte heller på att skatterna, om de betalades, inte återbetalats genom en annan skattemekanism som inte är relaterad till tullrestitutionssystemet. Under undersökningen gav ingen berörd part information om indirekta skatter i anslutning till tullrestitutionssystemet som skulle påverka nivån på den alltför stora tulleftergiften, trots att de vid flera tillfällen uppmanades att tillhandahålla information för att möjliggöra beräkningen av en alltför stor tulleftergift inom tullrestitutionssystemet. Påståendet avvisades därför.

| (82) | Indiens myndigheter påstår vidare att tullrestitutionssystemet innehåller en kontrollmekanism för att övervaka förbrukningen av insatsvaror vid tillverkningen av den exporterade produkten. |
| --- | --- |

(82)

Indiens myndigheter påstår vidare att tullrestitutionssystemet innehåller en kontrollmekanism för att övervaka förbrukningen av insatsvaror vid tillverkningen av den exporterade produkten.

| (83) | Till stöd för sitt påstående hänvisar Indiens myndigheter till några bestämmelser i restitutionsreglerna och i tullmanualen, enligt vilka granskningar och kontroller utförs, men myndigheterna underlåter att visa att man genom tullrestitutionssystemet inför ett system eller ett förfarande för att bekräfta vilka insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av den exporterade produkten och i vilka mängder enligt betydelsen i bilaga II.4. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(83)

Till stöd för sitt påstående hänvisar Indiens myndigheter till några bestämmelser i restitutionsreglerna och i tullmanualen, enligt vilka granskningar och kontroller utförs, men myndigheterna underlåter att visa att man genom tullrestitutionssystemet inför ett system eller ett förfarande för att bekräfta vilka insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av den exporterade produkten och i vilka mängder enligt betydelsen i bilaga II.4. Påståendet avvisades därför.

| (84) | Därefter påpekades att avsaknaden av ett system eller förfarande för kontroll enligt betydelsen i bilaga II.4 inte hade någon betydelse för fastställandet av subventionsbeloppen enligt skäl 70, eftersom kommissionen beräknade den alltför stora tulleftergiften på grundval av information från de undersökta företagen. Indiens myndigheter hävdade att kommissionen hade en skyldighet att vara proaktiva vad gäller beräkningen av den alltför stora tulleftergiften. |
| --- | --- |

(84)

Därefter påpekades att avsaknaden av ett system eller förfarande för kontroll enligt betydelsen i bilaga II.4 inte hade någon betydelse för fastställandet av subventionsbeloppen enligt skäl 70, eftersom kommissionen beräknade den alltför stora tulleftergiften på grundval av information från de undersökta företagen. Indiens myndigheter hävdade att kommissionen hade en skyldighet att vara proaktiva vad gäller beräkningen av den alltför stora tulleftergiften.

| (85) | Skäl 74 visade att kommissionen var proaktiv i sitt sökande efter information vilket gjorde det möjligt att fastställa huruvida en del av tullrestitutionsbeloppet inte utgjorde en alltför stor tulleftergift. Vidare underlät Indiens myndigheter att utföra någon ytterligare granskning, trots att man uppmanades till detta, på grundval av de faktiska transaktioner som gjorts av berörda exporterande tillverkare. Påståendet var därför irrelevant. |
| --- | --- |

(85)

Skäl 74 visade att kommissionen var proaktiv i sitt sökande efter information vilket gjorde det möjligt att fastställa huruvida en del av tullrestitutionsbeloppet inte utgjorde en alltför stor tulleftergift. Vidare underlät Indiens myndigheter att utföra någon ytterligare granskning, trots att man uppmanades till detta, på grundval av de faktiska transaktioner som gjorts av berörda exporterande tillverkare. Påståendet var därför irrelevant.

3.5   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (Export Promotion Capital Goods Scheme)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (Export Promotion Capital Goods Scheme

| (86) | Kommissionen konstaterade att berörda exporterande tillverkare erhöll skattelättnader enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror som kunde fördelas till den produkt som översynen gäller under översynsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen konstaterade att berörda exporterande tillverkare erhöll skattelättnader enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror som kunde fördelas till den produkt som översynen gäller under översynsperioden.

3.5.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (87) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i FTP 15–20 och i kapitel 5 i HOP I 15–20. |
| --- | --- |

(87)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i FTP 15–20 och i kapitel 5 i HOP I 15–20.

3.5.2   Stödberättigande

Stödberättigande

| (88) | Tillverkande exportörer, exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare samt tjänsteleverantörer är stödberättigade enligt denna åtgärd. |
| --- | --- |

(88)

Tillverkande exportörer, exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare samt tjänsteleverantörer är stödberättigade enligt denna åtgärd.

3.5.3   Praktiskt genomförande

Praktiskt genomförande

| (89) | På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) med en nedsatt tullsats. På ansökan och mot betalning av en avgift utfärdar de indiska myndigheterna i detta syfte en licens inom ramen för detta system. Systemet innebär att en reducerad importtullsats tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. För att exportåtagandet ska anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss mängd varor avsedda för export under en viss period. Enligt FTP 15–20 kan kapitalvaror importeras med en tullsats på 0 % inom ramen för systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. Det exportåtagande som uppgår till sex gånger det insparade tullbeloppet måste uppfyllas inom en period på högst sex år. |
| --- | --- |

(89)

På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) med en nedsatt tullsats. På ansökan och mot betalning av en avgift utfärdar de indiska myndigheterna i detta syfte en licens inom ramen för detta system. Systemet innebär att en reducerad importtullsats tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. För att exportåtagandet ska anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss mängd varor avsedda för export under en viss period. Enligt FTP 15–20 kan kapitalvaror importeras med en tullsats på 0 % inom ramen för systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. Det exportåtagande som uppgår till sex gånger det insparade tullbeloppet måste uppfyllas inom en period på högst sex år.

| (90) | Innehavaren av en licens enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror kan också anskaffa kapitalvarorna på hemmamarknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna utnyttja rätten till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren utnyttja förmånen av den leverans likställd med export som anses ha ägt rum i fråga om leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system. |
| --- | --- |

(90)

Innehavaren av en licens enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror kan också anskaffa kapitalvarorna på hemmamarknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna utnyttja rätten till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren utnyttja förmånen av den leverans likställd med export som anses ha ägt rum i fråga om leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system.

3.5.4   Slutsats om systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

Slutsats om systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| (91) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Tullsänkningen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullinkomster som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Den innebär också att exportören beviljas en förmån motsvarande beloppet på den nedsatta tullen. |
| --- | --- |

(91)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Tullsänkningen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullinkomster som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Den innebär också att exportören beviljas en förmån motsvarande beloppet på den nedsatta tullen.

| (92) | Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(92)

Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen.

| (93) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i enlighet med artikel 3.1 a ii) i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas i enlighet med led i) i bilaga I till grundförordningen inte av denna typ av godkända system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna. |
| --- | --- |

(93)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i enlighet med artikel 3.1 a ii) i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas i enlighet med led i) i bilaga I till grundförordningen inte av denna typ av godkända system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna.

3.5.5   Beräkning av subventionens storlek

Beräkning av subventionens storlek

| (94) | I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknade kommissionen subventionsbeloppet på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarar en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den ifrågavarande industrin. Subventionsbeloppet för översynsperioden beräknades därefter genom division av den totala summan obetalda tullar med avskrivningsperioden. Det på så sätt beräknade beloppet, som kan hänföras till översynsperioden, har justerats genom att ränta har lagts till för denna period för att återspegla förmånens fulla värde över tiden. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under översynsperioden vara lämplig. |
| --- | --- |

(94)

I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknade kommissionen subventionsbeloppet på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarar en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den ifrågavarande industrin. Subventionsbeloppet för översynsperioden beräknades därefter genom division av den totala summan obetalda tullar med avskrivningsperioden. Det på så sätt beräknade beloppet, som kan hänföras till översynsperioden, har justerats genom att ränta har lagts till för denna period för att återspegla förmånens fulla värde över tiden. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under översynsperioden vara lämplig.

| (95) | Ingen av de indiska exporterande tillverkarna begärde något avdrag av avgifter man ådragit sig för att erhålla subventionen från det totala subventionsbeloppet, såsom de har rätt till enligt artikel 7.1 a. |
| --- | --- |

(95)

Ingen av de indiska exporterande tillverkarna begärde något avdrag av avgifter man ådragit sig för att erhålla subventionen från det totala subventionsbeloppet, såsom de har rätt till enligt artikel 7.1 a.

| (96) | I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelade kommissionen detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den produkt som översynen gäller under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(96)

I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelade kommissionen detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den produkt som översynen gäller under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (97) | Den subventionsmarginal som fastställdes av kommissionen inom ramen för detta system under översynsperioden uppgick till 0,11 % för Dhunseri-koncernen och 0,45 % för Reliance. |
| --- | --- |

(97)

Den subventionsmarginal som fastställdes av kommissionen inom ramen för detta system under översynsperioden uppgick till 0,11 % för Dhunseri-koncernen och 0,45 % för Reliance.

3.5.6   Synpunkter på meddelandet av uppgifter

Synpunkter på meddelandet av uppgifter

| (98) | IDIPL hävdade att den anläggning och de maskiner som importerats enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror användes för att tillverka PET-plast, både för inhemsk försäljning och exportförsäljning, och påstod därför att nämnaren i skäl 96 bör vara företagets totala försäljning i stället för exportomsättningen för PET-plast. |
| --- | --- |

(98)

IDIPL hävdade att den anläggning och de maskiner som importerats enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror användes för att tillverka PET-plast, både för inhemsk försäljning och exportförsäljning, och påstod därför att nämnaren i skäl 96 bör vara företagets totala försäljning i stället för exportomsättningen för PET-plast.

| (99) | I detta sammanhang konstaterar kommissionen att även om detta ogrundade påstående skulle vara korrekt, gäller artikel 7.2 och den nämnare som valts i skäl 96 är berättigad, eftersom systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beror på exportresultatet och inte beviljades genom hänvisning till tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(99)

I detta sammanhang konstaterar kommissionen att även om detta ogrundade påstående skulle vara korrekt, gäller artikel 7.2 och den nämnare som valts i skäl 96 är berättigad, eftersom systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beror på exportresultatet och inte beviljades genom hänvisning till tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Påståendet avvisades därför.

3.6   Systemet med varuexport från Indien (Merchandise Export from India Scheme)

Systemet med varuexport från Indien (Merchandise Export from India Scheme

| (100) | Det konstaterades att båda de berörda exporterande tillverkarna erhöll förmåner enligt systemet med varuexport från Indien under översynsperioden. |
| --- | --- |

(100)

Det konstaterades att båda de berörda exporterande tillverkarna erhöll förmåner enligt systemet med varuexport från Indien under översynsperioden.

3.6.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (101) | En närmare beskrivning av systemet med varuexport från Indien finns i kapitel 3 i FTP 15–20 samt i kapitel 3 i HOP I 15–20. |
| --- | --- |

(101)

En närmare beskrivning av systemet med varuexport från Indien finns i kapitel 3 i FTP 15–20 samt i kapitel 3 i HOP I 15–20.

| (102) | Systemet trädde i kraft den 1 april 2015. |
| --- | --- |

(102)

Systemet trädde i kraft den 1 april 2015.

3.6.2   Stödberättigande

Stödberättigande

| (103) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(103)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

3.6.3   Praktiskt genomförande

Praktiskt genomförande

| (104) | Stödberättigade företag kan utnyttja systemet med varuexport från Indien genom att exportera vissa produkter till vissa länder som ingår i grupp A (traditionella marknader, inbegripet samtliga EU-medlemsstater), grupp B (nya marknader och fokusmarknader) och grupp C (övriga marknader). De länder som omfattas av varje grupp och produktförteckningen med motsvarande belöningssatser anges i tabellerna 1 och 2 i tillägg 3 B i FTP 15–20. |
| --- | --- |

(104)

Stödberättigade företag kan utnyttja systemet med varuexport från Indien genom att exportera vissa produkter till vissa länder som ingår i grupp A (traditionella marknader, inbegripet samtliga EU-medlemsstater), grupp B (nya marknader och fokusmarknader) och grupp C (övriga marknader). De länder som omfattas av varje grupp och produktförteckningen med motsvarande belöningssatser anges i tabellerna 1 och 2 i tillägg 3 B i FTP 15–20.

| (105) | Förmånen ges i form av en tullkredit som motsvarar en procentsats av exportens fob-värde. |
| --- | --- |

(105)

Förmånen ges i form av en tullkredit som motsvarar en procentsats av exportens fob-värde.

| (106) | När systemet med varuexport från Indien trädde i kraft i april 2015 ingick inte den produkt som översynen gäller i tillägg 3 B och var därmed inte berättigat till förmåner enligt systemet. Den 29 oktober 2015, genom offentligt tillkännagivande nr 44/2015–2020, blev dock export av PET-plast till länder i grupp A och B berättigat till förmåner enligt systemet med varuexport från Indien på 2 % av exportens fob-värde. Genom offentligt tillkännagivande nr 06/2015–2020 blev exporter till länder i grupp C berättigade till samma förmån på 2 % den 4 maj 2016. |
| --- | --- |

(106)

När systemet med varuexport från Indien trädde i kraft i april 2015 ingick inte den produkt som översynen gäller i tillägg 3 B och var därmed inte berättigat till förmåner enligt systemet. Den 29 oktober 2015, genom offentligt tillkännagivande nr 44/2015–2020, blev dock export av PET-plast till länder i grupp A och B berättigat till förmåner enligt systemet med varuexport från Indien på 2 % av exportens fob-värde. Genom offentligt tillkännagivande nr 06/2015–2020 blev exporter till länder i grupp C berättigade till samma förmån på 2 % den 4 maj 2016.

| (107) | Vissa typer av export omfattas inte av systemet, t.ex. export av importerade eller omlastade varor, leverans likställd med export, export av tjänster och exportomsättning hos företag som omfattas av systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag. |
| --- | --- |

(107)

Vissa typer av export omfattas inte av systemet, t.ex. export av importerade eller omlastade varor, leverans likställd med export, export av tjänster och exportomsättning hos företag som omfattas av systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag.

| (108) | Tullkrediterna inom systemet med varuexport från Indien får överföras fritt och gäller under en period om 18 månader från och med utfärdandedagen. De kan användas för i) betalning av importtullar på insatsvaror eller andra varor inbegripet kapitalvaror, ii) betalning av punktskatter på inhemsk upphandling av insatsvaror eller andra varor inbegripet kapitalvaror och betalning, iii) betalning av tjänsteskatt vid tjänsteupphandling. |
| --- | --- |

(108)

Tullkrediterna inom systemet med varuexport från Indien får överföras fritt och gäller under en period om 18 månader från och med utfärdandedagen. De kan användas för i) betalning av importtullar på insatsvaror eller andra varor inbegripet kapitalvaror, ii) betalning av punktskatter på inhemsk upphandling av insatsvaror eller andra varor inbegripet kapitalvaror och betalning, iii) betalning av tjänsteskatt vid tjänsteupphandling.

| (109) | En ansökan om förmåner inom systemet med varuexport från Indien måste inges online på generaldirektoratet för utrikeshandels webbplats. Relevant dokumentation (fraktsedlar, bankintyg om att betalning erhållits och lossningsbevis) måste inges med den elektroniska ansökan. Relevant regional myndighet i Indien utfärdar tullkrediten efter att ha granskat dokumenten. Så länge som exportören tillhandahåller dokumentationen i fråga har inte den regionala myndigheten någon bestämmanderätt när det gäller beviljandet av tullkrediter. |
| --- | --- |

(109)

En ansökan om förmåner inom systemet med varuexport från Indien måste inges online på generaldirektoratet för utrikeshandels webbplats. Relevant dokumentation (fraktsedlar, bankintyg om att betalning erhållits och lossningsbevis) måste inges med den elektroniska ansökan. Relevant regional myndighet i Indien utfärdar tullkrediten efter att ha granskat dokumenten. Så länge som exportören tillhandahåller dokumentationen i fråga har inte den regionala myndigheten någon bestämmanderätt när det gäller beviljandet av tullkrediter.

3.6.4   Slutsats om systemet med varuexport från Indien

Slutsats om systemet med varuexport från Indien

| (110) | Systemet med varuexport från Indien innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för systemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom krediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar som betalats på kapitalvaror, vilket minskar de tullinkomster som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Dessutom ger en kredit inom ramen för systemet en förmån till den exportör som inte omfattas av betalning av dessa importtullar. |
| --- | --- |

(110)

Systemet med varuexport från Indien innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för systemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom krediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar som betalats på kapitalvaror, vilket minskar de tullinkomster som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Dessutom ger en kredit inom ramen för systemet en förmån till den exportör som inte omfattas av betalning av dessa importtullar.

| (111) | Systemet med varuexport från Indien är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(111)

Systemet med varuexport från Indien är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen.

3.6.5   Beräkning av subventionens storlek

Beräkning av subventionens storlek

| (112) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknade kommissionen storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som konstaterats för mottagaren under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt utfärdar de indiska myndigheterna en tullkredit som den exporterande tillverkaren bokför som en kortfristig fordran som denne när som helst kan avräkna. Detta utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii) i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling. Mot bakgrund av ovanstående ansåg kommissionen det lämpligt att förmånerna inom ramen för systemet med varuexport från Indien beräknas som summan av de belopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för systemet under översynsperioden. |
| --- | --- |

(112)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknade kommissionen storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som konstaterats för mottagaren under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt utfärdar de indiska myndigheterna en tullkredit som den exporterande tillverkaren bokför som en kortfristig fordran som denne när som helst kan avräkna. Detta utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a ii) i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling. Mot bakgrund av ovanstående ansåg kommissionen det lämpligt att förmånerna inom ramen för systemet med varuexport från Indien beräknas som summan av de belopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för systemet under översynsperioden.

| (113) | I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den produkt som översynen gäller under översynsperioden (täljare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(113)

I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den produkt som översynen gäller under översynsperioden (täljare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (114) | Den subventionsmarginal som fastställdes av kommissionen inom ramen för detta system under översynsperioden uppgick till 1,90 % för Dhunseri-koncernen respektive 1,93 % för Reliance. |
| --- | --- |

(114)

Den subventionsmarginal som fastställdes av kommissionen inom ramen för detta system under översynsperioden uppgick till 1,90 % för Dhunseri-koncernen respektive 1,93 % för Reliance.

3.6.6   Synpunkter på meddelandet av uppgifter

Synpunkter på meddelandet av uppgifter

| (115) | Indiens myndigheter påstod att systemet med varuexport från Indien inte är utjämningsbart eftersom 1) systemet är i linje med bestämmelserna i punkterna g–h i bilaga I läst tillsammans med bestämmelserna i bilaga II i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder och 2) tullkrediter är kreditnoter som enbart ger en förmån till innehavaren när krediten utnyttjas för att avräkna importtullar. |
| --- | --- |

(115)

Indiens myndigheter påstod att systemet med varuexport från Indien inte är utjämningsbart eftersom 1) systemet är i linje med bestämmelserna i punkterna g–h i bilaga I läst tillsammans med bestämmelserna i bilaga II i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder och 2) tullkrediter är kreditnoter som enbart ger en förmån till innehavaren när krediten utnyttjas för att avräkna importtullar.

| (116) | Vad gäller det första skälet lade de indiska myndigheterna inte fram någon bevisning. Endast påståendet att det grundläggande syftet med systemet med varuexport från Indien skulle vara att tillhandahålla exportörer stöd för att avräkna infrastrukturella brister och tillhörande kostnader/skatter och att ge lika villkor räcker inte för att visa att detta system är, i enlighet med bestämmelserna i punkterna g–h i bilaga I, läst tillsammans med bestämmelserna i bilaga II till WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. I fråga om det andra skälet erinras det om, såsom förklarats i skäl 108, att en tullkredit, så snart den levererats från de indiska myndigheterna till förmånstagaren inom systemet med varuexport från Indien, när som helst kan användas för att avräkna vissa tullar eller skatter, eller säljas vidare till en annan aktör, eftersom tullkrediter kan överföras fritt. Därför anses det att de indiska myndigheterna tillhandahåller förmånstagaren inom systemet med varuexport från Indien en förmån vid den tidpunkt då tullkrediten levereras. Detta verkar också vara den tolkning som används inom indiska redovisningsprinciper eftersom det ekonomiska värdet av tullkrediterna bokförs som en kortfristig fordran så snart tullkrediten levererats av Indiens myndigheter, såsom förklaras i skäl 112, och inte vid den tidpunkt då den faktiskt används för att avräkna en tull eller skatt. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(116)

Vad gäller det första skälet lade de indiska myndigheterna inte fram någon bevisning. Endast påståendet att det grundläggande syftet med systemet med varuexport från Indien skulle vara att tillhandahålla exportörer stöd för att avräkna infrastrukturella brister och tillhörande kostnader/skatter och att ge lika villkor räcker inte för att visa att detta system är, i enlighet med bestämmelserna i punkterna g–h i bilaga I, läst tillsammans med bestämmelserna i bilaga II till WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. I fråga om det andra skälet erinras det om, såsom förklarats i skäl 108, att en tullkredit, så snart den levererats från de indiska myndigheterna till förmånstagaren inom systemet med varuexport från Indien, när som helst kan användas för att avräkna vissa tullar eller skatter, eller säljas vidare till en annan aktör, eftersom tullkrediter kan överföras fritt. Därför anses det att de indiska myndigheterna tillhandahåller förmånstagaren inom systemet med varuexport från Indien en förmån vid den tidpunkt då tullkrediten levereras. Detta verkar också vara den tolkning som används inom indiska redovisningsprinciper eftersom det ekonomiska värdet av tullkrediterna bokförs som en kortfristig fordran så snart tullkrediten levererats av Indiens myndigheter, såsom förklaras i skäl 112, och inte vid den tidpunkt då den faktiskt används för att avräkna en tull eller skatt. Påståendet avvisades därför.

3.7   Gujarats system för befrielse från elektricitetsskatt (Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme)

Gujarats system för befrielse från elektricitetsskatt (Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme

| (117) | Kommissionen fann att ett företag utnyttjade denna åtgärd under översynsperioden. Undersökningen fastställde dock att den förmån som erhölls var försumbar, och denna åtgärd analyserades därför inte vidare. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen fann att ett företag utnyttjade denna åtgärd under översynsperioden. Undersökningen fastställde dock att den förmån som erhölls var försumbar, och denna åtgärd analyserades därför inte vidare.

4.   DE UTJÄMNINGSBARA SUBVENTIONERNAS STORLEK

DE UTJÄMNINGSBARA SUBVENTIONERNAS STORLEK

| (118) | Kommissionen erinrar om att subventionernas storlek, som fastställts för DPL och Reliance genom genomförandeförordning (EU) 2015/1350, var 3,2 % respektive 6,2 %, vilket innebar utjämningstullar på 35,69 EUR/ton respektive 69,39 EUR/ton. |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen erinrar om att subventionernas storlek, som fastställts för DPL och Reliance genom genomförandeförordning (EU) 2015/1350, var 3,2 % respektive 6,2 %, vilket innebar utjämningstullar på 35,69 EUR/ton respektive 69,39 EUR/ton.

| (119) | Under de aktuella partiella interimsöversynerna fann kommissionen att mängden utjämningssubventioner uttryckt som andel av värdet var 2,3 % för Dhunseri-koncernen och 4 % för Reliance. Såsom förklaras i skälen 27–30 fastställdes subventionsnivån för Dhunseri-koncernen, såsom rapporteras i tabellen nedan, genom sammanslagning av uppgifter från IDIPL och MPPL, de två exporterande tillverkarna av PET-plast inom koncernen under undersökningsperioden.

  Tabell


  Nivåer för de enskilda utjämnade subventionerna | Tullrestitutionssystemet | Förmånstullar vid import av kapitalvaror | Systemet med varuexport från Indien | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dhunseri-koncernen:






  — | Dhunseri Petrochem Limited |

(119)

Under de aktuella partiella interimsöversynerna fann kommissionen att mängden utjämningssubventioner uttryckt som andel av värdet var 2,3 % för Dhunseri-koncernen och 4 % för Reliance. Såsom förklaras i skälen 27–30 fastställdes subventionsnivån för Dhunseri-koncernen, såsom rapporteras i tabellen nedan, genom sammanslagning av uppgifter från IDIPL och MPPL, de två exporterande tillverkarna av PET-plast inom koncernen under undersökningsperioden.

Tabell

Tabell

Nivåer för de enskilda utjämnade subventionerna

Nivåer för de enskilda utjämnade subventionerna

Tullrestitutionssystemet

Förmånstullar vid import av kapitalvaror

Systemet med varuexport från Indien

Totalt

Dhunseri-koncernen:

—

Dhunseri Petrochem Limited

| — | IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited |
| --- | --- |

—

IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited

| — | Micro Polypet Pvt. Ltd |
| --- | --- |

—

Micro Polypet Pvt. Ltd

0,38 %

0,11 %

1,90 %

2,3 %

Reliance

1,67 %

0,45 %

1,93 %

4,0 %

| (120) | De utjämningsåtgärder som för närvarande är i kraft består av en specifik tull. På grundval av de subventionsnivåer som beskrivs i tabellen ovan fastställde därför kommissionen följande specifika utjämningstullar: 18,73 EUR/ton för Dhunseri-koncernen och 29,21 EUR/ton för Reliance. |
| --- | --- |

(120)

De utjämningsåtgärder som för närvarande är i kraft består av en specifik tull. På grundval av de subventionsnivåer som beskrivs i tabellen ovan fastställde därför kommissionen följande specifika utjämningstullar: 18,73 EUR/ton för Dhunseri-koncernen och 29,21 EUR/ton för Reliance.

| (121) | I enlighet med skäl 16 ovan bedömde kommissionen behovet av att ändra tullsatsen för alla övriga företag i Indien, vilket är 69,40 EUR/ton. I detta avseende erinras det om att den högsta gällande tullsatsen mot indiska exporterande tillverkare, som uppgår till 74,60 EUR/ton, införts mot Pearl Engineering Polymers Ltd, en tillverkare som inte omfattades av de nuvarande översynerna. Eftersom den högsta tullsatsen inte ändras i de nuvarande översynerna var det inte befogat med någon ändring av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag” i Indien. |
| --- | --- |

(121)

I enlighet med skäl 16 ovan bedömde kommissionen behovet av att ändra tullsatsen för alla övriga företag i Indien, vilket är 69,40 EUR/ton. I detta avseende erinras det om att den högsta gällande tullsatsen mot indiska exporterande tillverkare, som uppgår till 74,60 EUR/ton, införts mot Pearl Engineering Polymers Ltd, en tillverkare som inte omfattades av de nuvarande översynerna. Eftersom den högsta tullsatsen inte ändras i de nuvarande översynerna var det inte befogat med någon ändring av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag” i Indien.

5.   DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS VARAKTIGHET NÄR DET GÄLLER SUBVENTIONERING

DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS VARAKTIGHET NÄR DET GÄLLER SUBVENTIONERING

| (122) | I enlighet med artikel 19.4 i grundförordningen undersöktes om de omständigheter som rör subventioneringen förändrades väsentligt under översynsperioden och om de ändrade omständigheterna var av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(122)

I enlighet med artikel 19.4 i grundförordningen undersöktes om de omständigheter som rör subventioneringen förändrades väsentligt under översynsperioden och om de ändrade omständigheterna var av bestående karaktär.

| (123) | Kommissionen fastställde att de berörda exporterande tillverkarna fortsatte att erhålla utjämningsbara subventioner från de indiska myndigheterna under översynsperioden, dock i olika nivåer. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen fastställde att de berörda exporterande tillverkarna fortsatte att erhålla utjämningsbara subventioner från de indiska myndigheterna under översynsperioden, dock i olika nivåer.

| (124) | Vad gäller Reliance var de viktigaste subventionerna i fråga om subventionsnivåer under översynsperioden tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien. Det finns inga tecken på att dessa subventioner kommer att upphöra under överskådlig framtid. Båda subventionerna ger en förmån som beräknas som en fast procentandel av exporternas fob-värde och det finns inga indikationer på att de respektive subventionsnivåerna kommer att ändras inom en nära framtid. |
| --- | --- |

(124)

Vad gäller Reliance var de viktigaste subventionerna i fråga om subventionsnivåer under översynsperioden tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien. Det finns inga tecken på att dessa subventioner kommer att upphöra under överskådlig framtid. Båda subventionerna ger en förmån som beräknas som en fast procentandel av exporternas fob-värde och det finns inga indikationer på att de respektive subventionsnivåerna kommer att ändras inom en nära framtid.

| (125) | Vad gäller tullrestitutionssystemet minskade de indiska myndigheterna subventionsnivån flera gånger under de senaste sju åren då det sjönk från 5,5 % av fob-värdet under 2011 till 3,9 % under 2012, 3,0 % under 2013, 2,4 % under 2014, 1,9 % under 2015 och slutligen 1,5 % under översynsperioden. Enligt webbplatsen för centralstyrelsen för punktskatter och tull (21) har nivån inte ändrats sedan dess. |
| --- | --- |

(125)

Vad gäller tullrestitutionssystemet minskade de indiska myndigheterna subventionsnivån flera gånger under de senaste sju åren då det sjönk från 5,5 % av fob-värdet under 2011 till 3,9 % under 2012, 3,0 % under 2013, 2,4 % under 2014, 1,9 % under 2015 och slutligen 1,5 % under översynsperioden. Enligt webbplatsen för centralstyrelsen för punktskatter och tull (21) har nivån inte ändrats sedan dess.

21

| (126) | Vad gäller systemet med varuexport från Indien har den nivå på 2 % av fob-värdet som blev tillämplig på PET-plast i oktober 2015, såsom förklaras i skäl 106, varit fortsatt oförändrad sedan dess, enligt webbplatsen för generaldirektoratet för utrikeshandel (22). |
| --- | --- |

(126)

Vad gäller systemet med varuexport från Indien har den nivå på 2 % av fob-värdet som blev tillämplig på PET-plast i oktober 2015, såsom förklaras i skäl 106, varit fortsatt oförändrad sedan dess, enligt webbplatsen för generaldirektoratet för utrikeshandel (22).

22

| (127) | Vad gäller systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror förväntas ingen betydande förändring av subventionsnivån efter översynsperioden antingen eftersom a) det inte fanns några indikationer på några viktiga planerade importer av kapitalvaror eller b) eftersom alla förmåner som tilldelats enligt denna subvention sprids ut över ett stort antal år som motsvarar avskrivningstiden för kapitalvarorna (mellan 18 och 25 år i Indien). |
| --- | --- |

(127)

Vad gäller systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror förväntas ingen betydande förändring av subventionsnivån efter översynsperioden antingen eftersom a) det inte fanns några indikationer på några viktiga planerade importer av kapitalvaror eller b) eftersom alla förmåner som tilldelats enligt denna subvention sprids ut över ett stort antal år som motsvarar avskrivningstiden för kapitalvarorna (mellan 18 och 25 år i Indien).

| (128) | Systemet med förhandstillstånd var Reliances största källa till subventioner under den senaste interimsöversyn som nämns i skäl 7, vilket slogs fast i genomförandeförordning (EU) 2015/1350. Såsom beskrivs i skäl 46 ovan användes systemet med förhandstillstånd knappt alls under undersökningsperioden för den nuvarande översynen eftersom de flesta exporter omfattades av tullrestitutionssystemet, som inte kunde användas tillsammans med systemet med förhandstillstånd. Systemet med förhandstillstånd är fortsatt tillgängligt, och det kan inte uteslutas att Reliance börjar använda det igen i framtiden, men detta skulle automatiskt leda till en minskning av de förmåner som erhålls från tullrestitutionssystemet, eftersom varje exporttransaktion endast kan dra nytta av en av de två subventionerna. |
| --- | --- |

(128)

Systemet med förhandstillstånd var Reliances största källa till subventioner under den senaste interimsöversyn som nämns i skäl 7, vilket slogs fast i genomförandeförordning (EU) 2015/1350. Såsom beskrivs i skäl 46 ovan användes systemet med förhandstillstånd knappt alls under undersökningsperioden för den nuvarande översynen eftersom de flesta exporter omfattades av tullrestitutionssystemet, som inte kunde användas tillsammans med systemet med förhandstillstånd. Systemet med förhandstillstånd är fortsatt tillgängligt, och det kan inte uteslutas att Reliance börjar använda det igen i framtiden, men detta skulle automatiskt leda till en minskning av de förmåner som erhålls från tullrestitutionssystemet, eftersom varje exporttransaktion endast kan dra nytta av en av de två subventionerna.

| (129) | I enlighet med skälen 125–128 fann man inga belägg för att utjämningssystemen kommer att avslutas eller att deras subventionsnivåer kommer att öka eller minska i framtiden. På grundval av detta drog kommissionen slutsatsen att de omständigheter som ledde till Reliances nya subventionsnivå är av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(129)

I enlighet med skälen 125–128 fann man inga belägg för att utjämningssystemen kommer att avslutas eller att deras subventionsnivåer kommer att öka eller minska i framtiden. På grundval av detta drog kommissionen slutsatsen att de omständigheter som ledde till Reliances nya subventionsnivå är av bestående karaktär.

| (130) | Under undersökningsperioden för den nuvarande interimsöversynen fick Reliance mindre subventioner än under den senaste interimsöversyn som nämns i skäl 7, vilket slogs fast i genomförandeförordning (EU) 2015/1350, eftersom de subventionsnivåer som konstaterades minskade från 6,2 % till 4 %. På grundval av skäl 129 är det även troligt att Reliance kommer att fortsätta att ta emot subventioner på ett belopp som är mindre än vad som fastställts i genomförandeförordning (EU) 2015/1350. Kommissionen drog därför slutsatsen att fortsättningen av de befintliga åtgärderna skulle resultera i en tullnivå som är högre än den skadevållande, utjämningsbara subventioneringen. Nivån på de gällande åtgärderna bör därför ändras för att avspegla den nya situationen. |
| --- | --- |

(130)

Under undersökningsperioden för den nuvarande interimsöversynen fick Reliance mindre subventioner än under den senaste interimsöversyn som nämns i skäl 7, vilket slogs fast i genomförandeförordning (EU) 2015/1350, eftersom de subventionsnivåer som konstaterades minskade från 6,2 % till 4 %. På grundval av skäl 129 är det även troligt att Reliance kommer att fortsätta att ta emot subventioner på ett belopp som är mindre än vad som fastställts i genomförandeförordning (EU) 2015/1350. Kommissionen drog därför slutsatsen att fortsättningen av de befintliga åtgärderna skulle resultera i en tullnivå som är högre än den skadevållande, utjämningsbara subventioneringen. Nivån på de gällande åtgärderna bör därför ändras för att avspegla den nya situationen.

| (131) | Vad gäller Dhunseri-koncernen fastställdes i skälen 27–30 i undersökningen att koncernens struktur ändrats betydligt. Framför allt ägde koncernen två PET-anläggningar under översynsperioden, jämfört med en enda under föregående interimsöversyn. Omorganiseringen, som utfördes inom ramen för ett partnerskap med IVL, involverade flera juridiska åtgärder under en period på nästan två år och slutfördes med största sannolikhet när den godkändes av högsta domstolen i Kolkata i december 2017. Kommissionen ansåg därför att förändringen av strukturen var av bestående karaktär. Slutsatsen blev därför att de gällande åtgärderna bör ändras för att avspegla den nya situationen, även mot bakgrund av de tidigare slutsatserna om den aktuella (och lägre) subventionsnivå som man funnit under dessa översyner. |
| --- | --- |

(131)

Vad gäller Dhunseri-koncernen fastställdes i skälen 27–30 i undersökningen att koncernens struktur ändrats betydligt. Framför allt ägde koncernen två PET-anläggningar under översynsperioden, jämfört med en enda under föregående interimsöversyn. Omorganiseringen, som utfördes inom ramen för ett partnerskap med IVL, involverade flera juridiska åtgärder under en period på nästan två år och slutfördes med största sannolikhet när den godkändes av högsta domstolen i Kolkata i december 2017. Kommissionen ansåg därför att förändringen av strukturen var av bestående karaktär. Slutsatsen blev därför att de gällande åtgärderna bör ändras för att avspegla den nya situationen, även mot bakgrund av de tidigare slutsatserna om den aktuella (och lägre) subventionsnivå som man funnit under dessa översyner.

6.   ÅTGÄRDERNAS FORM

ÅTGÄRDERNAS FORM

| (132) | Såsom förklarats i skäl 120 utgörs de ändrade åtgärderna av specifika tullar. De specifika tullarna beräknas på grundval av uppgifter från översynsperioden och ligger därför kvar på samma nivå oavsett hur exportpriset utvecklas. |
| --- | --- |

(132)

Såsom förklarats i skäl 120 utgörs de ändrade åtgärderna av specifika tullar. De specifika tullarna beräknas på grundval av uppgifter från översynsperioden och ligger därför kvar på samma nivå oavsett hur exportpriset utvecklas.

| (133) | Som kontrast till att subventionerna ger de största subventionsbeloppen under den ursprungliga undersökningen, ger dock de två huvudsakliga subventionssystemen (tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien) ekonomiska fördelar under översynsperioden som är direkt proportionerliga i förhållande till exportpriset. Dessa två subventioner står för 97 % respektive 89 % av den totala subventioneringen av Dhunseri-koncernen och Reliance under översynsperioden. Detta betyder att storleken på de utjämningsbara subventionerna ökar automatiskt i linje med en ökning av exportpriset. Därför verkar specifika tullar inte på lämpligt sätt balansera den faktiska subventionsnivån som de två exporterande tillverkarna drog nytta av. |
| --- | --- |

(133)

Som kontrast till att subventionerna ger de största subventionsbeloppen under den ursprungliga undersökningen, ger dock de två huvudsakliga subventionssystemen (tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien) ekonomiska fördelar under översynsperioden som är direkt proportionerliga i förhållande till exportpriset. Dessa två subventioner står för 97 % respektive 89 % av den totala subventioneringen av Dhunseri-koncernen och Reliance under översynsperioden. Detta betyder att storleken på de utjämningsbara subventionerna ökar automatiskt i linje med en ökning av exportpriset. Därför verkar specifika tullar inte på lämpligt sätt balansera den faktiska subventionsnivån som de två exporterande tillverkarna drog nytta av.

| (134) | På grundval av detta ansåg kommissionen, i motsats till den ursprungliga undersökningen, att specifika tullar inte längre nödvändigtvis är den mest lämpliga form av åtgärder med tanke på dessa omständigheter. Man kan dock inte räkna med någon förändring av åtgärdernas form inom ramen för de nuvarande interimsöversynerna, eftersom en sådan förändring skulle behöva gälla alla indiska exporterande tillverkare, medan de nuvarande interimsöversynerna endast omfattar t fastställandet av subventionsnivån för två exporterande tillverkare. Därför har kommissionen beslutat att bibehålla åtgärdernas nuvarande form. |
| --- | --- |

(134)

På grundval av detta ansåg kommissionen, i motsats till den ursprungliga undersökningen, att specifika tullar inte längre nödvändigtvis är den mest lämpliga form av åtgärder med tanke på dessa omständigheter. Man kan dock inte räkna med någon förändring av åtgärdernas form inom ramen för de nuvarande interimsöversynerna, eftersom en sådan förändring skulle behöva gälla alla indiska exporterande tillverkare, medan de nuvarande interimsöversynerna endast omfattar t fastställandet av subventionsnivån för två exporterande tillverkare. Därför har kommissionen beslutat att bibehålla åtgärdernas nuvarande form.

7.   PRISÅTAGANDEN

PRISÅTAGANDEN

| (135) | Efter utlämnandet av uppgifter inkom IDIPL med ett prisåtagande. Åtagandet tillbakavisades eftersom subventionernas art skapar en situation där tillämpningen av åtaganden om ett minimiimportpris skulle ha lett till ökad subventionering. Detta förklaras av att subventioneringens nivå inom tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien, som gemensamt utgör 95 % av subventioneringen, beror på fob-värdet av de produkter som exporteras inom ramen för dessa system. Strukturen för den koncern som IDIPL tillhör skulle dessutom ha gjort en effektiv övervakning av företaget praktiskt omöjlig. |
| --- | --- |

(135)

Efter utlämnandet av uppgifter inkom IDIPL med ett prisåtagande. Åtagandet tillbakavisades eftersom subventionernas art skapar en situation där tillämpningen av åtaganden om ett minimiimportpris skulle ha lett till ökad subventionering. Detta förklaras av att subventioneringens nivå inom tullrestitutionssystemet och systemet med varuexport från Indien, som gemensamt utgör 95 % av subventioneringen, beror på fob-värdet av de produkter som exporteras inom ramen för dessa system. Strukturen för den koncern som IDIPL tillhör skulle dessutom ha gjort en effektiv övervakning av företaget praktiskt omöjlig.

| (136) | Denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättades genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(136)

Denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättades genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den relevanta raden i tabellen om Dhunseri Petrochem Limited i artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 461/2013 ska ersättas med följande:

| Land | Företag | Utjämningstullsats (EUR/ton) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Indien | Dhunseri Petrochem Limited | 18,73 | A585 |
| Indien | IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited | 18,73 | C380 |
| Indien | Micro Polypet Pvt. Ltd | 18,73 | C381 ” |

Land

Företag

Utjämningstullsats (EUR/ton)

Taric-tilläggsnummer

”Indien

Dhunseri Petrochem Limited

18,73

A585

Indien

IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited

18,73

C380

Indien

Micro Polypet Pvt. Ltd

18,73

C381 ”

Artikel 2

Den relevanta raden i tabellen om Reliance Industries Limited i artikel 1.2 i rådets genomförandeförordning (EU) nr 461/2013 ska ersättas med följande:

| Land | Företag | Utjämningstullsats (EUR/ton) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Indien | Reliance Industries Limited | 29,21 | A181 ” |

Land

Företag

Utjämningstullsats (EUR/ton)

Taric-tilläggsnummer

”Indien

Reliance Industries Limited

29,21

A181 ”

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 oktober 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2321 av den 12 december 2017 om ändring av förordning (EU) 2016/1036 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen och förordning (EU) 2016/1037 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 338, 19.12.2017, s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 2603/2000 av den 27 november 2000 om införande av en slutgiltig utjämningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien, Malaysia och Thailand samt om avslutande av antisubventionsförfarandet rörande import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indonesien, Republiken Korea och Taiwan (EGT L 301, 30.11.2000, s. 1).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1645/2005 av den 6 oktober 2005 om ändring av förordning (EG) nr 2603/2000 rörande införande av en slutgiltig utjämningstull på import av ett visst slags polyetentereftalat med ursprung bl.a. i Indien (EUT L 266, 11.10.2005, s. 1).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 193/2007 av den 22 februari 2007 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Republiken Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 2026/97 (EUT L 59, 27.2.2007, s. 34).

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 1286/2008 av den 16 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 193/2007 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien och om ändring av förordning (EG) nr 192/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Indien (EUT L 340, 19.12.2008, s. 1).

6

(7)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 906/2011 av den 2 september 2011 om ändring av förordning (EG) nr 193/2007 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien och om ändring av förordning (EG) nr 192/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Indien (EUT L 232, 9.9.2011, s. 19).

7

(8)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 559/2012 av den 26 juni 2012 om avslutande av den partiella interimsöversynen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bland annat Indien (EUT L 168, 28.6.2012, s. 6).

8

(9)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 461/2013 av den 21 maj 2013 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 597/2009 (EUT L 137, 23.5.2013, s. 1).

9

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1350 av den 3 augusti 2015 om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 461/2013 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat (PET-plast) med ursprung i Indien (EUT L 208, 5.8.2015, s. 10).

10

(11)  Kommissionens beslut 2000/745/EG av den 29 november 2000 om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet och antisubventionsförfarandet rörande import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Republiken Indien, Republiken Indonesien, Malaysia, Republiken Korea, Taiwan och Konungariket Thailand (EGT L 301, 30.11.2000, s. 88).

11

(12)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/109/EU av den 4 februari 2014 om upphävande av kommissionens beslut 2000/745/EG om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet och antisubventionsförfarandet rörande import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bland annat Indien (EUT L 59, 28.2.2014, s. 35).

12

(13)  Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av polyetentereftalat (PET) med ursprung i Indien (2017/C 216/05) (EUT C 216, 6.7.2017, s. 30).

13

(14)  Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av polyetentereftalat (PET) med ursprung i Indien (2017/C 216/04) (EUT C 216, 6.7.2017, s. 26).

14

(15)  http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/formatted-htmls/cs-rulee (läst den 13 juli 2018).

15

(16)  [Ska publiceras i Indiens officiella tidning, specialutgåva, del ii, avsnitt 3, punkt i], avdelningen för statsinkomster vid Indiens finansdepartement, meddelande nr 88/ 2017-CUSTOMS (N.T.) New Delhi, 21 september, 2017. Se http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2017/cs-nt2017/csnt88-2017.pdf (läst den 13 juli 2018).

16

(17)  Cirkulär nr 24/2001-Cus. 20 april, 2001 F.NO.605/47/2001-DBK, avdelningen för statsinkomster vid Indiens finansdepartement, deklaration enligt regel 12.1 a ii) i restitutionsregler för utnyttjande av All Industry Rate (AIR) of Drawback. Se särskilt avsnitten 2 och 3 i deklarationen enligt regel 12.1 a ii) i restitutionsreglerna för utnyttjande av AIR of Drawback, som finns på: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus, läst den 7 juni 2018.

17

All Industry Rate (AIR) of Drawback

AIR of Drawback

(18)  I de indiska myndigheternas meddelande nr 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) av den 16 november 2015 fastställs att den restitutionssats som gäller för fob-värdet på export av PET-plast (klassificerat med tulltaxenummer 390701) ska vara 1,9 % från och med den 23 november 2015. Se http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2015/cs-nt2015/csnt110-2015 och bilagan med tabell http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2015.pdf (läst den 13 juli 2018).

18

(19)  I de indiska myndigheternas meddelande nr 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) av den 31 oktober 2016 fastställs att den restitutionssats som gäller för fob-värdet på export av PET-plast (klassificerat med tulltaxenummer 3907) ska vara 1,5 % från och med den 15 november 2016. Se http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2016/cs-nt2016/csnt131-u-2016.pdf och bilagan med tabell http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2016.pdf (läst den 13 juli 2018).

19

(20)  Denna funktion lyfts fram av relevanta lagar och regler som gäller för systemet, till exempel i cirkulärskrivelse nr 24/2001, tullen, 20 april, 2001 F.NO.605/47/2001-DBK, avdelningen för statsinkomster vid Indiens finansdepartement, deklaration enligt regel 12.1 a ii) i restitutionsregler för utnyttjande av AIR of Drawback. C, finns på: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus, läst den 7 juni 2018, särskilt avsnitten 2 och 3 i deklarationen enligt regel 12.1 a ii) i restitutionsreglerna för utnyttjande av AIR of Drawback.

20

AIR of Drawback

AIR of Drawback

(21)  Nivåerna enligt tullrestitutionssystemet finns tillgängliga på http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-idx (läst den 4 juni 2018).

21

(22)  Nivåerna för systemet med varuexport från Indien finns tillgängliga på http://dgftcom.nic.in/licasp/MEIS/meisitemdetail2016.asp under ITC-kod 3907 (läst den 4 juni 2018).

22

---

| 2.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 246/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 246/20

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/1469

av den 1 oktober 2018

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryska federationen och Ukraina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 2320/97 (2) införde rådet antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bl.a. Ryska federationen (nedan kallad Ryssland). Genom kommissionens beslut 2000/70/EG (3) godtogs åtaganden från en exportör i Ryssland. Genom förordning (EG) nr 348/2000 (4) införde rådet antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Republiken Kroatien (nedan kallad Kroatien) och Ukraina. Genom rådets förordning (EG) nr 1322/2004 (5) beslöt man av försiktighetsskäl att inte längre tillämpa de gällande åtgärderna beträffande import från bl.a. Ryssland på grund av att vissa unionstillverkare tidigare hade varit inblandade i konkurrenshämmande verksamhet (se skäl 9 i den förordningen). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 2320/97 (2) införde rådet antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bl.a. Ryska federationen (nedan kallad Ryssland). Genom kommissionens beslut 2000/70/EG (3) godtogs åtaganden från en exportör i Ryssland. Genom förordning (EG) nr 348/2000 (4) införde rådet antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Republiken Kroatien (nedan kallad Kroatien) och Ukraina. Genom rådets förordning (EG) nr 1322/2004 (5) beslöt man av försiktighetsskäl att inte längre tillämpa de gällande åtgärderna beträffande import från bl.a. Ryssland på grund av att vissa unionstillverkare tidigare hade varit inblandade i konkurrenshämmande verksamhet (se skäl 9 i den förordningen).

2

Ryssland

3

4

Kroatien

5

| (2) | Efter en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen ändrade rådet genom förordning (EG) nr 258/2005 (6) de slutgiltiga åtgärder som införts genom rådets förordning (EG) nr 348/2000, upphävde möjligheten till befrielse från tullarna som föreskrivs i artikel 2 i samma förordning samt införde en antidumpningstull på 38,8 % på import av produkter från Kroatien och en antidumpningstull på 64,1 % på import av produkter från Ukraina, med undantag av import från Dnepropetrovsk Tube Works som pålades en antidumpningstull på 51,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Efter en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen ändrade rådet genom förordning (EG) nr 258/2005 (6) de slutgiltiga åtgärder som införts genom rådets förordning (EG) nr 348/2000, upphävde möjligheten till befrielse från tullarna som föreskrivs i artikel 2 i samma förordning samt införde en antidumpningstull på 38,8 % på import av produkter från Kroatien och en antidumpningstull på 64,1 % på import av produkter från Ukraina, med undantag av import från Dnepropetrovsk Tube Works som pålades en antidumpningstull på 51,9 %.

6

| (3) | Genom beslut 2005/133/EG (7) upphävde kommissionen partiellt och tillfälligt de slutgiltiga åtgärderna för Kroatien och Ukraina under en period av nio månader med verkan från och med den 18 februari 2005. Det partiella tillfälliga upphävandet förlängdes med ytterligare ett år genom rådets förordning (EG) nr 1866/2005 (8). |
| --- | --- |

(3)

Genom beslut 2005/133/EG (7) upphävde kommissionen partiellt och tillfälligt de slutgiltiga åtgärderna för Kroatien och Ukraina under en period av nio månader med verkan från och med den 18 februari 2005. Det partiella tillfälliga upphävandet förlängdes med ytterligare ett år genom rådets förordning (EG) nr 1866/2005 (8).

7

8

| (4) | Genom förordning (EG) nr 954/2006 (9) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör med ursprung i bl.a. Kroatien, Ryssland och Ukraina, upphävde förordning (EG) nr 2320/97 och rådets förordning (EG) nr 348/2000 samt avslutade dels interimsöversynen och översynen vid giltighetens utgång av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bl.a. Ryssland, dels interimsöversynen av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Kroatien, Ryssland och Ukraina. |
| --- | --- |

(4)

Genom förordning (EG) nr 954/2006 (9) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör med ursprung i bl.a. Kroatien, Ryssland och Ukraina, upphävde förordning (EG) nr 2320/97 och rådets förordning (EG) nr 348/2000 samt avslutade dels interimsöversynen och översynen vid giltighetens utgång av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bl.a. Ryssland, dels interimsöversynen av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Kroatien, Ryssland och Ukraina.

9

| (5) | Genom sin dom av den 16 februari 2012 i de förenade målen C-191/09 och C-200/09 P, Rådet och kommissionen mot Interpipe Niko Tube och Interpipe NTRP, ogillade domstolen rådets överklagan (10) av förstainstansrättens dom av den 10 mars 2009 och ogiltigförklarade artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 954/2006 vad gäller den del av en antidumpningstull på produkter som tillverkats av Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT och Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (tillsammans kallade Interpipe-koncernen) som överskred den antidumpningstull som skulle ha varit tillämplig om det inte hade gjorts en justering av exportpriset med hänsyn till en provision som utgick när försäljningen ägde rum genom den närstående handlaren Sepco SA (11). I enlighet med artikel 266 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vidtog kommissionen nödvändiga åtgärder för att följa domarna och räknade om antidumpningstullsatsen för Interpipe-koncernen i enlighet med instruktionerna från förstainstansrätten och domstolen. Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 540/2012 (12) korrigerades de delar av förordning (EG) nr 954/2006 som befunnits vara oförenliga med grundförordningen och som således lett till att delar av den förordningen ogiltigförklarats. Förordningen innebar att alla andra slutsatser i förordning (EG) nr 954/2006 förblir giltiga. Efter omräkning fastställdes därmed den gällande antidumpningstullen för Interpipe-koncernen för den berörda produkten till 17,7 %. |
| --- | --- |

(5)

Genom sin dom av den 16 februari 2012 i de förenade målen C-191/09 och C-200/09 P, Rådet och kommissionen mot Interpipe Niko Tube och Interpipe NTRP, ogillade domstolen rådets överklagan (10) av förstainstansrättens dom av den 10 mars 2009 och ogiltigförklarade artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 954/2006 vad gäller den del av en antidumpningstull på produkter som tillverkats av Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT och Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (tillsammans kallade Interpipe-koncernen) som överskred den antidumpningstull som skulle ha varit tillämplig om det inte hade gjorts en justering av exportpriset med hänsyn till en provision som utgick när försäljningen ägde rum genom den närstående handlaren Sepco SA (11). I enlighet med artikel 266 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vidtog kommissionen nödvändiga åtgärder för att följa domarna och räknade om antidumpningstullsatsen för Interpipe-koncernen i enlighet med instruktionerna från förstainstansrätten och domstolen. Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 540/2012 (12) korrigerades de delar av förordning (EG) nr 954/2006 som befunnits vara oförenliga med grundförordningen och som således lett till att delar av den förordningen ogiltigförklarats. Förordningen innebar att alla andra slutsatser i förordning (EG) nr 954/2006 förblir giltiga. Efter omräkning fastställdes därmed den gällande antidumpningstullen för Interpipe-koncernen för den berörda produkten till 17,7 %.

Rådet och kommissionen mot Interpipe Niko Tube och Interpipe NTRP

10

Interpipe-koncernen

11

12

| (6) | Genom genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 (13) införde rådet, efter en översyn vid giltighetstidens utgång, slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör med ursprung i Ryssland och Ukraina och avslutade antidumpningsåtgärderna mot import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien (nedan kallad den föregående översynen vid giltighetstidens utgång). |
| --- | --- |

(6)

Genom genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 (13) införde rådet, efter en översyn vid giltighetstidens utgång, slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör med ursprung i Ryssland och Ukraina och avslutade antidumpningsåtgärderna mot import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien (nedan kallad den föregående översynen vid giltighetstidens utgång).

13

den föregående översynen vid giltighetstidens utgång

| (7) | Efter partiella interimsöversyner i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen ändrade rådet, genom genomförandeförordning (EU) nr 795/2012 (14) och genomförandeförordning (EU) nr 1269/2012 (15), de slutgiltiga åtgärder som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 i fråga om ett antal ryska och ukrainska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(7)

Efter partiella interimsöversyner i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen ändrade rådet, genom genomförandeförordning (EU) nr 795/2012 (14) och genomförandeförordning (EU) nr 1269/2012 (15), de slutgiltiga åtgärder som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 i fråga om ett antal ryska och ukrainska exporterande tillverkare.

14

15

| (8) | Gällande antidumpningstullar är 35,8 % för import med ursprung i Ryssland, med undantag för Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant och OAO Seversky Tube Works (28,7 %) samt 25,7 % för import med ursprung i Ukraina, med undantag för OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), LLC Interpipe Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (13,8 %). |
| --- | --- |

(8)

Gällande antidumpningstullar är 35,8 % för import med ursprung i Ryssland, med undantag för Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant och OAO Seversky Tube Works (28,7 %) samt 25,7 % för import med ursprung i Ukraina, med undantag för OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), LLC Interpipe Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (13,8 %).

1.2   Inledande av en översyn vid giltighetens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetens utgång

| (9) | Den 4 juli 2017 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (16) att en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen skulle inledas beträffande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa sömlösa rör med ursprung i Ryssland och Ukraina. |
| --- | --- |

(9)

Den 4 juli 2017 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (16) att en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen skulle inledas beträffande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa sömlösa rör med ursprung i Ryssland och Ukraina.

tillkännagivande om inledande

Europeiska unionens officiella tidning

16

| (10) | Översynen inleddes efter en välgrundad begäran som inlämnades den 30 mars 2017 av Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (nedan kallad sökanden) som företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 25 %, av unionens samlade produktion av vissa sömlösa rör. Begäran grundades på påståendet att det är sannolikt att dumpningen fortsätter i Ukraina och återkommer i Ryssland, och att skadan för unionsindustrin återkommer om åtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(10)

Översynen inleddes efter en välgrundad begäran som inlämnades den 30 mars 2017 av Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (nedan kallad sökanden) som företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 25 %, av unionens samlade produktion av vissa sömlösa rör. Begäran grundades på påståendet att det är sannolikt att dumpningen fortsätter i Ukraina och återkommer i Ryssland, och att skadan för unionsindustrin återkommer om åtgärderna upphör att gälla.

sökanden

1.3   Parallell partiell interimsöversyn

Parallell partiell interimsöversyn

| (11) | Den 7 maj 2018 inledde kommissionen en partiell interimsöversyn av import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i bl.a. Ukraina, i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen (17). Den partiella interimsöversynen hade begärts av en grupp av exporterande tillverkare i Ukraina, Interpipe-koncernen, och den är begränsad i omfattning till undersökningen av dumpning när det gäller sökanden. |
| --- | --- |

(11)

Den 7 maj 2018 inledde kommissionen en partiell interimsöversyn av import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i bl.a. Ukraina, i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen (17). Den partiella interimsöversynen hade begärts av en grupp av exporterande tillverkare i Ukraina, Interpipe-koncernen, och den är begränsad i omfattning till undersökningen av dumpning när det gäller sökanden.

17

1.4   Undersökning

Undersökning

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (12) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 juli 2016–30 juni 2017 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2014 till och med översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(12)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 juli 2016–30 juni 2017 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2014 till och med översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

ÖP

skadeundersökningsperioden

Berörda parter

Berörda parter

| (13) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, importörerna, kända användare, företrädarna för exportländerna, sökanden och de unionstillverkare som nämndes i begäran om att en översyn skulle inledas. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, importörerna, kända användare, företrädarna för exportländerna, sökanden och de unionstillverkare som nämndes i begäran om att en översyn skulle inledas. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (14) | Med tanke på det stora antalet exporterande tillverkare i Ryssland och Ukraina och det stora antalet importörer, angavs inledningsvis i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att inom 15 dagar efter inledandet av förfarandet ge sig till känna och tillhandahålla kommissionen de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(14)

Med tanke på det stora antalet exporterande tillverkare i Ryssland och Ukraina och det stora antalet importörer, angavs inledningsvis i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att inom 15 dagar efter inledandet av förfarandet ge sig till känna och tillhandahålla kommissionen de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande.

| (15) | Bara två ryska exporterande tillverkare (TMK-koncernen och ChTPZ-koncernen, nedan kallade de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare) och en ukrainsk exporterande tillverkare (Interpipe-koncernen) gav sig till känna inom tidsfristen. Därför beslutades det att stickprov inte skulle tillämpas för exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(15)

Bara två ryska exporterande tillverkare (TMK-koncernen och ChTPZ-koncernen, nedan kallade de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare) och en ukrainsk exporterande tillverkare (Interpipe-koncernen) gav sig till känna inom tidsfristen. Därför beslutades det att stickprov inte skulle tillämpas för exporterande tillverkare.

de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare

| (16) | Ingen importör lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villig att samarbeta med kommissionen. Fyra importörer skickade dock in bidrag vid inledningen av förfarandet. Därför beslutade kommissionen att inte tillämpa något stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(16)

Ingen importör lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villig att samarbeta med kommissionen. Fyra importörer skickade dock in bidrag vid inledningen av förfarandet. Därför beslutade kommissionen att inte tillämpa något stickprovsförfarande.

| (17) | I tillkännagivandet om inledande hade kommissionen även uppgett att den provisoriskt hade valt ut ett urval av unionstillverkare, i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen. Före inledandet hade tolv unionstillverkare lämnat de upplysningar som begärdes för urvalet och var villiga att samarbeta med kommissionen. På grundval av detta hade kommissionen gjort ett provisoriskt urval av tre tillverkare som befanns vara representativa för unionsindustrin med avseende på produktionsvolym och försäljning av den likadana produkten i unionen. |
| --- | --- |

(17)

I tillkännagivandet om inledande hade kommissionen även uppgett att den provisoriskt hade valt ut ett urval av unionstillverkare, i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen. Före inledandet hade tolv unionstillverkare lämnat de upplysningar som begärdes för urvalet och var villiga att samarbeta med kommissionen. På grundval av detta hade kommissionen gjort ett provisoriskt urval av tre tillverkare som befanns vara representativa för unionsindustrin med avseende på produktionsvolym och försäljning av den likadana produkten i unionen.

| (18) | Efter otillräckligt samarbete från en av unionstillverkarna i urvalet och tillämpning av bestämmelsen i artikel 18 i grundförordningen på detta företag, ersatte kommissionen den provisoriskt utvalda tillverkaren i fråga med två andra unionstillverkare. Därför består det slutgiltiga urvalet av unionstillverkare av Arcelor Mittal Tubular Products, Benteler Steel Tube GmbH, Dalmine SpA och Zeleziarne Podbrezova a.s. |
| --- | --- |

(18)

Efter otillräckligt samarbete från en av unionstillverkarna i urvalet och tillämpning av bestämmelsen i artikel 18 i grundförordningen på detta företag, ersatte kommissionen den provisoriskt utvalda tillverkaren i fråga med två andra unionstillverkare. Därför består det slutgiltiga urvalet av unionstillverkare av Arcelor Mittal Tubular Products, Benteler Steel Tube GmbH, Dalmine SpA och Zeleziarne Podbrezova a.s.

Frågeformulär

Frågeformulär

| (19) | Frågeformulär skickades därför till de fem utvalda unionstillverkarna (totalt av det ursprungliga och slutgiltiga urvalet), till fyra importörer, till de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare och till Interpipe-koncernen. |
| --- | --- |

(19)

Frågeformulär skickades därför till de fem utvalda unionstillverkarna (totalt av det ursprungliga och slutgiltiga urvalet), till fyra importörer, till de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare och till Interpipe-koncernen.

| (20) | Ingen av de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare svarade på frågeformuläret. De ryska myndigheterna informerades om den bristande samarbetsviljan och kommissionens avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

Ingen av de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare svarade på frågeformuläret. De ryska myndigheterna informerades om den bristande samarbetsviljan och kommissionens avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen.

| (21) | Båda tillverkarna skickade dock synpunkter där de ifrågasatte korrektheten i begäran och motsatte sig en fortsättning av åtgärderna. |
| --- | --- |

(21)

Båda tillverkarna skickade dock synpunkter där de ifrågasatte korrektheten i begäran och motsatte sig en fortsättning av åtgärderna.

| (22) | De fem unionstillverkarna och den enda samarbetande ukrainska exporterande tillverkaren inkom med svar på frågeformuläret. De fyra unionsimportörerna svarade inte på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(22)

De fem unionstillverkarna och den enda samarbetande ukrainska exporterande tillverkaren inkom med svar på frågeformuläret. De fyra unionsimportörerna svarade inte på frågeformuläret.

Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (23) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag: | Unionstillverkare:







  — | Arcelor Mittal Tubular Products, Ostrava, Tjeckien. |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

Unionstillverkare:

Unionstillverkare

—

Arcelor Mittal Tubular Products, Ostrava, Tjeckien.

| — | Benteler Steel Tube GmbH, Paderborn, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Benteler Steel Tube GmbH, Paderborn, Tyskland.

| — | Dalmine SpA, Bergamo, Italien. |
| --- | --- |

—

Dalmine SpA, Bergamo, Italien.

| — | Zeleziarne Podbrezova a.s., Podbrezova, Slovakien och dess närstående handlare Pipex Italia SpA, Arona, Italien och Slavrur Sp. z o.o., Stalowa Wola, Polen. |
| --- | --- |

—

Zeleziarne Podbrezova a.s., Podbrezova, Slovakien och dess närstående handlare Pipex Italia SpA, Arona, Italien och Slavrur Sp. z o.o., Stalowa Wola, Polen.

| — | Vallourec Deutschland GmbH, Boulogne Billancourt, Frankrike. |
| --- | --- |

—

Vallourec Deutschland GmbH, Boulogne Billancourt, Frankrike.

| | Exporterande tillverkare i Ukraina:







  — | Interpipe-koncernen (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukraina) och deras närstående handelsföretag LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukraina, Interpipe Europe SA, Lugano, Schweiz och Interpipe Central Trade GmbH, Frankfurt, Tyskland). |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Ukraina:

Exporterande tillverkare i Ukraina

—

Interpipe-koncernen (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukraina) och deras närstående handelsföretag LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukraina, Interpipe Europe SA, Lugano, Schweiz och Interpipe Central Trade GmbH, Frankfurt, Tyskland).

Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (24) | Den 13 juli 2018 meddelade kommissionen de viktigaste omständigheter och överväganden som skulle utgöra grunden för att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Ryssland och Ukraina. |
| --- | --- |

(24)

Den 13 juli 2018 meddelade kommissionen de viktigaste omständigheter och överväganden som skulle utgöra grunden för att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Ryssland och Ukraina.

| (25) | Synpunkter togs emot från de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare, från Interpipe-koncernen, från Ukrainas beskickning vid Europeiska unionen och från Rysslands ständiga beskickning vid Europeiska unionen. Den 8 augusti 2018 hölls ett hörande mellan de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare och Rysslands ständiga beskickning vid Europeiska unionen och kommissionens avdelningar. Samma dag hölls ett hörande mellan Interpipe-koncernen och kommissionens avdelningar. Mot bakgrund av de synpunkter som lämnats av Interpipe-koncernen tillhandahölls företaget ytterligare två meddelanden om analysen av Ukraina och vissa företagsspecifika problem. |
| --- | --- |

(25)

Synpunkter togs emot från de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare, från Interpipe-koncernen, från Ukrainas beskickning vid Europeiska unionen och från Rysslands ständiga beskickning vid Europeiska unionen. Den 8 augusti 2018 hölls ett hörande mellan de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare och Rysslands ständiga beskickning vid Europeiska unionen och kommissionens avdelningar. Samma dag hölls ett hörande mellan Interpipe-koncernen och kommissionens avdelningar. Mot bakgrund av de synpunkter som lämnats av Interpipe-koncernen tillhandahölls företaget ytterligare två meddelanden om analysen av Ukraina och vissa företagsspecifika problem.

| (26) | Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(26)

Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (27) | Den berörda produkten är densamma som i den senaste undersökningen som ledde till att de gällande åtgärderna infördes, dvs. vissa sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter som inte överstiger 406,4 mm med ett motsvarande kolvärde (CEV) på högst 0,86 enligt formeln från International Institute of Welding (IIW) och kemiska analyser (18) med ursprung i Ryssland och Ukraina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 (19) (Taric-nummer 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 och 7304599320). |
| --- | --- |

(27)

Den berörda produkten är densamma som i den senaste undersökningen som ledde till att de gällande åtgärderna infördes, dvs. vissa sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter som inte överstiger 406,4 mm med ett motsvarande kolvärde (CEV) på högst 0,86 enligt formeln från International Institute of Welding (IIW) och kemiska analyser (18) med ursprung i Ryssland och Ukraina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 (19) (Taric-nummer 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 och 7304599320).

18

den berörda produkten

19

| (28) | Den berörda produkten har en mängd olika tillämpningsområden, t.ex. i linjerör för att transportera vätskor, inom byggnadsindustrin, i mekaniska föremål, i gasrör och rör i värmepannor samt i s.k. oil and country tubular goods (OCTG-rör) för borrning och ledningar för oljeindustrin. |
| --- | --- |

(28)

Den berörda produkten har en mängd olika tillämpningsområden, t.ex. i linjerör för att transportera vätskor, inom byggnadsindustrin, i mekaniska föremål, i gasrör och rör i värmepannor samt i s.k. oil and country tubular goods (OCTG-rör) för borrning och ledningar för oljeindustrin.

| (29) | Sömlösa rör av järn eller stål levereras till användarna i många olika former. De kan t.ex. vara galvaniserade, gängade, levereras som gröna rör (dvs. utan föregående värmebehandling), ha särskilda ändar, olika tvärsnitt och vara måttanpassade eller inte. Det finns inga standardmått för rören, vilket är förklaringen till att de flesta sömlösa rör av järn eller stål tillverkas efter kundens önskemål. Rören sammanfogas normalt sett genom svetsning. I särskilda fall kan de emellertid sammanfogas genom gängning eller användas ensamma, även om de fortfarande är svetsbara. Undersökningen visade att alla sömlösa rör av järn eller stål har samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. |
| --- | --- |

(29)

Sömlösa rör av järn eller stål levereras till användarna i många olika former. De kan t.ex. vara galvaniserade, gängade, levereras som gröna rör (dvs. utan föregående värmebehandling), ha särskilda ändar, olika tvärsnitt och vara måttanpassade eller inte. Det finns inga standardmått för rören, vilket är förklaringen till att de flesta sömlösa rör av järn eller stål tillverkas efter kundens önskemål. Rören sammanfogas normalt sett genom svetsning. I särskilda fall kan de emellertid sammanfogas genom gängning eller användas ensamma, även om de fortfarande är svetsbara. Undersökningen visade att alla sömlösa rör av järn eller stål har samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (30) | I likhet med vad som fastställdes i den senaste undersökningen bekräftades det vid denna översyn vid giltighetens utgång att den produkt som exporteras till unionen från Ryssland och Ukraina har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Ryssland och Ukraina och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna, och de anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(30)

I likhet med vad som fastställdes i den senaste undersökningen bekräftades det vid denna översyn vid giltighetens utgång att den produkt som exporteras till unionen från Ryssland och Ukraina har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Ryssland och Ukraina och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna, och de anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (31) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.1   Ryssland

Ryssland

3.1.1   Dumpning under översynsperioden

Dumpning under översynsperioden

3.1.1.1   Inledande anmärkningar

| (32) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Ryssland. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Ryssland.

| (33) | Eftersom ingen rysk exporterande tillverkare var samarbetsvillig, såsom nämns i skäl 20, grundade kommissionen sin övergripande analys, inklusive beräkningen av dumpning, på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom ingen rysk exporterande tillverkare var samarbetsvillig, såsom nämns i skäl 20, grundade kommissionen sin övergripande analys, inklusive beräkningen av dumpning, på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.

| (34) | Därmed bedömde man sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning genom att använda information i begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång, tillsammans med andra informationskällor såsom information som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen, information från de skriftliga bidrag som mottagits, däribland rysk exportstatistik från den ryska federala tullförvaltningen (20) och statistiska uppgifter från specialistwebbplatsen Metal Expert (21). |
| --- | --- |

(34)

Därmed bedömde man sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning genom att använda information i begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång, tillsammans med andra informationskällor såsom information som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen, information från de skriftliga bidrag som mottagits, däribland rysk exportstatistik från den ryska federala tullförvaltningen (20) och statistiska uppgifter från specialistwebbplatsen Metal Expert (21).

20

21

| (35) | Det ryska bristande samarbetet gjorde att det blev omöjligt för kommissionen att jämföra normalvärdet med exportpriset utefter produkttyp. Därför fastställdes både normalvärdet och exportpriset genom användning av genomsnittliga värden, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Det ryska bristande samarbetet gjorde att det blev omöjligt för kommissionen att jämföra normalvärdet med exportpriset utefter produkttyp. Därför fastställdes både normalvärdet och exportpriset genom användning av genomsnittliga värden, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

3.1.1.2   Normalvärde

| (36) | För att fastställa ett normalvärde använde kommissionen samma metod som den som använts av sökanden i begäran. Denna metod baseras på de ryska inhemska prisuppgifter som finns tillgängliga på Metal Experts webbplats. Kommissionen använde därmed genomsnittliga inhemska priser från fabrik i Ryssland, enligt Metal Expert, för 12 månader från juli 2016 till juni 2017. |
| --- | --- |

(36)

För att fastställa ett normalvärde använde kommissionen samma metod som den som använts av sökanden i begäran. Denna metod baseras på de ryska inhemska prisuppgifter som finns tillgängliga på Metal Experts webbplats. Kommissionen använde därmed genomsnittliga inhemska priser från fabrik i Ryssland, enligt Metal Expert, för 12 månader från juli 2016 till juni 2017.

3.1.1.3   Exportpris

| (37) | Exportpris till unionen fastställdes enligt kommissionens 14.6-databas. |
| --- | --- |

(37)

Exportpris till unionen fastställdes enligt kommissionens 14.6-databas.

3.1.1.4   Jämförelse

| (38) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån från fabrik. Normalvärdet justerades upp enligt den metod som tillhandahållits av sökanden (22) och på basis av den information som fanns tillgänglig på Metal Experts webbplats. Exportpriset justerades ner till nivån från fabrik. I detta syfte drogs leveranskostnader, försäkring och provision av på grundval av information som fanns tillgänglig i begäran. |
| --- | --- |

(38)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån från fabrik. Normalvärdet justerades upp enligt den metod som tillhandahållits av sökanden (22) och på basis av den information som fanns tillgänglig på Metal Experts webbplats. Exportpriset justerades ner till nivån från fabrik. I detta syfte drogs leveranskostnader, försäkring och provision av på grundval av information som fanns tillgänglig i begäran.

22

3.1.1.5   Dumpning

| (39) | På grundval av ovanstående beräknade kommissionen en dumpningsmarginal för rysk export till unionen på omkring 33 %. Importnivåerna under översynsperioden var dock relativt begränsade och stod för 0,6 % av unionens förbrukning. |
| --- | --- |

(39)

På grundval av ovanstående beräknade kommissionen en dumpningsmarginal för rysk export till unionen på omkring 33 %. Importnivåerna under översynsperioden var dock relativt begränsade och stod för 0,6 % av unionens förbrukning.

3.1.1.6   Synpunkter efter det slutgiltiga meddelandet

| (40) | Efter meddelandet av uppgifter inkom de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare tillsammans med synpunkter till kommissionens allmänna informationsdokument. |
| --- | --- |

(40)

Efter meddelandet av uppgifter inkom de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare tillsammans med synpunkter till kommissionens allmänna informationsdokument.

| (41) | Båda företagen ifrågasatte de befintliga åtgärdernas laglighet. För det första påstod de att de ursprungliga åtgärderna var olagliga eftersom kommissionen hade tillämpat en kostnadsjustering av normalvärdet baserat på artikel 2.5 i grundförordningen, vilket man påstod skulle vara olagligt enligt WTO:s överprövningsorgans rättspraxis (23). För det andra påstod de att kommissionens sätt att arbeta med översyner vid giltighetstidens utgång, varigenom kommissionen inte får några företagsspecifika undersökningsresultat (24), strider mot syftet med grundförordningen och WTO:s antidumpningsavtal. |
| --- | --- |

(41)

Båda företagen ifrågasatte de befintliga åtgärdernas laglighet. För det första påstod de att de ursprungliga åtgärderna var olagliga eftersom kommissionen hade tillämpat en kostnadsjustering av normalvärdet baserat på artikel 2.5 i grundförordningen, vilket man påstod skulle vara olagligt enligt WTO:s överprövningsorgans rättspraxis (23). För det andra påstod de att kommissionens sätt att arbeta med översyner vid giltighetstidens utgång, varigenom kommissionen inte får några företagsspecifika undersökningsresultat (24), strider mot syftet med grundförordningen och WTO:s antidumpningsavtal.

23

24

| (42) | Det första påståendet avvisades eftersom det avser beräkningen av den ursprungliga tullsatsen, som faller utanför det aktuella förfarandets omfattning. I avsaknad av samarbete från de ryska exporterande tillverkarna behövde man använda bestämmelserna i artikel 18 vid denna översyn vid giltighetens utgång. Vad gäller det andra påståendet underlät de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare att styrka skälen till att landsomfattande avgöranden skulle vara olagliga i fråga om översyner vid giltighetstidens utgång. Även detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(42)

Det första påståendet avvisades eftersom det avser beräkningen av den ursprungliga tullsatsen, som faller utanför det aktuella förfarandets omfattning. I avsaknad av samarbete från de ryska exporterande tillverkarna behövde man använda bestämmelserna i artikel 18 vid denna översyn vid giltighetens utgång. Vad gäller det andra påståendet underlät de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare att styrka skälen till att landsomfattande avgöranden skulle vara olagliga i fråga om översyner vid giltighetstidens utgång. Även detta påstående avvisades därför.

| (43) | Vad gäller specifika delar av undersökningen ifrågasatte de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare först kommissionens tillämpning av artikel 18 i grundförordningen och påstod att kommissionen hade förbisett information som skickats in av dem under undersökningens gång. |
| --- | --- |

(43)

Vad gäller specifika delar av undersökningen ifrågasatte de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare först kommissionens tillämpning av artikel 18 i grundförordningen och påstod att kommissionen hade förbisett information som skickats in av dem under undersökningens gång.

| (44) | Vad gäller tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen uppmuntrades alla kända ryska exporterande tillverkare att fylla i det frågeformulär som var avsett för exporterande tillverkare efter inledandet (25). Rysslands ständiga beskickning vid Europeiska unionen mottog dessutom de blanka frågeformulären och uppmanades att kontakta (eller informera kommissionen om) andra ryska tillverkare som kommissionen eventuellt inte kände till på dagen för inledandet, så att de skulle få möjlighet att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(44)

Vad gäller tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen uppmuntrades alla kända ryska exporterande tillverkare att fylla i det frågeformulär som var avsett för exporterande tillverkare efter inledandet (25). Rysslands ständiga beskickning vid Europeiska unionen mottog dessutom de blanka frågeformulären och uppmanades att kontakta (eller informera kommissionen om) andra ryska tillverkare som kommissionen eventuellt inte kände till på dagen för inledandet, så att de skulle få möjlighet att delta i undersökningen.

25

| (45) | De två koncernerna med ryska exporterande tillverkare som gav sig till känna informerade kommissionen den 21 augusti 2017 om att de hade beslutat att inte fullt ut samarbeta i undersökningen och angav att de hade beslutat att inte svara på frågeformuläret och frivilligt begränsa sitt deltagande till att endast lämna in viss information (såsom tillverkning och kapacitet samt exportpriser till tredje marknader) och synpunkter kring vissa aspekter av undersökningen. De två koncernerna med ryska exporterande tillverkare fick ändå ett frågeformulär och inbjöds att fylla i det. I brevet som medföljde denna inbjudan gavs de ryska exporterande tillverkarna otvetydig information om att kommissionen skulle tillämpa artikel 18 i grundförordningen vid avsaknad av svar på frågeformuläret. Inga svar på frågeformuläret togs emot från någon av dem. |
| --- | --- |

(45)

De två koncernerna med ryska exporterande tillverkare som gav sig till känna informerade kommissionen den 21 augusti 2017 om att de hade beslutat att inte fullt ut samarbeta i undersökningen och angav att de hade beslutat att inte svara på frågeformuläret och frivilligt begränsa sitt deltagande till att endast lämna in viss information (såsom tillverkning och kapacitet samt exportpriser till tredje marknader) och synpunkter kring vissa aspekter av undersökningen. De två koncernerna med ryska exporterande tillverkare fick ändå ett frågeformulär och inbjöds att fylla i det. I brevet som medföljde denna inbjudan gavs de ryska exporterande tillverkarna otvetydig information om att kommissionen skulle tillämpa artikel 18 i grundförordningen vid avsaknad av svar på frågeformuläret. Inga svar på frågeformuläret togs emot från någon av dem.

| (46) | Mot denna bakgrund informerade kommissionen de ryska myndigheterna om sin avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen den 22 mars 2018. |
| --- | --- |

(46)

Mot denna bakgrund informerade kommissionen de ryska myndigheterna om sin avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen den 22 mars 2018.

| (47) | Kommissionen betonade dock, vid hörandet den 8 augusti 2018, att den inte hade förbisett den information som skickats in av de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare, vilket dessa felaktigt påstod. Kommissionen förklarade att den hade dubbelkontrollerat de uppgifter som tillhandahållits av de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare i fråga om kapacitet och tillverkning mot offentligt tillgängliga uppgifter, nämligen Metal Expert. Kommissionen använde uppgifterna från den ryska exportstatistik som mottagits från de exporterande tillverkarna, såsom förklaras i skäl 34. Därför avvisades påståendet att kommissionen skulle ha förbisett den information som inlämnades av de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen betonade dock, vid hörandet den 8 augusti 2018, att den inte hade förbisett den information som skickats in av de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare, vilket dessa felaktigt påstod. Kommissionen förklarade att den hade dubbelkontrollerat de uppgifter som tillhandahållits av de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare i fråga om kapacitet och tillverkning mot offentligt tillgängliga uppgifter, nämligen Metal Expert. Kommissionen använde uppgifterna från den ryska exportstatistik som mottagits från de exporterande tillverkarna, såsom förklaras i skäl 34. Därför avvisades påståendet att kommissionen skulle ha förbisett den information som inlämnades av de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare.

| (48) | De två koncernerna med ryska exporterande tillverkare noterade också att de hade bjudit in kommissionen att utföra kontrollbesök för de begränsade uppgifter som de hade tillhandahållit och att inget kontrollbesök hade gjorts. |
| --- | --- |

(48)

De två koncernerna med ryska exporterande tillverkare noterade också att de hade bjudit in kommissionen att utföra kontrollbesök för de begränsade uppgifter som de hade tillhandahållit och att inget kontrollbesök hade gjorts.

| (49) | Enligt artikel 16 i grundförordningen ska kontrollbesök utföras där kommissionen finner det lämpligt och i avsaknad av ett lämpligt svar i tid kan kommissionen välja att inte utföra något sådant kontrollbesök. På grundval av detta och med tanke på att det saknades ett riktigt svar på frågeformuläret, ansåg kommissionen att inget kontrollbesök skulle göras. |
| --- | --- |

(49)

Enligt artikel 16 i grundförordningen ska kontrollbesök utföras där kommissionen finner det lämpligt och i avsaknad av ett lämpligt svar i tid kan kommissionen välja att inte utföra något sådant kontrollbesök. På grundval av detta och med tanke på att det saknades ett riktigt svar på frågeformuläret, ansåg kommissionen att inget kontrollbesök skulle göras.

3.1.2   Sannolikhet för att dumpningen återkommer eller fortsätter om åtgärderna upphävs

Sannolikhet för att dumpningen återkommer eller fortsätter om åtgärderna upphävs

| (50) | Såsom fastställts ovan upptäcktes det att Ryssland fortsatte med dumpningen under översynsperioden, men importen under denna period var relativt begränsad. Därför analyserade kommissionen sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de nuvarande antidumpningsåtgärderna skulle tillåtas löpa ut. När man gjorde detta tittade man på tillverkning och outnyttjad kapacitet i Ryssland, unionsmarknadens attraktionskraft och ryska exportörers beteende på andra marknader. |
| --- | --- |

(50)

Såsom fastställts ovan upptäcktes det att Ryssland fortsatte med dumpningen under översynsperioden, men importen under denna period var relativt begränsad. Därför analyserade kommissionen sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de nuvarande antidumpningsåtgärderna skulle tillåtas löpa ut. När man gjorde detta tittade man på tillverkning och outnyttjad kapacitet i Ryssland, unionsmarknadens attraktionskraft och ryska exportörers beteende på andra marknader.

3.1.2.1   Outnyttjad kapacitet

| (51) | Efter det slutliga meddelandet ifrågasatte de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare kommissionens undersökningsresultat vad gäller outnyttjad kapacitet i Ryssland. I synnerhet påstod koncernerna att kommissionen hade överskattat den outnyttjade kapaciteten i Ryssland. Denna outnyttjade kapacitet baserades på marknadsinformation (Metal Expert) och beräknades vara mer än 550 000 ton. |
| --- | --- |

(51)

Efter det slutliga meddelandet ifrågasatte de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare kommissionens undersökningsresultat vad gäller outnyttjad kapacitet i Ryssland. I synnerhet påstod koncernerna att kommissionen hade överskattat den outnyttjade kapaciteten i Ryssland. Denna outnyttjade kapacitet baserades på marknadsinformation (Metal Expert) och beräknades vara mer än 550 000 ton.

| (52) | Vid hörandet den 8 augusti 2018 förklarade kommissionen de uppgifter den hade använt för att räkna fram den siffra som rapporterades i det allmänna informationsdokumentet, dvs. allmänt tillgängliga uppgifter (såsom inkluderats i filen) vid tiden för framtagningen av det allmänna informationsdokumentet. Efter de synpunkter som mottagits och de diskussioner som förts vid hörandet inbjöd kommissionen de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare att inkomma med de mest uppdaterade och detaljerade uppgifter om tillverkning och kapacitet som de hade tillgängliga. De två koncernerna med ryska exporterande tillverkare inkom med denna information (hämtad från Metal Expert) till kommissionen den 10 augusti 2018. För att beräkna tillverkningskapaciteten använde därför kommissionen de uppdaterade uppgifterna från Metal Expert som tillhandahållits av de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare i bidraget från den 10 augusti 2018. |
| --- | --- |

(52)

Vid hörandet den 8 augusti 2018 förklarade kommissionen de uppgifter den hade använt för att räkna fram den siffra som rapporterades i det allmänna informationsdokumentet, dvs. allmänt tillgängliga uppgifter (såsom inkluderats i filen) vid tiden för framtagningen av det allmänna informationsdokumentet. Efter de synpunkter som mottagits och de diskussioner som förts vid hörandet inbjöd kommissionen de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare att inkomma med de mest uppdaterade och detaljerade uppgifter om tillverkning och kapacitet som de hade tillgängliga. De två koncernerna med ryska exporterande tillverkare inkom med denna information (hämtad från Metal Expert) till kommissionen den 10 augusti 2018. För att beräkna tillverkningskapaciteten använde därför kommissionen de uppdaterade uppgifterna från Metal Expert som tillhandahållits av de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare i bidraget från den 10 augusti 2018.

| (53) | De uppdaterade siffrorna om outnyttjad kapacitet som inhämtats på detta sätt visade på en outnyttjad kapacitet i Ryssland, under översynsperioden, på 350 000–380 000 ton. Denna betydande överkapacitet står för mer än 25 % av unionens förbrukning. |
| --- | --- |

(53)

De uppdaterade siffrorna om outnyttjad kapacitet som inhämtats på detta sätt visade på en outnyttjad kapacitet i Ryssland, under översynsperioden, på 350 000–380 000 ton. Denna betydande överkapacitet står för mer än 25 % av unionens förbrukning.

3.1.2.2   Unionsmarknadens attraktionskraft

| (54) | Undersökningen har bekräftat att unionsmarknaden är attraktiv för ryska tillverkare av följande skäl: |
| --- | --- |

(54)

Undersökningen har bekräftat att unionsmarknaden är attraktiv för ryska tillverkare av följande skäl:

| (55) | För det första är unionsmarknaden stor nog (med en förbrukning på över 1,3 miljoner ton under översynsperioden och 1,5 miljoner ton under 2014) att betraktas som en av världens största marknader för sömlösa rör av järn och stål. |
| --- | --- |

(55)

För det första är unionsmarknaden stor nog (med en förbrukning på över 1,3 miljoner ton under översynsperioden och 1,5 miljoner ton under 2014) att betraktas som en av världens största marknader för sömlösa rör av järn och stål.

| (56) | För det andra har Amerikas förenta stater (nedan kallade Förenta staterna) infört åtgärder genom avsnitt 232 i Trade Expansion Act från 1962 i form av 25 % tull på stålprodukter (26), som även omfattar den berörda produkten och som kan medföra att rysk export till en av landets största exportmarknader åtminstone delvis begränsas. Detta skulle i sin tur göra unionsmarknaden mer attraktiv, vilket skapar risken att viss omläggning av handeln sker till EU. |
| --- | --- |

(56)

För det andra har Amerikas förenta stater (nedan kallade Förenta staterna) infört åtgärder genom avsnitt 232 i Trade Expansion Act från 1962 i form av 25 % tull på stålprodukter (26), som även omfattar den berörda produkten och som kan medföra att rysk export till en av landets största exportmarknader åtminstone delvis begränsas. Detta skulle i sin tur göra unionsmarknaden mer attraktiv, vilket skapar risken att viss omläggning av handeln sker till EU.

Förenta staterna

Trade Expansion Act

26

| (57) | I fråga om priser visar prisunderskridandet under översynsperioden (se skäl 137 nedan) att den genomsnittliga prisnivån på ryska importer till unionsmarknaden ligger under prisnivån för unionstillverkare, och därför är det sannolikt att exporterna kommer att fortsätta att öka om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(57)

I fråga om priser visar prisunderskridandet under översynsperioden (se skäl 137 nedan) att den genomsnittliga prisnivån på ryska importer till unionsmarknaden ligger under prisnivån för unionstillverkare, och därför är det sannolikt att exporterna kommer att fortsätta att öka om åtgärderna skulle upphävas.

| (58) | Med tanke på de relativt låga importnivåerna till unionen under översynsperioden (8 663 ton) analyserade kommissionen även exportpriserna från Ryssland till andra tredje marknader under översynsperioden, enligt officiell rysk exportstatistik från den ryska federala tullförvaltningen, och jämförde dessa prisnivåer med importpriserna till unionen. Analysen visade att Ryssland sålde på flera av sina främsta exportmarknader till priser som liknade eller till och med var lägre än priserna på exporter som dumpats på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(58)

Med tanke på de relativt låga importnivåerna till unionen under översynsperioden (8 663 ton) analyserade kommissionen även exportpriserna från Ryssland till andra tredje marknader under översynsperioden, enligt officiell rysk exportstatistik från den ryska federala tullförvaltningen, och jämförde dessa prisnivåer med importpriserna till unionen. Analysen visade att Ryssland sålde på flera av sina främsta exportmarknader till priser som liknade eller till och med var lägre än priserna på exporter som dumpats på unionsmarknaden.

| (59) | Mot bakgrund av de undersökningsresultat som fastställts i skälen 50–58 drog kommissionen slutsatsen att det finns en stor sannolikhet för att dumpade importer från Ryssland skulle återkomma i betydande volymer om åtgärderna tilläts löpa ut. |
| --- | --- |

(59)

Mot bakgrund av de undersökningsresultat som fastställts i skälen 50–58 drog kommissionen slutsatsen att det finns en stor sannolikhet för att dumpade importer från Ryssland skulle återkomma i betydande volymer om åtgärderna tilläts löpa ut.

3.1.2.3   Synpunkter efter det slutgiltiga meddelandet

| (60) | Efter det slutliga meddelandet uppgav koncernerna med ryska exporterande tillverkare att det inte är sannolikt att dumpning skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphävas. De lyfte fram den inhemska ryska marknaden för sömlösa rör av järn och stål och situationen på andra exportmarknader som huvudskälen till sitt bestridande av kommissionens resultat. De ryska exporterande tillverkarna påstod även att kommissionen hade förbisett den (offentligt tillgängliga) information som de tillhandahållit vad gäller prisnivåer till tredjelandsmarknader. |
| --- | --- |

(60)

Efter det slutliga meddelandet uppgav koncernerna med ryska exporterande tillverkare att det inte är sannolikt att dumpning skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphävas. De lyfte fram den inhemska ryska marknaden för sömlösa rör av järn och stål och situationen på andra exportmarknader som huvudskälen till sitt bestridande av kommissionens resultat. De ryska exporterande tillverkarna påstod även att kommissionen hade förbisett den (offentligt tillgängliga) information som de tillhandahållit vad gäller prisnivåer till tredjelandsmarknader.

| (61) | Detta påstående är sakligt felaktigt. Kommissionen informerade de ryska exporterande tillverkarna vid hörandet den 8 augusti 2018 om att den i sin analys hade beaktat den offentligt tillgängliga informationen från den ryska exportstatistiken som lämnats in av de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare (27). Baserat på dessa uppgifter bekräftade kommissionen att prisnivåerna på flera av Rysslands huvudsakliga exportmarknader, som utgjorde en relevant andel av Rysslands totala export av sömlösa rör av järn och stål, låg under landets exportpriser till unionen under översynsperioden (28). Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(61)

Detta påstående är sakligt felaktigt. Kommissionen informerade de ryska exporterande tillverkarna vid hörandet den 8 augusti 2018 om att den i sin analys hade beaktat den offentligt tillgängliga informationen från den ryska exportstatistiken som lämnats in av de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare (27). Baserat på dessa uppgifter bekräftade kommissionen att prisnivåerna på flera av Rysslands huvudsakliga exportmarknader, som utgjorde en relevant andel av Rysslands totala export av sömlösa rör av järn och stål, låg under landets exportpriser till unionen under översynsperioden (28). Påståendet avvisades därför.

27

28

| (62) | De två koncernerna med ryska exporterande tillverkare påstod att kommissionens slutsats om unionsmarknadens storlek, såsom nämns i skäl 55 ovan, var i hög grad överskattad. De påstod även att det finns andra marknader som är mer attraktiva än unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(62)

De två koncernerna med ryska exporterande tillverkare påstod att kommissionens slutsats om unionsmarknadens storlek, såsom nämns i skäl 55 ovan, var i hög grad överskattad. De påstod även att det finns andra marknader som är mer attraktiva än unionsmarknaden.

| (63) | För det första togs unionsmarknadens betydelse särskilt upp vid hörandet den 8 augusti 2018, där representanter för den största ryska tillverkaren erkände att unionsmarknaden verkligen var en av de största marknaderna för den berörda produkten. Det bör understrykas att kommissionen inte tog ställning i fråga om huruvida det kunde finnas mer attraktiva marknader än unionsmarknaden. Kommissionen fastställde snarare att unionsmarknaden var attraktiv för ryska exporterande tillverkare av de anledningar som fastställs i skälen 55–58. |
| --- | --- |

(63)

För det första togs unionsmarknadens betydelse särskilt upp vid hörandet den 8 augusti 2018, där representanter för den största ryska tillverkaren erkände att unionsmarknaden verkligen var en av de största marknaderna för den berörda produkten. Det bör understrykas att kommissionen inte tog ställning i fråga om huruvida det kunde finnas mer attraktiva marknader än unionsmarknaden. Kommissionen fastställde snarare att unionsmarknaden var attraktiv för ryska exporterande tillverkare av de anledningar som fastställs i skälen 55–58.

| (64) | Kommissionen konstaterade även inkonsekvenser mellan den berättande delen av de bidrag som mottagits från ryska exporterande tillverkare och de faktiska sifferuppgifter som finns i dessa bidrag. I synnerhet betonade de ryska exporterande tillverkarna att priserna till vissa länder, såsom Indien, Turkiet och Förenade Arabemiraten fastställs till priser som överstiger exportpriserna till unionen (29). Detta påstående är sakligt felaktigt och motsäger de faktiska siffror som lämnats in av samma parter (30), vilka tydligt visar att priserna till unionen faktiskt var högre under översynsperioden (31). Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen konstaterade även inkonsekvenser mellan den berättande delen av de bidrag som mottagits från ryska exporterande tillverkare och de faktiska sifferuppgifter som finns i dessa bidrag. I synnerhet betonade de ryska exporterande tillverkarna att priserna till vissa länder, såsom Indien, Turkiet och Förenade Arabemiraten fastställs till priser som överstiger exportpriserna till unionen (29). Detta påstående är sakligt felaktigt och motsäger de faktiska siffror som lämnats in av samma parter (30), vilka tydligt visar att priserna till unionen faktiskt var högre under översynsperioden (31). Påståendet avvisades därför.

29

30

31

| (65) | De två koncernerna med ryska exporterande tillverkare ifrågasatte även kommissionens slutsats att det skulle finnas en risk för omläggning av handeln efter tillämpning av Förenta staternas åtgärder enligt avsnitt 232 i Trade Expansion Act och hänvisade även till kommissionens preliminära resultat från den pågående undersökningen om skyddsåtgärder inom EU för vissa stålprodukter, varigenom sömlösa rör av järn och stål provisoriskt uteslöts från tillämpningen av åtgärderna (32). |
| --- | --- |

(65)

De två koncernerna med ryska exporterande tillverkare ifrågasatte även kommissionens slutsats att det skulle finnas en risk för omläggning av handeln efter tillämpning av Förenta staternas åtgärder enligt avsnitt 232 i Trade Expansion Act och hänvisade även till kommissionens preliminära resultat från den pågående undersökningen om skyddsåtgärder inom EU för vissa stålprodukter, varigenom sömlösa rör av järn och stål provisoriskt uteslöts från tillämpningen av åtgärderna (32).

Trade Expansion Act

32

| (66) | Vad gäller undersökningen om skyddsåtgärder inom EU pågår förfarandet fortfarande och sömlösa rör av järn och stål uteslöts provisoriskt från tillämpningen av åtgärderna. Denna provisoriska uteslutning av sömlösa rör av järn och stål från de provisoriska skyddsåtgärderna baserades inte på brist på handelsomläggning (såsom felaktigt påstods av de ryska exporterande tillverkarna), utan baserades på en brist på ökning av importerna (33). |
| --- | --- |

(66)

Vad gäller undersökningen om skyddsåtgärder inom EU pågår förfarandet fortfarande och sömlösa rör av järn och stål uteslöts provisoriskt från tillämpningen av åtgärderna. Denna provisoriska uteslutning av sömlösa rör av järn och stål från de provisoriska skyddsåtgärderna baserades inte på brist på handelsomläggning (såsom felaktigt påstods av de ryska exporterande tillverkarna), utan baserades på en brist på ökning av importerna (33).

33

| (67) | Vad gäller den potentiella effekten av Förenta staternas åtgärder enligt sektion 232 i Trade Expansion Act står kommissionen fast vid att risken för handelsomläggning inte kan uteslutas och att en sådan risk definitivt skulle bli större om åtgärderna som finns på plats skulle tillåtas löpa ut. Det bör noteras att en tull på 25 % i Förenta staterna jämfört med 0 % i unionen, om åtgärderna löpte ut, tydligt skulle göra unionen mer attraktiv för ryska exporterande tillverkare än under nuvarande omständigheter, dvs. tull på plats på båda marknaderna. Därför är importtrenderna till Förenta staterna hittills inte indikativa, med tanke på att unionsåtgärderna fortsatt gäller och att incitamentet att byta marknad kanske inte är så relevant som det skulle vara i avsaknad av åtgärder inom unionen. |
| --- | --- |

(67)

Vad gäller den potentiella effekten av Förenta staternas åtgärder enligt sektion 232 i Trade Expansion Act står kommissionen fast vid att risken för handelsomläggning inte kan uteslutas och att en sådan risk definitivt skulle bli större om åtgärderna som finns på plats skulle tillåtas löpa ut. Det bör noteras att en tull på 25 % i Förenta staterna jämfört med 0 % i unionen, om åtgärderna löpte ut, tydligt skulle göra unionen mer attraktiv för ryska exporterande tillverkare än under nuvarande omständigheter, dvs. tull på plats på båda marknaderna. Därför är importtrenderna till Förenta staterna hittills inte indikativa, med tanke på att unionsåtgärderna fortsatt gäller och att incitamentet att byta marknad kanske inte är så relevant som det skulle vara i avsaknad av åtgärder inom unionen.

Trade Expansion Act

| (68) | Det två koncernerna med ryska exporterande tillverkare påstod även att det var mycket sannolikt att vissa ryska exporterande tillverkare skulle få vissa undantag från Förenta staternas åtgärder enligt sektion 232. Kommissionen noterade att av den bevisning (34) som gjorts tillgänglig för den i fråga om detta kunde ingen slutsats dras om sannolikheten för att en viss rysk tillverkare skulle undantas från åtgärderna. I avsaknad av tydlig bevisning i denna fråga avvisade kommissionen därför påståendet. |
| --- | --- |

(68)

Det två koncernerna med ryska exporterande tillverkare påstod även att det var mycket sannolikt att vissa ryska exporterande tillverkare skulle få vissa undantag från Förenta staternas åtgärder enligt sektion 232. Kommissionen noterade att av den bevisning (34) som gjorts tillgänglig för den i fråga om detta kunde ingen slutsats dras om sannolikheten för att en viss rysk tillverkare skulle undantas från åtgärderna. I avsaknad av tydlig bevisning i denna fråga avvisade kommissionen därför påståendet.

34

| (69) | Slutligen påstod de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare att det, med tanke på de begränsade mängder som exporterats under översynsperioden, inte var sannolikt att ett upphävande av åtgärderna skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning. |
| --- | --- |

(69)

Slutligen påstod de två koncernerna med ryska exporterande tillverkare att det, med tanke på de begränsade mängder som exporterats under översynsperioden, inte var sannolikt att ett upphävande av åtgärderna skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning.

| (70) | Kommissionen hänvisade till sina resultat kring sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning som fastställs i skälen 50–68 och betonade att analysen av sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning är framåtblickande till sin natur. Detta påstående avvisades således. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen hänvisade till sina resultat kring sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning som fastställs i skälen 50–68 och betonade att analysen av sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning är framåtblickande till sin natur. Detta påstående avvisades således.

3.2   Ukraina

Ukraina

3.2.1   Dumpning under översynsperioden

Dumpning under översynsperioden

3.2.1.1   Inledande anmärkningar

| (71) | Det finns tre kända tillverkare av sömlösa rör av järn och stål i Ukraina. En av dem, Interpipe-koncernen, visade samarbetsvilja i samband med undersökningen. Interpipe-koncernen är den absolut största tillverkaren i Ukraina. Enligt handelsstatistik stod koncernens export av sömlösa rör av järn och stål till unionen under översynsperioden för 87 % av den totala importen från Ukraina under perioden (35) och uppgick till 80 711 ton eller 6 % av unionens förbrukning under översynsperioden. De uppgifter som lämnats av Interpipe-koncernen bekräftades på plats i Ukraina samt vid anläggningen för deras närstående handlare i Schweiz och dennes närstående importör i Tyskland. Efter kontrollbesöken korrigerade kommissionen vissa uppgifter som Interpipe-koncernen ursprungligen tillhandahållit, främst i fråga om försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt cif-värden. |
| --- | --- |

(71)

Det finns tre kända tillverkare av sömlösa rör av järn och stål i Ukraina. En av dem, Interpipe-koncernen, visade samarbetsvilja i samband med undersökningen. Interpipe-koncernen är den absolut största tillverkaren i Ukraina. Enligt handelsstatistik stod koncernens export av sömlösa rör av järn och stål till unionen under översynsperioden för 87 % av den totala importen från Ukraina under perioden (35) och uppgick till 80 711 ton eller 6 % av unionens förbrukning under översynsperioden. De uppgifter som lämnats av Interpipe-koncernen bekräftades på plats i Ukraina samt vid anläggningen för deras närstående handlare i Schweiz och dennes närstående importör i Tyskland. Efter kontrollbesöken korrigerade kommissionen vissa uppgifter som Interpipe-koncernen ursprungligen tillhandahållit, främst i fråga om försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt cif-värden.

35

| (72) | Interpipe-koncernen har två helägda exporterande tillverkare som den helt kontrollerar, LLC Interpipe Niko Tube (nedan kallat Niko Tube) och OJSC Interpipe NTRP (nedan kallat NTRP). I överensstämmelse med kommissionens normala praxis beräknades en gemensam dumpningsmarginal för dessa båda exporterande tillverkare. Dumpningsbeloppet beräknades först för varje enskild exporterande tillverkare och sedan fastställdes ett vägt genomsnitt av de enskilda dumpningsmarginalerna på nivån för Interpipe-koncernen. |
| --- | --- |

(72)

Interpipe-koncernen har två helägda exporterande tillverkare som den helt kontrollerar, LLC Interpipe Niko Tube (nedan kallat Niko Tube) och OJSC Interpipe NTRP (nedan kallat NTRP). I överensstämmelse med kommissionens normala praxis beräknades en gemensam dumpningsmarginal för dessa båda exporterande tillverkare. Dumpningsbeloppet beräknades först för varje enskild exporterande tillverkare och sedan fastställdes ett vägt genomsnitt av de enskilda dumpningsmarginalerna på nivån för Interpipe-koncernen.

Niko Tube

NTRP

| (73) | Mot bakgrund av Interpipes betydande exporter till unionen under översynsperioden baserades analysen av om dumpningen skulle fortsätta under perioden främst på de bekräftade uppgifter som tillhandahållits av Interpipe-koncernen. |
| --- | --- |

(73)

Mot bakgrund av Interpipes betydande exporter till unionen under översynsperioden baserades analysen av om dumpningen skulle fortsätta under perioden främst på de bekräftade uppgifter som tillhandahållits av Interpipe-koncernen.

3.2.1.2   Normalvärde

| (74) | Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarar minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under översynsperioden. På grundval av detta fastställdes i undersökningen att försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ för båda exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarar minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under översynsperioden. På grundval av detta fastställdes i undersökningen att försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ för båda exporterande tillverkare.

| (75) | Därefter identifierade kommissionen produkttyper som sålts på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export av Interpipe-koncernen. |
| --- | --- |

(75)

Därefter identifierade kommissionen produkttyper som sålts på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export av Interpipe-koncernen.

| (76) | Kommissionen undersökte därefter om Interpipe-koncernens försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som såldes på export var representativ i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen av produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden under översynsperioden motsvarade minst 5 % av den totala exportvolymen av den identiska eller jämförbara produkttypen. Kommissionen fastställde att försäljningen på hemmamarknaden av de flesta av produkttyperna skedde i representativa mängder. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen undersökte därefter om Interpipe-koncernens försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som såldes på export var representativ i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen av produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden under översynsperioden motsvarade minst 5 % av den totala exportvolymen av den identiska eller jämförbara produkttypen. Kommissionen fastställde att försäljningen på hemmamarknaden av de flesta av produkttyperna skedde i representativa mängder.

| (77) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under översynsperioden, för att avgöra om man kunde använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(77)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under översynsperioden, för att avgöra om man kunde använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (78) | Normalvärdet grundades på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om






  a) | försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna produkttyp, och |
| --- | --- | --- |

(78)

Normalvärdet grundades på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

a)

försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna produkttyp, och

| b) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna för all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen i fråga under översynsperioden.

| (79) | Normalvärdet grundade sig på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp av enbart den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under översynsperioden, om






  a) | volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, eller |
| --- | --- | --- |

(79)

Normalvärdet grundade sig på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp av enbart den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under översynsperioden, om

a)

volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, eller

| b) | det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (80) | Om ingen försäljning av en typ av den likadana produkten förekommit vid normal handel eller om en produkttyp inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden, använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(80)

Om ingen försäljning av en typ av den likadana produkten förekommit vid normal handel eller om en produkttyp inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden, använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (81) | Normalvärdet konstruerades genom att till den genomsnittliga tillverkningskostnaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkares likadana produkt under översynsperioden addera






  a) | de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för varje samarbetsvillig exporterande tillverkares försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under översynsperioden, och |
| --- | --- | --- |

(81)

Normalvärdet konstruerades genom att till den genomsnittliga tillverkningskostnaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkares likadana produkt under översynsperioden addera

a)

de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för varje samarbetsvillig exporterande tillverkares försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under översynsperioden, och

| b) | den vägda genomsnittliga vinst på hemmamarknaden som varje samarbetsvillig exporterande tillverkare gjorde på den likadana produkten vid normal handel under översynsperioden. |
| --- | --- |

b)

den vägda genomsnittliga vinst på hemmamarknaden som varje samarbetsvillig exporterande tillverkare gjorde på den likadana produkten vid normal handel under översynsperioden.

| (82) | Efter det slutliga meddelandet ifrågasatte Interpipe-koncernen några av de delar som användes av kommissionen vid beräkningen av normalvärdet. Påståendena handlade om problem med i) beräkning av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader mellan närstående företag, ii) användning av finansiella kostnader från [konfidentiellt] (36), iii) vinster/förluster på valutakurser från [konfidentiellt], iv) att vissa kreditkostnader bör tas med i beräkningen. |
| --- | --- |

(82)

Efter det slutliga meddelandet ifrågasatte Interpipe-koncernen några av de delar som användes av kommissionen vid beräkningen av normalvärdet. Påståendena handlade om problem med i) beräkning av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader mellan närstående företag, ii) användning av finansiella kostnader från [konfidentiellt] (36), iii) vinster/förluster på valutakurser från [konfidentiellt], iv) att vissa kreditkostnader bör tas med i beräkningen.

36

| (83) | Vad gäller den första delen informerade kommissionen Interpipe-koncernen i sitt andra ytterligare meddelande av uppgifter om vad konsekvenserna skulle bli för dumpningsmarginalen och efterföljande undersökningsresultat om påståendet accepterades. Kommissionen tillhandahöll även en provisorisk beräkning av detta, med samma arbetssätt som i föregående översyn vid giltighetstidens utgång. Efter att ha analyserat alla delarna accepterade kommissionen påståendet från Interpipe-koncernen vad gäller denna punkt och dumpningsmarginalen minskades därför i enlighet därmed (se skäl90 nedan). Kommissionen avvisade argument ii och iii. På grund av att de uppgifter som ingick i analysen är konfidentiella gav kommissionen Interpipe en enskild förklaring på dagen för offentliggörandet av denna förordning. |
| --- | --- |

(83)

Vad gäller den första delen informerade kommissionen Interpipe-koncernen i sitt andra ytterligare meddelande av uppgifter om vad konsekvenserna skulle bli för dumpningsmarginalen och efterföljande undersökningsresultat om påståendet accepterades. Kommissionen tillhandahöll även en provisorisk beräkning av detta, med samma arbetssätt som i föregående översyn vid giltighetstidens utgång. Efter att ha analyserat alla delarna accepterade kommissionen påståendet från Interpipe-koncernen vad gäller denna punkt och dumpningsmarginalen minskades därför i enlighet därmed (se skäl90 nedan). Kommissionen avvisade argument ii och iii. På grund av att de uppgifter som ingick i analysen är konfidentiella gav kommissionen Interpipe en enskild förklaring på dagen för offentliggörandet av denna förordning.

| (84) | Vad gäller påståendet att kreditkostnader borde ha tagits med i beräkningen av dumpningsmarginalen står kommissionen fast vid (såsom förklarats i det specifika meddelandet av uppgifter från den 13 juli 2018) att företaget hade underlåtit att tillhandahålla kommissionen den bevisning som efterfrågats till stöd för deras påstående. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(84)

Vad gäller påståendet att kreditkostnader borde ha tagits med i beräkningen av dumpningsmarginalen står kommissionen fast vid (såsom förklarats i det specifika meddelandet av uppgifter från den 13 juli 2018) att företaget hade underlåtit att tillhandahålla kommissionen den bevisning som efterfrågats till stöd för deras påstående. Detta påstående avvisades därför.

3.2.1.3   Exportpris

| (85) | De exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till oberoende kunder i unionen genom ett antal närstående företag som fungerade som handlare och/eller importörer. |
| --- | --- |

(85)

De exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till oberoende kunder i unionen genom ett antal närstående företag som fungerade som handlare och/eller importörer.

| (86) | Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till oberoende kunder i unionen via ett närstående företag som fungerade som handlare (Interpipe Europe SA) fastställdes exportpriset på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(86)

Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till oberoende kunder i unionen via ett närstående företag som fungerade som handlare (Interpipe Europe SA) fastställdes exportpriset på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (87) | Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen genom ett närstående företag som fungerade som importör (Interpipe Central Trade GmbH) konstruerades exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Justeringar av exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen gjordes för de transaktioner som avsåg den närstående importören i Tyskland. Försäljningspriset för den närstående importören till icke-närstående kunder justerades tillbaka till ett pris från fabrik genom avdrag av den närstående importörens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, en skälig vinstmarginal och andra ersättningar, där så är tillämpligt. |
| --- | --- |

(87)

Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen genom ett närstående företag som fungerade som importör (Interpipe Central Trade GmbH) konstruerades exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Justeringar av exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen gjordes för de transaktioner som avsåg den närstående importören i Tyskland. Försäljningspriset för den närstående importören till icke-närstående kunder justerades tillbaka till ett pris från fabrik genom avdrag av den närstående importörens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, en skälig vinstmarginal och andra ersättningar, där så är tillämpligt.

| (88) | Efter det slutliga meddelandet påstod Interpipe-koncernen att Interpipe Europes cif-pris behövde ses över på grund bristande överensstämmelse mellan beräkningen och den berättande förklaringen i det företagsspecifika slutliga meddelandet.
  Kommissionen observerade också att den berättande delen av det specifika meddelandet inte på rätt sätt avspeglade hur cif-beräkningen faktiskt hade utförts. Kommissionen korrigerade därför den berättande delen i det specifika meddelandet och bekräftade att beräkningen hade gjorts på grundval av undersökningsresultaten såsom diskuterats med företaget under kontrollbesöket. |
| --- | --- |

(88)

Efter det slutliga meddelandet påstod Interpipe-koncernen att Interpipe Europes cif-pris behövde ses över på grund bristande överensstämmelse mellan beräkningen och den berättande förklaringen i det företagsspecifika slutliga meddelandet.

Kommissionen observerade också att den berättande delen av det specifika meddelandet inte på rätt sätt avspeglade hur cif-beräkningen faktiskt hade utförts. Kommissionen korrigerade därför den berättande delen i det specifika meddelandet och bekräftade att beräkningen hade gjorts på grundval av undersökningsresultaten såsom diskuterats med företaget under kontrollbesöket.

3.2.1.4   Jämförelse

| (89) | Interpipe-koncernens exportpriser till unionen jämfördes med normalvärdet av koncernens inhemska försäljning till nivån från fabrik. För att jämförelsen skulle bli rättvis togs hänsyn till skillnader som påverkar prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende drogs kostnader av för transport och provision som påverkar normalvärdet och exportvärdet. |
| --- | --- |

(89)

Interpipe-koncernens exportpriser till unionen jämfördes med normalvärdet av koncernens inhemska försäljning till nivån från fabrik. För att jämförelsen skulle bli rättvis togs hänsyn till skillnader som påverkar prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende drogs kostnader av för transport och provision som påverkar normalvärdet och exportvärdet.

3.2.1.5   Dumpning

| (90) | På grundval av ovanstående uppgick den dumpningsmarginal som konstaterades för Interpipe-koncernen under översynsperioden till 21,6 %. Med tanke på att Interpipe-koncernen är den största ukrainska tillverkaren och att koncernen stod för det mesta av importen från Ukraina under översynsperioden, såsom förklaras i skäl 71, drog kommissionen slutsatsen att den dumpning som konstaterades för Interpipe-koncernen var representativ för Ukraina på landsomfattande nivå. |
| --- | --- |

(90)

På grundval av ovanstående uppgick den dumpningsmarginal som konstaterades för Interpipe-koncernen under översynsperioden till 21,6 %. Med tanke på att Interpipe-koncernen är den största ukrainska tillverkaren och att koncernen stod för det mesta av importen från Ukraina under översynsperioden, såsom förklaras i skäl 71, drog kommissionen slutsatsen att den dumpning som konstaterades för Interpipe-koncernen var representativ för Ukraina på landsomfattande nivå.

| (91) | Kommissionen fastställde därmed att dumpning från Ukraina hade fortsatt under översynsperioden. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen fastställde därmed att dumpning från Ukraina hade fortsatt under översynsperioden.

3.2.2   Sannolikhet för att dumpningen fortsätter om åtgärderna upphävs

Sannolikhet för att dumpningen fortsätter om åtgärderna upphävs

| (92) | Såsom fastställts ovan konstaterades det att Ukraina fortsatte med sin dumpning under översynsperioden. Importer från Ukraina nådde 80 711 ton under översynsperioden, vilket motsvarade en marknadsandel av unionsmarknaden på 6 % (37). Vad gäller dessa undersökningsresultat analyserade kommissionen om det var sannolikt att dumpning från Ukraina skulle fortsätta om de nuvarande antidumpningsåtgärderna tilläts upphöra att gälla. När man gjorde detta tittade man på tillverkning och outnyttjad kapacitet i Ukraina, unionsmarknadens attraktionskraft och ukrainska exportörers beteende på andra marknader. |
| --- | --- |

(92)

Såsom fastställts ovan konstaterades det att Ukraina fortsatte med sin dumpning under översynsperioden. Importer från Ukraina nådde 80 711 ton under översynsperioden, vilket motsvarade en marknadsandel av unionsmarknaden på 6 % (37). Vad gäller dessa undersökningsresultat analyserade kommissionen om det var sannolikt att dumpning från Ukraina skulle fortsätta om de nuvarande antidumpningsåtgärderna tilläts upphöra att gälla. När man gjorde detta tittade man på tillverkning och outnyttjad kapacitet i Ukraina, unionsmarknadens attraktionskraft och ukrainska exportörers beteende på andra marknader.

37

3.2.2.1   Outnyttjad kapacitet

| (93) | Outnyttjad kapacitet beräknades enligt följande. Vad gäller Interpipe-koncernen kunde outnyttjad kapacitet fastställas på basis av rapporterade och bekräftade uppgifter. De andra två tillverkarna av den berörda produkten i Ukraina besvarade inte frågeformuläret. De gav endast viss information om sin tillverkning och tillverkningskapacitet i skriftliga bidrag. Denna information analyserades och jämfördes med marknadsinformation, i synnerhet från Metal Expert. På detta sätt beräknades den outnyttjade kapaciteten för Ukraina vara minst omkring 500 000 ton, vilket motsvarar omkring 40 % av unionens förbrukning (38). |
| --- | --- |

(93)

Outnyttjad kapacitet beräknades enligt följande. Vad gäller Interpipe-koncernen kunde outnyttjad kapacitet fastställas på basis av rapporterade och bekräftade uppgifter. De andra två tillverkarna av den berörda produkten i Ukraina besvarade inte frågeformuläret. De gav endast viss information om sin tillverkning och tillverkningskapacitet i skriftliga bidrag. Denna information analyserades och jämfördes med marknadsinformation, i synnerhet från Metal Expert. På detta sätt beräknades den outnyttjade kapaciteten för Ukraina vara minst omkring 500 000 ton, vilket motsvarar omkring 40 % av unionens förbrukning (38).

38

| (94) | Efter det slutliga meddelandet ifrågasatte Interpipe-koncernen kommissionens siffra för outnyttjad kapacitet ovan och påstod först att den borde uppgå till [80 000–100 000 ton]. Efter de mottagna synpunkterna tillhandahöll kommissionen detaljerade förklaringar och förtydliganden i sitt första ytterligare meddelande av uppgifter till Interpipe-koncernen, vid hörandet med företaget och även i det andra ytterligare meddelandet av uppgifter till Interpipe-koncernen. I sina synpunkter på det första ytterligare meddelandet och vid hörandet bekräftade Interpipe-koncernen att den höll med om den outnyttjade kapacitet som kommissionen räknat ut vad gäller Interpipe-koncernen, vilket var en betydligt högre siffra än den som nämndes i koncernens synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter. Interpipe-koncernen fortsatte ändå att ifrågasätta kapacitetsuträkningen vad gäller de andra två ukrainska tillverkarna. |
| --- | --- |

(94)

Efter det slutliga meddelandet ifrågasatte Interpipe-koncernen kommissionens siffra för outnyttjad kapacitet ovan och påstod först att den borde uppgå till [80 000–100 000 ton]. Efter de mottagna synpunkterna tillhandahöll kommissionen detaljerade förklaringar och förtydliganden i sitt första ytterligare meddelande av uppgifter till Interpipe-koncernen, vid hörandet med företaget och även i det andra ytterligare meddelandet av uppgifter till Interpipe-koncernen. I sina synpunkter på det första ytterligare meddelandet och vid hörandet bekräftade Interpipe-koncernen att den höll med om den outnyttjade kapacitet som kommissionen räknat ut vad gäller Interpipe-koncernen, vilket var en betydligt högre siffra än den som nämndes i koncernens synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter. Interpipe-koncernen fortsatte ändå att ifrågasätta kapacitetsuträkningen vad gäller de andra två ukrainska tillverkarna.

| (95) | I fråga om detta påminde kommissionen Interpipe-koncernen om att ingen av de två företagen hade samarbetat fullt ut med kommissionen eftersom de bara inkom med viss information om tillverkning och/eller tillverkningskapacitet. Det erinrades även om att den information som dessa parter ändå tillhandahöll, och i strid med vad Interpipe-koncernen hävdade, togs med i beräkningen av kommissionen i dess analys. Kommissionen dubbelkontrollerade den information som tillhandahållits i dessa bidrag med offentligt tillgängliga uppgifter från Metal Expert. |
| --- | --- |

(95)

I fråga om detta påminde kommissionen Interpipe-koncernen om att ingen av de två företagen hade samarbetat fullt ut med kommissionen eftersom de bara inkom med viss information om tillverkning och/eller tillverkningskapacitet. Det erinrades även om att den information som dessa parter ändå tillhandahöll, och i strid med vad Interpipe-koncernen hävdade, togs med i beräkningen av kommissionen i dess analys. Kommissionen dubbelkontrollerade den information som tillhandahållits i dessa bidrag med offentligt tillgängliga uppgifter från Metal Expert.

| (96) | För en av dessa parter kunde uppgifter från Metal Expert stämmas av mot företagets påstående att tillverkningskapaciteten hade minskat betydligt under skadeundersökningsperioden. För att beräkna den outnyttjade kapaciteten förlitade sig kommissionen därmed på den minskade tillverkningskapaciteten som rapporterats i Metal Expert. Efter detta ytterligare meddelande fortsatte dock Interpipe-koncernen att ifrågasätta den siffra för outnyttjad kapacitet som fastställts på detta sätt. Kommissionen avvisade detta påstående av följande skäl: |
| --- | --- |

(96)

För en av dessa parter kunde uppgifter från Metal Expert stämmas av mot företagets påstående att tillverkningskapaciteten hade minskat betydligt under skadeundersökningsperioden. För att beräkna den outnyttjade kapaciteten förlitade sig kommissionen därmed på den minskade tillverkningskapaciteten som rapporterats i Metal Expert. Efter detta ytterligare meddelande fortsatte dock Interpipe-koncernen att ifrågasätta den siffra för outnyttjad kapacitet som fastställts på detta sätt. Kommissionen avvisade detta påstående av följande skäl:

| (97) | Det berörda företaget tillhandahöll inte någon siffra i sitt eget bidrag vad gäller tillverkningskapacitet. Det noterade bara att antalet anställda minskade (med mellan 60 % och 75 %) och att produktionen uppgick till [4 000–10 000] ton per år. I sina synpunkter efter det ytterligare meddelandet av uppgifter tillhandahöll Interpipe-koncernen inte någon beräkning alls av tillverkningskapacitet för det berörda företaget. |
| --- | --- |

(97)

Det berörda företaget tillhandahöll inte någon siffra i sitt eget bidrag vad gäller tillverkningskapacitet. Det noterade bara att antalet anställda minskade (med mellan 60 % och 75 %) och att produktionen uppgick till [4 000–10 000] ton per år. I sina synpunkter efter det ytterligare meddelandet av uppgifter tillhandahöll Interpipe-koncernen inte någon beräkning alls av tillverkningskapacitet för det berörda företaget.

| (98) | Därför följer det av Interpipe-koncernens bidrag samt av det berörda företagets bidrag att kommissionen inte ens gavs en utgångspunkt för att utvärdera tillverkningen och den outnyttjade kapaciteten för detta företag. Kommissionen drog dock ändå slutsatsen att det berörda företagets påstående bekräftats av offentligt tillgängliga uppgifter eftersom den minskade tillverkningskapaciteten avspeglades i Metal Experts siffra för dess produktionskapacitet. Kommissionen beslutade därför att beräkna dess outnyttjade kapacitet på grundval av de tillverkningsuppgifter som tillhandahållits av det berörda företaget och de uppgifter om tillverkningskapacitet som rapporterats i Metal Expert. |
| --- | --- |

(98)

Därför följer det av Interpipe-koncernens bidrag samt av det berörda företagets bidrag att kommissionen inte ens gavs en utgångspunkt för att utvärdera tillverkningen och den outnyttjade kapaciteten för detta företag. Kommissionen drog dock ändå slutsatsen att det berörda företagets påstående bekräftats av offentligt tillgängliga uppgifter eftersom den minskade tillverkningskapaciteten avspeglades i Metal Experts siffra för dess produktionskapacitet. Kommissionen beslutade därför att beräkna dess outnyttjade kapacitet på grundval av de tillverkningsuppgifter som tillhandahållits av det berörda företaget och de uppgifter om tillverkningskapacitet som rapporterats i Metal Expert.

| (99) | Därför accepterade kommissionen påståendet att företaget hade gjort en betydande minskning av sin tillverkningskapacitet. Interpipe-koncernens påstående är därför grundlöst. |
| --- | --- |

(99)

Därför accepterade kommissionen påståendet att företaget hade gjort en betydande minskning av sin tillverkningskapacitet. Interpipe-koncernens påstående är därför grundlöst.

| (100) | Vad gäller den tredje tillverkaren observerade kommissionen väsentliga skillnader mellan de uppgifter som tillhandahållits av tillverkaren och offentligt tillgängliga uppgifter. Kommissionen förlitade sig därför på den tillverkningskapacitet som rapporterades i Metal Expert för beräkning av tillverkarens outnyttjade kapacitet. Interpipe-koncernen påstod att kommissionen borde göra antaganden baserat på en påstådd kontroll av företaget som utförts inom ramen för en annan antidumpningsundersökning som utfördes för mer än 10 år sedan. Kommissionen anser att användning av aktuella siffror utgör ett mer lämpligt och tillförlitligt sätt att erhålla information om tillverkning och outnyttjad kapacitet inom ramen för denna undersökning. |
| --- | --- |

(100)

Vad gäller den tredje tillverkaren observerade kommissionen väsentliga skillnader mellan de uppgifter som tillhandahållits av tillverkaren och offentligt tillgängliga uppgifter. Kommissionen förlitade sig därför på den tillverkningskapacitet som rapporterades i Metal Expert för beräkning av tillverkarens outnyttjade kapacitet. Interpipe-koncernen påstod att kommissionen borde göra antaganden baserat på en påstådd kontroll av företaget som utförts inom ramen för en annan antidumpningsundersökning som utfördes för mer än 10 år sedan. Kommissionen anser att användning av aktuella siffror utgör ett mer lämpligt och tillförlitligt sätt att erhålla information om tillverkning och outnyttjad kapacitet inom ramen för denna undersökning.

| (101) | I fråga om detta noterar kommissionen att den aktuella tillverkaren i flera bidrag till kommissionen (39) bekräftade att antalet produktionslinjer inte hade ändrats under de senaste åren (även om man påstod att några av dem inte var i bruk). Därför, och i avsaknad av svar på frågeformuläret, kunde inte kommissionen bekräfta om påståendet från företaget skulle ha varit tillräckligt för att acceptera dess påstående om minskad tillverkningskapacitet. |
| --- | --- |

(101)

I fråga om detta noterar kommissionen att den aktuella tillverkaren i flera bidrag till kommissionen (39) bekräftade att antalet produktionslinjer inte hade ändrats under de senaste åren (även om man påstod att några av dem inte var i bruk). Därför, och i avsaknad av svar på frågeformuläret, kunde inte kommissionen bekräfta om påståendet från företaget skulle ha varit tillräckligt för att acceptera dess påstående om minskad tillverkningskapacitet.

39

| (102) | Efter det specifika ytterligare meddelandet av uppgifter inkom Interpipe-koncernen med ett dokument som, när det beaktades, gjorde denna beräkning ogiltig för de två andra ukrainska tillverkarna. Dokumentet motsade dock marknadsinformation som fanns tillgänglig för kommissionen, som faktiskt bekräftade kommissionens beräkning. Denna marknadsinformation visade att tillverkningskapaciteten för de andra två ukrainska exporterande tillverkarna var betydligt högre än uppgifterna i de dokument som tillhandahållits av Interpipe-koncernen. |
| --- | --- |

(102)

Efter det specifika ytterligare meddelandet av uppgifter inkom Interpipe-koncernen med ett dokument som, när det beaktades, gjorde denna beräkning ogiltig för de två andra ukrainska tillverkarna. Dokumentet motsade dock marknadsinformation som fanns tillgänglig för kommissionen, som faktiskt bekräftade kommissionens beräkning. Denna marknadsinformation visade att tillverkningskapaciteten för de andra två ukrainska exporterande tillverkarna var betydligt högre än uppgifterna i de dokument som tillhandahållits av Interpipe-koncernen.

| (103) | Därför bekräftar kommissionen sitt fastställande i fråga om outnyttjad kapacitet i Ukraina, vilket anges i skäl 93. |
| --- | --- |

(103)

Därför bekräftar kommissionen sitt fastställande i fråga om outnyttjad kapacitet i Ukraina, vilket anges i skäl 93.

3.2.2.2   Unionsmarknadens attraktionskraft

| (104) | Undersökningen har bekräftat att unionsmarknaden även är attraktiv för ukrainska exporterande tillverkare av följande skäl: |
| --- | --- |

(104)

Undersökningen har bekräftat att unionsmarknaden även är attraktiv för ukrainska exporterande tillverkare av följande skäl:

| (105) | För det första är unionsmarknaden stor nog (med en förbrukning på över 1,3 miljoner ton under översynsperioden och 1,5 miljoner ton under 2014) att betraktas som en av världens största marknader för sömlösa rör av järn och stål. |
| --- | --- |

(105)

För det första är unionsmarknaden stor nog (med en förbrukning på över 1,3 miljoner ton under översynsperioden och 1,5 miljoner ton under 2014) att betraktas som en av världens största marknader för sömlösa rör av järn och stål.

| (106) | För det andra, i fråga om priser, visar prisunderskridandet under översynsperioden (se skäl 136 nedan) att den genomsnittliga prisnivån på ukrainska importer till unionsmarknaden ligger under prisnivån för unionstillverkare, och därför är det sannolikt att exporterna kommer att fortsätta att öka om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(106)

För det andra, i fråga om priser, visar prisunderskridandet under översynsperioden (se skäl 136 nedan) att den genomsnittliga prisnivån på ukrainska importer till unionsmarknaden ligger under prisnivån för unionstillverkare, och därför är det sannolikt att exporterna kommer att fortsätta att öka om åtgärderna skulle upphävas.

| (107) | För det tredje har Ukraina, trots den gällande antidumpningstullen, stadigt ökat sin importnivå under de senaste åren (från mindre än 2 % marknadsandel 2012 till 6 % under översynsperioden), vilket bekräftar att unionsmarknaden fortfarande är en attraktiv marknad trots tullarna. |
| --- | --- |

(107)

För det tredje har Ukraina, trots den gällande antidumpningstullen, stadigt ökat sin importnivå under de senaste åren (från mindre än 2 % marknadsandel 2012 till 6 % under översynsperioden), vilket bekräftar att unionsmarknaden fortfarande är en attraktiv marknad trots tullarna.

| (108) | För det fjärde kan ukrainsk export till en av landets största exportmarknader åtminstone delvis begränsas efter införandet av åtgärder enligt Förenta staternas avsnitt 232 i Trade Expansion Act från 1962 i form av 25 % tull på stålprodukter (40), som även omfattar den berörda produkten. Detta skulle i sin tur göra unionsmarknaden mer attraktiv, vilket skapar risken att viss omläggning av handeln sker till EU. Detta ska ses utöver andra befintliga handelshinder på tredje marknader (se skäl 116 nedan). |
| --- | --- |

(108)

För det fjärde kan ukrainsk export till en av landets största exportmarknader åtminstone delvis begränsas efter införandet av åtgärder enligt Förenta staternas avsnitt 232 i Trade Expansion Act från 1962 i form av 25 % tull på stålprodukter (40), som även omfattar den berörda produkten. Detta skulle i sin tur göra unionsmarknaden mer attraktiv, vilket skapar risken att viss omläggning av handeln sker till EU. Detta ska ses utöver andra befintliga handelshinder på tredje marknader (se skäl 116 nedan).

Trade Expansion Act

40

| (109) | Efter det slutliga meddelandet ifrågasatte Interpipe-koncernen kommissionens undersökningsresultat vad gäller unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(109)

Efter det slutliga meddelandet ifrågasatte Interpipe-koncernen kommissionens undersökningsresultat vad gäller unionsmarknadens attraktionskraft.

| (110) | I synnerhet bestred Interpipe-koncernen kommissionens bedömning av den potentiella effekten av Förenta staternas åtgärder enligt sektion 232 i Trade Expansion Act och de ökande importerna från Ukraina under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(110)

I synnerhet bestred Interpipe-koncernen kommissionens bedömning av den potentiella effekten av Förenta staternas åtgärder enligt sektion 232 i Trade Expansion Act och de ökande importerna från Ukraina under skadeundersökningsperioden.

Trade Expansion Act

| (111) | Vad gäller den första punkten ifrågasatte Interpipe-koncernen kommissionens analys av den potentiella effekten av Förenta staternas åtgärder enligt avsnitt 232 på marknaden. I synnerhet ansåg Interpipe-koncernen att det inte fanns någon risk för handelsomläggning till unionsmarknaden. Interpipe-koncernen pekade ut kommissionens provisoriska åtgärder inom ramen för undersökningen om skyddsåtgärder för stålprodukter vad gäller sömlösa rör av järn och stål. |
| --- | --- |

(111)

Vad gäller den första punkten ifrågasatte Interpipe-koncernen kommissionens analys av den potentiella effekten av Förenta staternas åtgärder enligt avsnitt 232 på marknaden. I synnerhet ansåg Interpipe-koncernen att det inte fanns någon risk för handelsomläggning till unionsmarknaden. Interpipe-koncernen pekade ut kommissionens provisoriska åtgärder inom ramen för undersökningen om skyddsåtgärder för stålprodukter vad gäller sömlösa rör av järn och stål.

| (112) | För det första, såsom anges i skäl 66 i de provisoriska åtgärderna som infördes inom ramen för undersökningen om skyddsåtgärder, beslutades det att sömlösa rör av järn och stål skulle uteslutas från de provisoriska åtgärderna. Denna provisoriska uteslutning gjordes dock inte på grundval av en brist på risk för handelsomläggning, utan snarare på grundval av att importnivåerna för denna produkt i stort inte hade visat någon ökning under den relevanta perioden. |
| --- | --- |

(112)

För det första, såsom anges i skäl 66 i de provisoriska åtgärderna som infördes inom ramen för undersökningen om skyddsåtgärder, beslutades det att sömlösa rör av järn och stål skulle uteslutas från de provisoriska åtgärderna. Denna provisoriska uteslutning gjordes dock inte på grundval av en brist på risk för handelsomläggning, utan snarare på grundval av att importnivåerna för denna produkt i stort inte hade visat någon ökning under den relevanta perioden.

| (113) | För det andra erkände Interpipe-koncernen att en del av dess export till Förenta staterna avser OCTG-rör, men även linjerör för allmänt bruk, vilket är den produkttyp som koncernen främst exporterar till unionen. Interpipe-koncernen påstod även att exportnivåerna till Förenta staterna hade ökat fram till och med maj 2018. |
| --- | --- |

(113)

För det andra erkände Interpipe-koncernen att en del av dess export till Förenta staterna avser OCTG-rör, men även linjerör för allmänt bruk, vilket är den produkttyp som koncernen främst exporterar till unionen. Interpipe-koncernen påstod även att exportnivåerna till Förenta staterna hade ökat fram till och med maj 2018.

| (114) | Kommissionen står fast vid att det finns en risk för att åtminstone en del av de kvantiteter som för närvarande exporteras till Förenta staterna från Ukraina skulle kunna läggas om till unionen om åtgärderna tilläts upphöra att gälla. Risken gäller särskilt sömlösa rör av järn och stål av standardtyp. Det bör noteras att en tull på 25 % i Förenta staterna på sömlösa rör av järn och stål av standardtyp jämfört med 0 % i unionen, om åtgärderna löpte ut, tydligt skulle göra unionsmarknaden mer attraktiv för ukrainska exporterande tillverkare än under nuvarande omständigheter, dvs. tull på plats på båda marknaderna. Därför är trenderna hittills inte indikativa, med tanke på att unionsåtgärderna fortsatt gäller och att incitamentet att byta marknad kanske inte är så relevant i avsaknad av åtgärder inom unionen. Det faktum att vissa länder och/eller specifika företag redan omfattas av undantag från Förenta staternas åtgärder enligt sektion 232 i Trade Expansion Act skulle dessutom göra det svårare för ukrainska tillverkare att konkurrera på den amerikanska marknaden (41). |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen står fast vid att det finns en risk för att åtminstone en del av de kvantiteter som för närvarande exporteras till Förenta staterna från Ukraina skulle kunna läggas om till unionen om åtgärderna tilläts upphöra att gälla. Risken gäller särskilt sömlösa rör av järn och stål av standardtyp. Det bör noteras att en tull på 25 % i Förenta staterna på sömlösa rör av järn och stål av standardtyp jämfört med 0 % i unionen, om åtgärderna löpte ut, tydligt skulle göra unionsmarknaden mer attraktiv för ukrainska exporterande tillverkare än under nuvarande omständigheter, dvs. tull på plats på båda marknaderna. Därför är trenderna hittills inte indikativa, med tanke på att unionsåtgärderna fortsatt gäller och att incitamentet att byta marknad kanske inte är så relevant i avsaknad av åtgärder inom unionen. Det faktum att vissa länder och/eller specifika företag redan omfattas av undantag från Förenta staternas åtgärder enligt sektion 232 i Trade Expansion Act skulle dessutom göra det svårare för ukrainska tillverkare att konkurrera på den amerikanska marknaden (41).

Trade Expansion Act

41

| (115) | Vidare står kommissionen fast vid att risken för handelsomläggning inte kan uteslutas och att en sådan risk definitivt skulle bli större om de åtgärder som finns på plats skulle tillåtas löpa ut. |
| --- | --- |

(115)

Vidare står kommissionen fast vid att risken för handelsomläggning inte kan uteslutas och att en sådan risk definitivt skulle bli större om de åtgärder som finns på plats skulle tillåtas löpa ut.

| (116) | Slutligen bör Förenta staternas åtgärder enligt sektion 232 i Trade Expansion Act också ses i ett större sammanhang vad gäller Ukraina, nämligen det stora antal handelshinder som ukrainska tillverkare av sömlösa rör av järn och stål för närvarande omfattas av på vissa tredjemarknader, nämligen antidumpningsåtgärder i Brasilien, Kanada, Mexiko och Ryssland. |
| --- | --- |

(116)

Slutligen bör Förenta staternas åtgärder enligt sektion 232 i Trade Expansion Act också ses i ett större sammanhang vad gäller Ukraina, nämligen det stora antal handelshinder som ukrainska tillverkare av sömlösa rör av järn och stål för närvarande omfattas av på vissa tredjemarknader, nämligen antidumpningsåtgärder i Brasilien, Kanada, Mexiko och Ryssland.

Trade Expansion Act

| (117) | Mot bakgrund av allt ovanstående står kommissionen därför fast vid att unionsmarknaden skulle bli ännu mer attraktiv utan en antidumpningstull och skulle därför sannolikt få en ökning av dumpade importer från Ukraina. |
| --- | --- |

(117)

Mot bakgrund av allt ovanstående står kommissionen därför fast vid att unionsmarknaden skulle bli ännu mer attraktiv utan en antidumpningstull och skulle därför sannolikt få en ökning av dumpade importer från Ukraina.

3.2.2.3   Övriga synpunkter efter det slutgiltiga meddelandet

| (118) | Interpipe-koncernen gjorde flera påståenden kopplade till utvecklingen av förbrukningen på den ukrainska marknaden och diversifieringen av dess exportmarknad. För det första påstod Interpipe-koncernen att utvecklingen av dess exportnivå och marknadsandel följde eller på annat sätt var i linje med utvecklingen av förbrukningen i unionen, och att utvecklingen av importer och deras marknadsandel inte kan skapa någon risk för unionsindustrin. För det andra påstod Interpipe-koncernen att den inte kunde öka försäljningen av sömlösa rör av järn och stål till unionen, på grund av den ojämförligt stora tillväxten på den ukrainska marknaden. Interpipe-koncernen drog slutsatsen att ökningen av den inhemska efterfrågan skulle kunna absorbera all överskottsproduktion i Ukraina. Enligt samma linje pekade Interpipe-koncernen även på en mer diversifierad exportportfölj för att ifrågasätta kommissionens undersökningsresultat om sannolikheten för fortsatt dumpning. Kommissionen tog upp dessa påståenden i sitt andra ytterligare meddelande av uppgifter till Interpipe-koncernen. |
| --- | --- |

(118)

Interpipe-koncernen gjorde flera påståenden kopplade till utvecklingen av förbrukningen på den ukrainska marknaden och diversifieringen av dess exportmarknad. För det första påstod Interpipe-koncernen att utvecklingen av dess exportnivå och marknadsandel följde eller på annat sätt var i linje med utvecklingen av förbrukningen i unionen, och att utvecklingen av importer och deras marknadsandel inte kan skapa någon risk för unionsindustrin. För det andra påstod Interpipe-koncernen att den inte kunde öka försäljningen av sömlösa rör av järn och stål till unionen, på grund av den ojämförligt stora tillväxten på den ukrainska marknaden. Interpipe-koncernen drog slutsatsen att ökningen av den inhemska efterfrågan skulle kunna absorbera all överskottsproduktion i Ukraina. Enligt samma linje pekade Interpipe-koncernen även på en mer diversifierad exportportfölj för att ifrågasätta kommissionens undersökningsresultat om sannolikheten för fortsatt dumpning. Kommissionen tog upp dessa påståenden i sitt andra ytterligare meddelande av uppgifter till Interpipe-koncernen.

| (119) | Kommissionen beaktade dessa påståenden men bestred dem. Den första delen av detta påstående är sakligt felaktigt och den andra delen strider mot de fakta som fastställts i denna undersökning. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen beaktade dessa påståenden men bestred dem. Den första delen av detta påstående är sakligt felaktigt och den andra delen strider mot de fakta som fastställts i denna undersökning.

| (120) | Vad gäller den första delen ökade till exempel Ukraina sin export med 20 % under 2015, medan förbrukningen i unionen minskade med 9 %. Under skadeundersökningsperioden i stort ökade Ukraina dessutom sin marknadsandel i unionen med 27 % (landets marknadsandel ökade med 1,3 procentenheter) medan förbrukningen i unionen under samma period minskade med 10 %. |
| --- | --- |

(120)

Vad gäller den första delen ökade till exempel Ukraina sin export med 20 % under 2015, medan förbrukningen i unionen minskade med 9 %. Under skadeundersökningsperioden i stort ökade Ukraina dessutom sin marknadsandel i unionen med 27 % (landets marknadsandel ökade med 1,3 procentenheter) medan förbrukningen i unionen under samma period minskade med 10 %.

| (121) | Därför bekräftade kommissionen att Ukraina väsentligt ökade sin importvolym till unionen under skadeundersökningsperioden (och nådde en marknadsandel på 6 %) inom ramen för en minskad förbrukning och trots de gällande åtgärderna. Såsom fastställts i analysen ovan om sannolikheten för fortsatt dumpning är det sannolikt att andelen dumpade importer från Ukraina kommer att öka ytterligare i avsaknad av åtgärder. Interpipe-koncernens påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(121)

Därför bekräftade kommissionen att Ukraina väsentligt ökade sin importvolym till unionen under skadeundersökningsperioden (och nådde en marknadsandel på 6 %) inom ramen för en minskad förbrukning och trots de gällande åtgärderna. Såsom fastställts i analysen ovan om sannolikheten för fortsatt dumpning är det sannolikt att andelen dumpade importer från Ukraina kommer att öka ytterligare i avsaknad av åtgärder. Interpipe-koncernens påstående avvisades därför.

| (122) | Vad gäller den andra delen i skäl 118 höll kommissionen fast vid att fakta otvetydigt visade en annan utveckling av exportbeteendet för ukrainska exporterande tillverkare på unionsmarknaden, jämfört med de prognoser som gjorts av Interpipe-koncernen. Kommissionen bestred inte trenderna för inhemsk förbrukning och andra exportdestinationer som beskrivs av Interpipe-koncernen. Kommissionen pekade snarare ut att de slutsatser/prognoser som Interpipe-koncernen dragit från sådana trender (om hur de skulle påverka de ukrainska tillverkarnas inställning till unionsmarknaden) stred mot fakta, dvs. en ökning av importer till unionen även med en gällande antidumpningstull. Slutligen, vad gäller påståendet om exportdiversifiering, hänvisar kommissionen till skäl 116 ovan, varigenom det visades att det fanns flera gällande handelsrestriktioner mot Ukraina på vissa berörda tredjemarknader. Därför bör den påstådda ökningen av exportdestinationer ses tillsammans med ovannämnda handelsrestriktioner på andra marknader. |
| --- | --- |

(122)

Vad gäller den andra delen i skäl 118 höll kommissionen fast vid att fakta otvetydigt visade en annan utveckling av exportbeteendet för ukrainska exporterande tillverkare på unionsmarknaden, jämfört med de prognoser som gjorts av Interpipe-koncernen. Kommissionen bestred inte trenderna för inhemsk förbrukning och andra exportdestinationer som beskrivs av Interpipe-koncernen. Kommissionen pekade snarare ut att de slutsatser/prognoser som Interpipe-koncernen dragit från sådana trender (om hur de skulle påverka de ukrainska tillverkarnas inställning till unionsmarknaden) stred mot fakta, dvs. en ökning av importer till unionen även med en gällande antidumpningstull. Slutligen, vad gäller påståendet om exportdiversifiering, hänvisar kommissionen till skäl 116 ovan, varigenom det visades att det fanns flera gällande handelsrestriktioner mot Ukraina på vissa berörda tredjemarknader. Därför bör den påstådda ökningen av exportdestinationer ses tillsammans med ovannämnda handelsrestriktioner på andra marknader.

| (123) | Mot bakgrund av de undersökningsresultat som fastställts gällande unionsmarknadens attraktionskraft, outnyttjad kapacitet och vissa handelsrestriktioner på vissa tredjemarknader avvisades därmed detta påstående. |
| --- | --- |

(123)

Mot bakgrund av de undersökningsresultat som fastställts gällande unionsmarknadens attraktionskraft, outnyttjad kapacitet och vissa handelsrestriktioner på vissa tredjemarknader avvisades därmed detta påstående.

| (124) | Interpipe-koncernen ifrågasatte slutligen kommissionens analys vad gäller ett kommande avtal om ett samriskföretag med en av de centrala EU-tillverkarna. Kommissionen förklarade sin bedömning av denna fråga i det andra ytterligare meddelande av uppgifter till företaget. För det första har det kommande samriskföretaget inte godkänts av alla berörda konkurrensmyndigheter, enligt den information som är tillgänglig för kommissionen. Därför kan det inte dras någon slutsats i detta stadium om hur detta samriskföretag eventuellt skulle påverka exporten av sömlösa rör av järn och stål från Interpipe-koncernen till unionen. För det andra bekräftade Interpipe att samriskföretaget ännu inte har upprättats. För det tredje hänvisar kommissionen till sin bedömning i det andra ytterligare meddelandet till företaget, där kommissionen även lyfter fram att den, trots flera begäranden, nekades tillgång till uppgifter om samriskföretaget i fråga, vilket gjorde det omöjligt att bedöma vilken inverkan t.ex. framtida potentiell produktion skulle ha. På samma sätt kunde inte heller några slutsatser ännu dras vad gäller inverkan av samriskföretaget i nuläget. Kommissionen anger dock även att påståendena vad gäller potentiell inverkan av samriskföretaget på unionsmarknaden och Interpipe-koncernens påståenden om sannolikheten för fortsatt dumpning står i stark kontrast mot varandra vad gäller Interpipes förmåga (eller bristande förmåga) att öka sina exporter till unionen (42). |
| --- | --- |

(124)

Interpipe-koncernen ifrågasatte slutligen kommissionens analys vad gäller ett kommande avtal om ett samriskföretag med en av de centrala EU-tillverkarna. Kommissionen förklarade sin bedömning av denna fråga i det andra ytterligare meddelande av uppgifter till företaget. För det första har det kommande samriskföretaget inte godkänts av alla berörda konkurrensmyndigheter, enligt den information som är tillgänglig för kommissionen. Därför kan det inte dras någon slutsats i detta stadium om hur detta samriskföretag eventuellt skulle påverka exporten av sömlösa rör av järn och stål från Interpipe-koncernen till unionen. För det andra bekräftade Interpipe att samriskföretaget ännu inte har upprättats. För det tredje hänvisar kommissionen till sin bedömning i det andra ytterligare meddelandet till företaget, där kommissionen även lyfter fram att den, trots flera begäranden, nekades tillgång till uppgifter om samriskföretaget i fråga, vilket gjorde det omöjligt att bedöma vilken inverkan t.ex. framtida potentiell produktion skulle ha. På samma sätt kunde inte heller några slutsatser ännu dras vad gäller inverkan av samriskföretaget i nuläget. Kommissionen anger dock även att påståendena vad gäller potentiell inverkan av samriskföretaget på unionsmarknaden och Interpipe-koncernens påståenden om sannolikheten för fortsatt dumpning står i stark kontrast mot varandra vad gäller Interpipes förmåga (eller bristande förmåga) att öka sina exporter till unionen (42).

42

3.3   Slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning om åtgärderna skulle upphävas

Slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning om åtgärderna skulle upphävas

| (125) | Mot bakgrund av i) båda ländernas fortsatta dumpning under översynsperioden, ii) de stora outnyttjade kapaciteterna (tillsammans över 800 000 ton) och iii) unionsmarknadens attraktivitet, drog kommissionen slutsatsen att det finns stor sannolikhet att dumpade importer från Ukraina och Ryssland skulle fortsätta att öka och återkomma i betydande volymer om åtgärderna tilläts löpa ut. |
| --- | --- |

(125)

Mot bakgrund av i) båda ländernas fortsatta dumpning under översynsperioden, ii) de stora outnyttjade kapaciteterna (tillsammans över 800 000 ton) och iii) unionsmarknadens attraktivitet, drog kommissionen slutsatsen att det finns stor sannolikhet att dumpade importer från Ukraina och Ryssland skulle fortsätta att öka och återkomma i betydande volymer om åtgärderna tilläts löpa ut.

4.   UNIONSTILLVERKNING OCH UNIONSINDUSTRIN

UNIONSTILLVERKNING OCH UNIONSINDUSTRIN

| (126) | Under skadeundersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av 18 tillverkare i unionen. Dessa anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas ”unionsindustrin”. |
| --- | --- |

(126)

Under skadeundersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av 18 tillverkare i unionen. Dessa anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas ”unionsindustrin”.

| (127) | All tillgänglig information om unionsindustrin, såsom information som lämnats i begäran, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna och sökanden före och efter inledandet av förfarandet samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden. |
| --- | --- |

(127)

All tillgänglig information om unionsindustrin, såsom information som lämnats i begäran, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna och sökanden före och efter inledandet av förfarandet samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden.

| (128) | På grundval av detta beräknades unionens totala produktion till omkring 2,25 miljoner ton under översynsperioden. I denna uppgift ingår produktionen från samtliga unionstillverkare, oavsett om de ingick i urvalet eller ej, beräknat på grundval av kontrollerade uppgifter som tillhandahållits av sökanden. |
| --- | --- |

(128)

På grundval av detta beräknades unionens totala produktion till omkring 2,25 miljoner ton under översynsperioden. I denna uppgift ingår produktionen från samtliga unionstillverkare, oavsett om de ingick i urvalet eller ej, beräknat på grundval av kontrollerade uppgifter som tillhandahållits av sökanden.

| (129) | Såsom anges i skälen 17 och 18 valdes ett slutgiltigt urval ut som bestod av 4 av 12 unionstillverkare, vilka inkommit med den begärda informationen inför urvalet i stadiet innan inledningsskedet. |
| --- | --- |

(129)

Såsom anges i skälen 17 och 18 valdes ett slutgiltigt urval ut som bestod av 4 av 12 unionstillverkare, vilka inkommit med den begärda informationen inför urvalet i stadiet innan inledningsskedet.

| (130) | De fyra unionstillverkarna i urvalet stod för 30 % av den totala beräknade unionstillverkningen under översynsperioden och 37 % av den totala unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden. Därför anses det slutgiltiga urvalet vara representativt för hela unionsindustrin. |
| --- | --- |

(130)

De fyra unionstillverkarna i urvalet stod för 30 % av den totala beräknade unionstillverkningen under översynsperioden och 37 % av den totala unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden. Därför anses det slutgiltiga urvalet vara representativt för hela unionsindustrin.

5.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

5.1   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (131) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden och den totala importen. Förbrukningen i unionen sjönk totalt med 10 % under skadeundersökningsperioden. Den lägsta punkten nåddes 2016 med en minskning på 14 % jämfört med 2014. Under översynsperioden (ÖP) noterades en måttlig ökning av förbrukningen. | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 1 493 525 | 1 360 682 | 1 283 739 | 1 344 610 |
| Index | 100 | 91 | 86 | 90 |
| Källa: Artikel 14.6 i grundförordningens stödjande uppgifter, begäran, frågeformulärssvar. |

(131)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden och den totala importen. Förbrukningen i unionen sjönk totalt med 10 % under skadeundersökningsperioden. Den lägsta punkten nåddes 2016 med en minskning på 14 % jämfört med 2014. Under översynsperioden (ÖP) noterades en måttlig ökning av förbrukningen.

2014

2015

2016

ÖP

Förbrukning (i ton)

1 493 525

1 360 682

1 283 739

1 344 610

Index

Index

100

100

91

91

86

86

90

90

Källa: Artikel 14.6 i grundförordningens stödjande uppgifter, begäran, frågeformulärssvar.

Källa:

5.2   Import från de berörda länderna

Import från de berörda länderna

5.2.1   Den berörda importens volym och marknadsandel

Den berörda importens volym och marknadsandel

| (132) | Under skadeundersökningsperioden hade importen till unionen från Ryssland och Ukraina utvecklats enligt följande i fråga om volym och marknadsandel: | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryssland |
| Volym (ton) | 10 073 | 6 450 | 8 178 | 8 663 |
| Index | 100 | 64 | 81 | 86 |
| Marknadsandel av förbrukningen i unionen (%) | 0,7 | 0,5 | 0,6 | 0,6 |
| Index | 100 | 70 | 94 | 96 |
| Ukraina |
| Volym (ton) | 70 608 | 77 314 | 77 550 | 80 711 |
| Index | 100 | 109 | 110 | 114 |
| Marknadsandel av förbrukningen i unionen (%) | 4,7 | 5,7 | 6,0 | 6,0 |
| Index | 100 | 120 | 128 | 127 |
| Båda berörda länder |
| Volym (ton) | 80 681 | 83 764 | 85 729 | 89 373 |
| Index | 100 | 104 | 106 | 111 |
| Marknadsandel av förbrukningen i unionen (%) | 5,4 | 6,2 | 6,7 | 6,6 |
| Index | 100 | 114 | 124 | 123 |
| Källa: Artikel 14.6 i grundförordningens stödjande uppgifter, begäran, frågeformulärssvar. |

(132)

Under skadeundersökningsperioden hade importen till unionen från Ryssland och Ukraina utvecklats enligt följande i fråga om volym och marknadsandel:

2014

2015

2016

ÖP

Ryssland

Volym (ton)

10 073

6 450

8 178

8 663

Index

Index

100

100

64

64

81

81

86

86

Marknadsandel av förbrukningen i unionen (%)

0,7

0,5

0,6

0,6

Index

Index

100

100

70

70

94

94

96

96

Ukraina

Volym (ton)

70 608

77 314

77 550

80 711

Index

Index

100

100

109

109

110

110

114

114

Marknadsandel av förbrukningen i unionen (%)

4,7

5,7

6,0

6,0

Index

Index

100

100

120

120

128

128

127

127

Båda berörda länder

Volym (ton)

80 681

83 764

85 729

89 373

Index

Index

100

100

104

104

106

106

111

111

Marknadsandel av förbrukningen i unionen (%)

5,4

6,2

6,7

6,6

Index

Index

100

100

114

114

124

124

123

123

Källa: Artikel 14.6 i grundförordningens stödjande uppgifter, begäran, frågeformulärssvar.

Källa:

| (133) | Importvolymer från båda berörda länder ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden trots gällande antidumpningsåtgärder. Ökningen utgjordes helt av importer från Ukraina som ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden, medan importer från Ryssland minskade med 14 %. Under samma period ökade deras gemensamma marknadsandel med 23 % igen på grund av ökade importer från Ukraina, vars marknadsandel ökade med 27 % under skadeundersökningsperioden för att nå 6 % av unionens förbrukning under översynsperioden, medan Rysslands marknadsandel minskade med 4 % och utgjorde 0,6 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Detta måste ses mot bakgrund av en minskad förbrukning. |
| --- | --- |

(133)

Importvolymer från båda berörda länder ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden trots gällande antidumpningsåtgärder. Ökningen utgjordes helt av importer från Ukraina som ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden, medan importer från Ryssland minskade med 14 %. Under samma period ökade deras gemensamma marknadsandel med 23 % igen på grund av ökade importer från Ukraina, vars marknadsandel ökade med 27 % under skadeundersökningsperioden för att nå 6 % av unionens förbrukning under översynsperioden, medan Rysslands marknadsandel minskade med 4 % och utgjorde 0,6 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Detta måste ses mot bakgrund av en minskad förbrukning.

5.2.2   Importpriser och prisunderskridande

Importpriser och prisunderskridande

| (134) | Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för importen från Ryssland och Ukraina. Det bör understrykas att försäljningspriset för importer från båda berörda länder inte bara var under försäljningspriset för unionsindustrin under hela skadeundersökningsperioden, utan också visade en starkt nedåtgående trend under denna period. | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris i EUR/ton av ryska importer | 758 | 692 | 631 | 633 |
| Index | 100 | 91 | 83 | 83 |
| Genomsnittligt pris i EUR/ton av ukrainska importer | 731 | 679 | 607 | 618 |
| Index | 100 | 93 | 83 | 85 |
| Källa: Artikel 14.6 i grundförordningens stödjande uppgifter. |

(134)

Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för importen från Ryssland och Ukraina. Det bör understrykas att försäljningspriset för importer från båda berörda länder inte bara var under försäljningspriset för unionsindustrin under hela skadeundersökningsperioden, utan också visade en starkt nedåtgående trend under denna period.

2014

2015

2016

ÖP

Genomsnittligt pris i EUR/ton av ryska importer

758

692

631

633

Index

Index

100

100

91

91

83

83

83

83

Genomsnittligt pris i EUR/ton av ukrainska importer

731

679

607

618

Index

Index

100

100

93

93

83

83

85

85

Källa: Artikel 14.6 i grundförordningens stödjande uppgifter.

Källa:

| (135) | Eftersom de ryska exporterande tillverkarna inte samarbetade var man tvungen att fastställa prisunderskridandet för import från Ryssland på grundval av importstatistik på Taric-nivå, med hjälp av upplysningar som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen. Prisunderskridandet för import från Ukraina fastställdes med hjälp av den samarbetsvilliga ukrainska tillverkarens exportpriser, utan antidumpningstull. Cif-priser för importen justerades uppåt för kostnader efter import. Justeringen uppgick till 2 euro per ton efter undersökningsresultaten i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång. På grund av brist på samarbete med icke-närstående importörer i det nuvarande förfarandet fanns det ingen grund för att omvärdera nivån på denna justering. Unionsindustrins försäljningspris var det pris som de företag som ingick i urvalet sålde för till sina oberoende kunder, justerat nedåt för leveranskostnad, rabatter och provisioner till en nivå från fabrik. |
| --- | --- |

(135)

Eftersom de ryska exporterande tillverkarna inte samarbetade var man tvungen att fastställa prisunderskridandet för import från Ryssland på grundval av importstatistik på Taric-nivå, med hjälp av upplysningar som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen. Prisunderskridandet för import från Ukraina fastställdes med hjälp av den samarbetsvilliga ukrainska tillverkarens exportpriser, utan antidumpningstull. Cif-priser för importen justerades uppåt för kostnader efter import. Justeringen uppgick till 2 euro per ton efter undersökningsresultaten i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång. På grund av brist på samarbete med icke-närstående importörer i det nuvarande förfarandet fanns det ingen grund för att omvärdera nivån på denna justering. Unionsindustrins försäljningspris var det pris som de företag som ingick i urvalet sålde för till sina oberoende kunder, justerat nedåt för leveranskostnad, rabatter och provisioner till en nivå från fabrik.

| (136) | Under översynsperioden stod marginalen för prisunderskridandet för importer av sömlösa rör av järn och stål för den enda samarbetande ukrainska exporterande tillverkaren (som motsvarade omkring 90 % av den ukrainska exportvolymen till unionen) för 28,9 %. |
| --- | --- |

(136)

Under översynsperioden stod marginalen för prisunderskridandet för importer av sömlösa rör av järn och stål för den enda samarbetande ukrainska exporterande tillverkaren (som motsvarade omkring 90 % av den ukrainska exportvolymen till unionen) för 28,9 %.

| (137) | För Ryssland fastställdes en marginal för prisunderskridande på 20,3 % på grundval av en jämförelse med genomsnittspriser. Analysen av ryska exportpriser till tredje marknader visade dessutom att Ryssland sålde på några av sina största exportmarknader till priser som liknade eller ibland till och med var lägre än de till unionen, vilket förstärkte slutsatsen att den nuvarande nivån för ryska priser skulle underskrida unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(137)

För Ryssland fastställdes en marginal för prisunderskridande på 20,3 % på grundval av en jämförelse med genomsnittspriser. Analysen av ryska exportpriser till tredje marknader visade dessutom att Ryssland sålde på några av sina största exportmarknader till priser som liknade eller ibland till och med var lägre än de till unionen, vilket förstärkte slutsatsen att den nuvarande nivån för ryska priser skulle underskrida unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden.

| (138) | Efter det slutliga meddelandet påstod de två ryska exporterande tillverkarna att denna prisunderskridandemarginal inte var representativ eftersom deras exporter till unionen enligt dem bestod av produkter ur ett lägre kvalitets- och prissegment, medan unionsindustrins inhemska försäljning hade en väsentlig andel produkter ur ett högre kvalitets- och prissegment, nämligen OCTG-rör. Enligt företagen skulle beräkningen av prisunderskridandet ha resulterat i en helt annan marginal om man hade jämfört priserna för liknande produkttyper. |
| --- | --- |

(138)

Efter det slutliga meddelandet påstod de två ryska exporterande tillverkarna att denna prisunderskridandemarginal inte var representativ eftersom deras exporter till unionen enligt dem bestod av produkter ur ett lägre kvalitets- och prissegment, medan unionsindustrins inhemska försäljning hade en väsentlig andel produkter ur ett högre kvalitets- och prissegment, nämligen OCTG-rör. Enligt företagen skulle beräkningen av prisunderskridandet ha resulterat i en helt annan marginal om man hade jämfört priserna för liknande produkttyper.

| (139) | Vad gäller detta noteras det att kommissionen inte kunde göra någon prisjämförelse utefter produkttyp, eftersom de ryska exporterande tillverkarna beslutade sig för att inte samarbeta i undersökningen och inte svarade på frågeformuläret, vilket skulle ha gjort det möjligt för kommissionen att utföra beräkningar av prisunderskridandet med beaktande av de påstådda skillnaderna i produktmix för den ryska exporten och unionsindustrins inhemska försäljning. |
| --- | --- |

(139)

Vad gäller detta noteras det att kommissionen inte kunde göra någon prisjämförelse utefter produkttyp, eftersom de ryska exporterande tillverkarna beslutade sig för att inte samarbeta i undersökningen och inte svarade på frågeformuläret, vilket skulle ha gjort det möjligt för kommissionen att utföra beräkningar av prisunderskridandet med beaktande av de påstådda skillnaderna i produktmix för den ryska exporten och unionsindustrins inhemska försäljning.

5.3   Annat land som berörs av antidumpningsåtgärderna

Annat land som berörs av antidumpningsåtgärderna

| (140) | Importvolymen av sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, enligt definitionen i artikel 1.1 i rådets förordning (EG) nr 926/2009 (43) minskade enligt uppgifter från Eurostat med 34 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(140)

Importvolymen av sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, enligt definitionen i artikel 1.1 i rådets förordning (EG) nr 926/2009 (43) minskade enligt uppgifter från Eurostat med 34 % under skadeundersökningsperioden.

43

| (141) | Marknadsandelen för kinesisk import minskade från 5,7 % 2014 till 4,2 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(141)

Marknadsandelen för kinesisk import minskade från 5,7 % 2014 till 4,2 % under översynsperioden.

5.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

5.4.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (142) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(142)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd.

| (143) | Som nämnts i skäl 129 användes ett urvalsförfarande för undersökningen av den eventuella skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(143)

Som nämnts i skäl 129 användes ett urvalsförfarande för undersökningen av den eventuella skada som unionsindustrin lidit.

| (144) | För skadeanalysen skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. I detta avseende bedömdes unionsindustrins ekonomiska situation på grundval av a) makroekonomiska indikatorer, dvs. indikatorer som tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt, sysselsättning, produktivitet, den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtningen från tidigare dumpning, för vilka uppgifter inhämtades för hela unionsindustrin, och på grundval av b) mikroekonomiska indikatorer som genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga, lager- och arbetskraftskostnader, för vilka uppgifter inhämtades för unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(144)

För skadeanalysen skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. I detta avseende bedömdes unionsindustrins ekonomiska situation på grundval av a) makroekonomiska indikatorer, dvs. indikatorer som tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt, sysselsättning, produktivitet, den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtningen från tidigare dumpning, för vilka uppgifter inhämtades för hela unionsindustrin, och på grundval av b) mikroekonomiska indikatorer som genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga, lager- och arbetskraftskostnader, för vilka uppgifter inhämtades för unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (145) | All tillgänglig information om unionsindustrin, inbegripet information som lämnats i begäran, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna före och efter inledandet av undersökningen samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa de makroekonomiska indikatorerna och, i synnerhet, uppgifterna gällande de unionstillverkare som inte ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(145)

All tillgänglig information om unionsindustrin, inbegripet information som lämnats i begäran, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna före och efter inledandet av undersökningen samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa de makroekonomiska indikatorerna och, i synnerhet, uppgifterna gällande de unionstillverkare som inte ingick i urvalet.

| (146) | De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av information som unionstillverkare i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(146)

De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av information som unionstillverkare i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret.

5.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

a)   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (147) | Trenderna för unionens tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden: | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (i ton) | 2 925 290 | 2 125 668 | 1 921 743 | 2 247 474 |
| Index | 100 | 73 | 66 | 77 |
| Produktionskapacitet (i ton) | 4 658 456 | 4 658 456 | 4 540 036 | 4 541 932 |
| Index | 100 | 100 | 97 | 97 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 63 | 46 | 42 | 49 |
| Index | 100 | 73 | 67 | 79 |
| Källa: Artikel 14.6 i grundförordningens stödjande uppgifter, begäran, frågeformulärssvar. |

(147)

Trenderna för unionens tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

2014

2015

2016

ÖP

Produktionsvolym (i ton)

2 925 290

2 125 668

1 921 743

2 247 474

Index

Index

100

100

73

73

66

66

77

77

Produktionskapacitet (i ton)

4 658 456

4 658 456

4 540 036

4 541 932

Index

Index

100

100

100

100

97

97

97

97

Kapacitetsutnyttjande (%)

63

46

42

49

Index

Index

100

100

73

73

67

67

79

79

Källa: Artikel 14.6 i grundförordningens stödjande uppgifter, begäran, frågeformulärssvar.

Källa:

| (148) | Totalt sett minskade produktionsvolymen i unionen med 23 % under skadeundersökningsperioden. Med tanke på att produktionskapaciteten förblev nästan konstant (liten minskning med 3 %) under perioden resulterade produktionsminskningen i en betydande minskning av kapacitetsutnyttjandet med 14 procentenheter från 63 % under 2014 till 49 % under översynsperioden. Kapacitetsutnyttjandet nådde en rekordlåg nivå 2015 och 2016 (46 % respektive 42 %). Under översynsperioden ökade produktionen och därmed även kapacitetsutnyttjandet, men det senare är fortfarande under 50 %. |
| --- | --- |

(148)

Totalt sett minskade produktionsvolymen i unionen med 23 % under skadeundersökningsperioden. Med tanke på att produktionskapaciteten förblev nästan konstant (liten minskning med 3 %) under perioden resulterade produktionsminskningen i en betydande minskning av kapacitetsutnyttjandet med 14 procentenheter från 63 % under 2014 till 49 % under översynsperioden. Kapacitetsutnyttjandet nådde en rekordlåg nivå 2015 och 2016 (46 % respektive 42 %). Under översynsperioden ökade produktionen och därmed även kapacitetsutnyttjandet, men det senare är fortfarande under 50 %.

b)   Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt

| (149) | Unionstillverkarnas försäljning inkluderade försäljning via närstående handelsföretag. Försäljningen via närstående företag utgjorde under hela skadeundersökningsperioden omkring 17 % av förbrukningen i unionen. I den omfattning som dessa försäljningsvolymer senare säljs vidare till oberoende kunder på unionsmarknaden anses de dock utgöra en del av försäljningen för syftet att fastställa trender i försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt inom unionsindustrin. |
| --- | --- |

(149)

Unionstillverkarnas försäljning inkluderade försäljning via närstående handelsföretag. Försäljningen via närstående företag utgjorde under hela skadeundersökningsperioden omkring 17 % av förbrukningen i unionen. I den omfattning som dessa försäljningsvolymer senare säljs vidare till oberoende kunder på unionsmarknaden anses de dock utgöra en del av försäljningen för syftet att fastställa trender i försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt inom unionsindustrin.

| (150) | Trenderna när det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt utvecklades enligt följande under skadeundersökningsperioden: | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (ton) | 1 213 764 | 1 096 745 | 1 038 252 | 1 095 231 |
| Index | 100 | 90 | 86 | 90 |
| Marknadsandel (%) | 81,3 | 80,6 | 80,9 | 81,5 |
| Index | 100 | 99 | 100 | 100 |
| Källa: Artikel 14.6 i grundförordningens stödjande uppgifter, begäran, frågeformulärssvar. |

(150)

Trenderna när det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt utvecklades enligt följande under skadeundersökningsperioden:

2014

2015

2016

ÖP

Försäljningsvolym (ton)

1 213 764

1 096 745

1 038 252

1 095 231

Index

Index

100

100

90

90

86

86

90

90

Marknadsandel (%)

81,3

80,6

80,9

81,5

Index

Index

100

100

99

99

100

100

100

100

Källa: Artikel 14.6 i grundförordningens stödjande uppgifter, begäran, frågeformulärssvar.

Källa:

| (151) | Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden. Denna trend följde förbrukningstrenden, så unionsindustrin lyckades behålla sin marknadsandel på omkring 81 % under hela skadeundersökningsperioden. Det uppnåddes dock genom en betydande minskning av försäljningspriset och ledde till en försämring av de finansiella indikatorerna såsom förklaras nedan. |
| --- | --- |

(151)

Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden. Denna trend följde förbrukningstrenden, så unionsindustrin lyckades behålla sin marknadsandel på omkring 81 % under hela skadeundersökningsperioden. Det uppnåddes dock genom en betydande minskning av försäljningspriset och ledde till en försämring av de finansiella indikatorerna såsom förklaras nedan.

c)   Sysselsättning och produktivitet

| (152) | Som en konsekvens av sjunkande produktion och försäljning kunde sjunkande sysselsättningsnivåer med 18 % konstateras inom unionsindustrin mellan 2014 och översynsperioden. Denna sysselsättningsminskning ledde dock inte till ökad produktivitet, mätt som produktion per anställd och år, eftersom förlusten av produktionsvolym var mer uttalad än sysselsättningsminskningen under skadeundersökningsperioden. Produktivitetsindikatorn förbättrades endast under översynsperioden, vilket kopplades till en ökad produktion jämfört med 2016, medan sysselsättningsnivån var fortsatt stabil efter nedgången från 2015. | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 15 830 | 14 209 | 12 928 | 12 941 |
| Index | 100 | 90 | 82 | 82 |
| Produktivitet (ton/anställd) | 184,8 | 149,6 | 148,6 | 173,7 |
| Index | 100 | 81 | 80 | 94 |
| Källa: Begäran, frågeformulärssvar. |

(152)

Som en konsekvens av sjunkande produktion och försäljning kunde sjunkande sysselsättningsnivåer med 18 % konstateras inom unionsindustrin mellan 2014 och översynsperioden. Denna sysselsättningsminskning ledde dock inte till ökad produktivitet, mätt som produktion per anställd och år, eftersom förlusten av produktionsvolym var mer uttalad än sysselsättningsminskningen under skadeundersökningsperioden. Produktivitetsindikatorn förbättrades endast under översynsperioden, vilket kopplades till en ökad produktion jämfört med 2016, medan sysselsättningsnivån var fortsatt stabil efter nedgången från 2015.

2014

2015

2016

ÖP

Antal anställda

15 830

14 209

12 928

12 941

Index

Index

100

100

90

90

82

82

82

82

Produktivitet (ton/anställd)

184,8

149,6

148,6

173,7

Index

Index

100

100

81

81

80

80

94

94

Källa: Begäran, frågeformulärssvar.

Källa:

d)   Den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (153) | Den dumpningsmarginal som konstaterades för importer från Ukraina är betydande (se skäl 90 ovan). Med hänsyn till volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den dumpade import från Ukraina som diskuteras ovan kan verkningarna för unionsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara. Kontinuerlig orättvis prissättning av ukrainska exportörer gjorde det också omöjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den senaste dumpningen. |
| --- | --- |

(153)

Den dumpningsmarginal som konstaterades för importer från Ukraina är betydande (se skäl 90 ovan). Med hänsyn till volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den dumpade import från Ukraina som diskuteras ovan kan verkningarna för unionsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara. Kontinuerlig orättvis prissättning av ukrainska exportörer gjorde det också omöjligt för unionsindustrin att återhämta sig från den senaste dumpningen.

5.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

a)   Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden och tillverkningskostnad per enhet

| (154) | De genomsnittliga försäljningspriserna för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 19 % från 2014 till översynsperioden. Prisminskningen avspeglar en allmän trend av kostnadsminskning för de huvudsakliga råmaterialen samt försök till en omfördelning av kostnaderna, vilket leder till en kostnadsminskning från unionstillverkarna. På grund av den ytterligare prissänkningen under skadeundersökningsperioden genom att ryska och ukrainska exportörer ständigt underskred unionsindustrin priser, kunde unionstillverkarna inte dra nytta av kostnadsminskningen, eftersom de behövde sänka försäljningspriset i en större omfattning än vad kostnadsminskningen tillät för att behålla sin marknadsandel. |
| --- | --- |

(154)

De genomsnittliga försäljningspriserna för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 19 % från 2014 till översynsperioden. Prisminskningen avspeglar en allmän trend av kostnadsminskning för de huvudsakliga råmaterialen samt försök till en omfördelning av kostnaderna, vilket leder till en kostnadsminskning från unionstillverkarna. På grund av den ytterligare prissänkningen under skadeundersökningsperioden genom att ryska och ukrainska exportörer ständigt underskred unionsindustrin priser, kunde unionstillverkarna inte dra nytta av kostnadsminskningen, eftersom de behövde sänka försäljningspriset i en större omfattning än vad kostnadsminskningen tillät för att behålla sin marknadsandel.

| (155) | Under skadeundersökningsperioden minskade kostnaderna för unionsindustrin med 9 %, vilket var mycket mindre än prisnedgången. Under skadeundersökningsperioden minskade därför unionsindustrins lönsamhet väsentligt. | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder (euro/ton) | 1 024 | 977 | 844 | 832 |
| Index | 100 | 95 | 82 | 81 |
| Tillverkningskostnad per enhet sålda varor (euro per ton) | 944 | 1 037 | 932 | 858 |
| Index | 100 | 110 | 99 | 91 |
| Källa: Frågeformulärssvar. |

(155)

Under skadeundersökningsperioden minskade kostnaderna för unionsindustrin med 9 %, vilket var mycket mindre än prisnedgången. Under skadeundersökningsperioden minskade därför unionsindustrins lönsamhet väsentligt.

2014

2015

2016

ÖP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder (euro/ton)

1 024

977

844

832

Index

Index

100

100

95

95

82

82

81

81

Tillverkningskostnad per enhet sålda varor (euro per ton)

944

1 037

932

858

Index

Index

100

100

110

110

99

99

91

91

Källa: Frågeformulärssvar.

Källa:

b)   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (156) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga på följande sätt: | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (procent av omsättningen) | 6,2 | – 4,0 | – 8,2 | – 6,0 |
| Kassaflöde (euro) | 33 622 691 | 20 584 055 | – 5 190 651 | – 5 153 970 |
| Index | 100 | 61 | – 15 | – 15 |
| Investeringar (euro) | 70 668 341 | 49 594 481 | 31 073 864 | 25 325 867 |
| Index | 100 | 70 | 44 | 36 |
| Räntabilitet (%) | 5,5 | – 2,9 | – 5,3 | – 4,1 |
| Källa: Frågeformulärssvar. |

(156)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga på följande sätt:

2014

2015

2016

ÖP

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (procent av omsättningen)

6,2

– 4,0

– 8,2

– 6,0

Kassaflöde (euro)

33 622 691

20 584 055

– 5 190 651

– 5 153 970

Index

Index

100

100

61

61

– 15

– 15

– 15

– 15

Investeringar (euro)

70 668 341

49 594 481

31 073 864

25 325 867

Index

Index

100

100

70

70

44

44

36

36

Räntabilitet (%)

5,5

– 2,9

– 5,3

– 4,1

Källa: Frågeformulärssvar.

Källa:

| (157) | Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet uttrycks som nettovinst före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen, som försäljningens procentandel av omsättningen. Såsom förklaras i skäl 155 var de unionstillverkare som ingår i urvalet lönsamma under 2014, men gjorde förlust från 2015 och framåt. Under hela skadeundersökningsperioden sjönk lönsamheten för de unionstillverkare som ingår i urvalet från 6 % lönsamhet till 6 % förlust. |
| --- | --- |

(157)

Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet uttrycks som nettovinst före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen, som försäljningens procentandel av omsättningen. Såsom förklaras i skäl 155 var de unionstillverkare som ingår i urvalet lönsamma under 2014, men gjorde förlust från 2015 och framåt. Under hela skadeundersökningsperioden sjönk lönsamheten för de unionstillverkare som ingår i urvalet från 6 % lönsamhet till 6 % förlust.

| (158) | Kassaflödet, vilket är industrins möjlighet att självfinansiera sin verksamhet, var positivt under åren 2014–2015, men följde därefter den nedåtgående trenden i lönsamhet och blev negativt år 2016 och under översynsperioden. |
| --- | --- |

(158)

Kassaflödet, vilket är industrins möjlighet att självfinansiera sin verksamhet, var positivt under åren 2014–2015, men följde därefter den nedåtgående trenden i lönsamhet och blev negativt år 2016 och under översynsperioden.

| (159) | Unionstillverkarna kunde fortfarande genomföra investeringar under hela skadeundersökningsperioden, men lönsamhetens och kassaflödets utveckling påverkade också investeringsnivån, som minskade med 64 % under skadeundersökningsperioden. Också räntabiliteten var negativ från och med 2015, helt i enlighet med den negativa lönsamhetstendensen. |
| --- | --- |

(159)

Unionstillverkarna kunde fortfarande genomföra investeringar under hela skadeundersökningsperioden, men lönsamhetens och kassaflödets utveckling påverkade också investeringsnivån, som minskade med 64 % under skadeundersökningsperioden. Också räntabiliteten var negativ från och med 2015, helt i enlighet med den negativa lönsamhetstendensen.

| (160) | Mot denna bakgrund kan man dra slutsatsen att det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet var negativt under översynsperioden. |
| --- | --- |

(160)

Mot denna bakgrund kan man dra slutsatsen att det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet var negativt under översynsperioden.

c)   Lager

| (161) | Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet sjönk med 21 % under skadeundersökningsperioden. Lagernivåns andel i förhållande till produktionsvolymen är dock fortsatt stabil under skadeundersökningsperioden (omkring 3 %). Trenden inom lagernivåer följer trenden i produktionen. I detta fall anses dock inte denna indikator ha någon stor betydelse för att bedöma den ekonomiska situationen för unionstillverkarna, eftersom sömlösa rör av järn och stål oftast tillverkas på beställning. | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 87 502 | 51 661 | 53 858 | 68 982 |
| Index | 100 | 59 | 62 | 79 |
| Källa: Frågeformulärssvar. |

(161)

Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet sjönk med 21 % under skadeundersökningsperioden. Lagernivåns andel i förhållande till produktionsvolymen är dock fortsatt stabil under skadeundersökningsperioden (omkring 3 %). Trenden inom lagernivåer följer trenden i produktionen. I detta fall anses dock inte denna indikator ha någon stor betydelse för att bedöma den ekonomiska situationen för unionstillverkarna, eftersom sömlösa rör av järn och stål oftast tillverkas på beställning.

2014

2015

2016

ÖP

Utgående lager (i ton)

87 502

51 661

53 858

68 982

Index

Index

100

100

59

59

62

62

79

79

Källa: Frågeformulärssvar.

Källa:

d)   Arbetskraftskostnad

| (162) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden hos de unionstillverkare som ingår i urvalet minskade något under skadeundersökningsperioden, vilket ingår i unionsindustrins försök att omfördela sina kostnader. Denna indikator är särskilt viktig eftersom arbetskraftskostnader står för mer än 25 % av kostnaderna för produktion av sömlösa rör av järn och stål. | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) | 53 628 | 58 653 | 51 161 | 50 437 |
| Index | 100 | 109 | 95 | 94 |
| Källa: Frågeformulärssvar. |

(162)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden hos de unionstillverkare som ingår i urvalet minskade något under skadeundersökningsperioden, vilket ingår i unionsindustrins försök att omfördela sina kostnader. Denna indikator är särskilt viktig eftersom arbetskraftskostnader står för mer än 25 % av kostnaderna för produktion av sömlösa rör av järn och stål.

2014

2015

2016

ÖP

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

53 628

58 653

51 161

50 437

Index

Index

100

100

109

109

95

95

94

94

Källa: Frågeformulärssvar.

Källa:

5.5   Slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada

Slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada

| (163) | Mot bakgrund av skälen 131–162 dras slutsatsen att unionstillverkarna var i en mindre gynnsam situation under översynsperioden jämfört med 2014 och att unionsindustrin drabbades av väsentlig skada enligt betydelsen i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(163)

Mot bakgrund av skälen 131–162 dras slutsatsen att unionstillverkarna var i en mindre gynnsam situation under översynsperioden jämfört med 2014 och att unionsindustrin drabbades av väsentlig skada enligt betydelsen i artikel 3.5 i grundförordningen.

| (164) | Undersökningen visade att de flesta skadeindikatorer försämrades under skadeundersökningsperioden. Försäljningsvolymen minskade med 10 %, produktionsvolymen med 23 % och kapacitetsutnyttjandet sjönk från 63 % till 49 %. Även om unionsindustrin lyckades bibehålla sin marknadsandel på omkring 81 % var detta på bekostnad av lönsamheten, eftersom försäljningspriset inom unionen minskade väsentligt (– 19 %). Trots ansträngningar för att minska produktionskostnaderna (9 % minskning) gick unionsindustrin med förlust från och med 2015. Mellan 2014 (6,2 % vinst) och översynsperioden (6,0 % förlust) sjönk lönsamheten med 12,2 procentenheter. De finansiella indikatorerna såsom kassaflöde och räntabilitet gick från att vara positiva under 2014 till negativa de påföljande åren och under översynsperioden. Under samma period sjönk investeringarna med 64 %. |
| --- | --- |

(164)

Undersökningen visade att de flesta skadeindikatorer försämrades under skadeundersökningsperioden. Försäljningsvolymen minskade med 10 %, produktionsvolymen med 23 % och kapacitetsutnyttjandet sjönk från 63 % till 49 %. Även om unionsindustrin lyckades bibehålla sin marknadsandel på omkring 81 % var detta på bekostnad av lönsamheten, eftersom försäljningspriset inom unionen minskade väsentligt (– 19 %). Trots ansträngningar för att minska produktionskostnaderna (9 % minskning) gick unionsindustrin med förlust från och med 2015. Mellan 2014 (6,2 % vinst) och översynsperioden (6,0 % förlust) sjönk lönsamheten med 12,2 procentenheter. De finansiella indikatorerna såsom kassaflöde och räntabilitet gick från att vara positiva under 2014 till negativa de påföljande åren och under översynsperioden. Under samma period sjönk investeringarna med 64 %.

| (165) | Den fortsatta skadan beror på flera faktorer, såsom minskningen av unionens förbrukning och den minskade exporten. Förutom detta sjönk unionspriserna genom dumpade importer. Ukraina ökade sin exportvolym till EU med 14 %, till låga och dumpade priser, och ökade sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden med 27 %. Den enda ukrainska exportören underskred unionspriserna med nästan 30 %. I denna mycket kapitalintensiva industri hade en minskad produktionsvolym kombinerat med sjunkande priser en negativ inverkan på lönsamheten. |
| --- | --- |

(165)

Den fortsatta skadan beror på flera faktorer, såsom minskningen av unionens förbrukning och den minskade exporten. Förutom detta sjönk unionspriserna genom dumpade importer. Ukraina ökade sin exportvolym till EU med 14 %, till låga och dumpade priser, och ökade sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden med 27 %. Den enda ukrainska exportören underskred unionspriserna med nästan 30 %. I denna mycket kapitalintensiva industri hade en minskad produktionsvolym kombinerat med sjunkande priser en negativ inverkan på lönsamheten.

| (166) | Efter det slutliga meddelandet angav Ukrainas regering och två ryska exporterande tillverkare flera faktorer som borde ha tagits med i beräkningen som andra faktorer i analysen av orsakssambandet mellan den skadevållande situationen för unionsindustrin och importerna från de berörda länderna. Sådana faktorer påstods vara den minskande förbrukningen i unionen, inhemsk konkurrens bland unionstillverkare, otillfredsställande exportprestanda för unionstillverkarna, överkapacitet och höga fasta kostnader för unionsföretagen samt importer från Vitryssland. |
| --- | --- |

(166)

Efter det slutliga meddelandet angav Ukrainas regering och två ryska exporterande tillverkare flera faktorer som borde ha tagits med i beräkningen som andra faktorer i analysen av orsakssambandet mellan den skadevållande situationen för unionsindustrin och importerna från de berörda länderna. Sådana faktorer påstods vara den minskande förbrukningen i unionen, inhemsk konkurrens bland unionstillverkare, otillfredsställande exportprestanda för unionstillverkarna, överkapacitet och höga fasta kostnader för unionsföretagen samt importer från Vitryssland.

| (167) | Såsom tagits upp i skäl 165 beror den fortsatta skadan på flera faktorer. Förutom den minskade förbrukningen, nedgången i exportförsäljning och de dumpade importerna, spelade andra faktorer inte någon större roll. Den låga graden av kapacitetsutnyttjande avspeglar snarare en minskning av produktionen än en situation med överkapacitet, och importer från andra tredjeländer minskade i stort. Unionsindustrins marknadsandel förblev också relativt stabil under översynsperioden. Påståendet om konkurrens mellan unionstillverkare underbyggdes inte. Det grundar sig bara på att urvalet av unionstillverkare stod för endast 30 % av EU:s produktion och att konkurrensen mellan de tillverkare som ingick i urvalet och de som inte gjorde det därför borde granskas. Detta påstående bör avvisas eftersom det motsäger den logiska grunden för användningen av ett stickprovsförfarande. Kommissionen granskade situationen för alla unionstillverkare men, med tanke på det stora antalet tillverkare, begränsade sin granskning av vissa faktorer till ett urval som är representativt för unionsindustrin som helhet. Därför finns det inget behov av att undersöka inverkan av de tillverkare som inte ingick i urvalet på de företag som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(167)

Såsom tagits upp i skäl 165 beror den fortsatta skadan på flera faktorer. Förutom den minskade förbrukningen, nedgången i exportförsäljning och de dumpade importerna, spelade andra faktorer inte någon större roll. Den låga graden av kapacitetsutnyttjande avspeglar snarare en minskning av produktionen än en situation med överkapacitet, och importer från andra tredjeländer minskade i stort. Unionsindustrins marknadsandel förblev också relativt stabil under översynsperioden. Påståendet om konkurrens mellan unionstillverkare underbyggdes inte. Det grundar sig bara på att urvalet av unionstillverkare stod för endast 30 % av EU:s produktion och att konkurrensen mellan de tillverkare som ingick i urvalet och de som inte gjorde det därför borde granskas. Detta påstående bör avvisas eftersom det motsäger den logiska grunden för användningen av ett stickprovsförfarande. Kommissionen granskade situationen för alla unionstillverkare men, med tanke på det stora antalet tillverkare, begränsade sin granskning av vissa faktorer till ett urval som är representativt för unionsindustrin som helhet. Därför finns det inget behov av att undersöka inverkan av de tillverkare som inte ingick i urvalet på de företag som ingick i urvalet.

| (168) | I alla händelser fokuserar slutsatsen om skada i detta fall särskilt på den sannolika situationen för unionsindustrin om åtgärderna skulle upphävas, såsom förklaras nedan. |
| --- | --- |

(168)

I alla händelser fokuserar slutsatsen om skada i detta fall särskilt på den sannolika situationen för unionsindustrin om åtgärderna skulle upphävas, såsom förklaras nedan.

| (169) | Efter det slutliga meddelandet framhävde Ukrainas regering och en av de ukrainska exporterande tillverkarna att marknadsandelen för ukrainska exporter för unionsförbrukningen uppgick till endast 6 % och sannolikt inte kommer att öka i framtiden på grund av inhemsk konsumtion i Ukraina och väsentlig diversifiering av ukrainska exporter som tagit sig in på nya marknader. |
| --- | --- |

(169)

Efter det slutliga meddelandet framhävde Ukrainas regering och en av de ukrainska exporterande tillverkarna att marknadsandelen för ukrainska exporter för unionsförbrukningen uppgick till endast 6 % och sannolikt inte kommer att öka i framtiden på grund av inhemsk konsumtion i Ukraina och väsentlig diversifiering av ukrainska exporter som tagit sig in på nya marknader.

| (170) | Som svar på detta bör understrykas att den nuvarande marknadsandelen på 6 % redan orsakar skada för unionsindustrin, särskilt med tanke på det betydande prisunderskridandet. Det bör också noteras att volymökningen av ukrainska importer under skadeundersökningsperioden skedde trots de gällande antidumpningstullarna. |
| --- | --- |

(170)

Som svar på detta bör understrykas att den nuvarande marknadsandelen på 6 % redan orsakar skada för unionsindustrin, särskilt med tanke på det betydande prisunderskridandet. Det bör också noteras att volymökningen av ukrainska importer under skadeundersökningsperioden skedde trots de gällande antidumpningstullarna.

| (171) | En av de ukrainska exporterande tillverkarna, som även delvis gavs stöd i bidraget från Ukrainas regering, påstod vidare att kommissionen i sin analys av återkommande skada borde ha tagit med avtalet om ett samriskföretag som undertecknats mellan den aktuella ukrainska exporterande tillverkaren och en av de största unionstillverkarna av den berörda produkten. Enligt den ukrainska tillverkaren kommer villkoren i detta avtal om ett samriskföretag att ha betydande inverkan på volymen av framtida exporter från företaget till EU, distributionskanaler och prissättning. |
| --- | --- |

(171)

En av de ukrainska exporterande tillverkarna, som även delvis gavs stöd i bidraget från Ukrainas regering, påstod vidare att kommissionen i sin analys av återkommande skada borde ha tagit med avtalet om ett samriskföretag som undertecknats mellan den aktuella ukrainska exporterande tillverkaren och en av de största unionstillverkarna av den berörda produkten. Enligt den ukrainska tillverkaren kommer villkoren i detta avtal om ett samriskföretag att ha betydande inverkan på volymen av framtida exporter från företaget till EU, distributionskanaler och prissättning.

| (172) | Kommissionen hänvisar till sin motbevisning i skäl 124 ovan. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen hänvisar till sin motbevisning i skäl 124 ovan.

| (173) | Ryssland exporterade endast en liten volym till EU, men landets priser konstaterades också underskrida unionspriserna. En framåtblickande analys gjordes av de troliga exportvolymerna från detta land, om åtgärderna skulle upphävas, enligt beskrivningen i skälen 50–68. Den avslöjade att importer från Ryssland troligen skulle öka till betydligt högre nivåer än de som nåddes under översynsperioden. |
| --- | --- |

(173)

Ryssland exporterade endast en liten volym till EU, men landets priser konstaterades också underskrida unionspriserna. En framåtblickande analys gjordes av de troliga exportvolymerna från detta land, om åtgärderna skulle upphävas, enligt beskrivningen i skälen 50–68. Den avslöjade att importer från Ryssland troligen skulle öka till betydligt högre nivåer än de som nåddes under översynsperioden.

| (174) | Enligt skälen 53 och 93 ovan har båda länderna en betydande outnyttjad kapacitet och kommer troligen öka lågprisimporten om åtgärderna skulle upphävas, med tanke på unionsmarknadens attraktivitet i fråga om volymer och priser. Unionsmarknadens attraktivitet kommer troligen att öka, såsom förklaras i skälen 56 och 108, på grund av den tull på 25 % som infördes av Förenta staterna i mars 2018 på importer av stålprodukter, inklusive sömlösa rör av järn och stål. Förenta staterna är en av de främsta exportmarknaderna för Ryssland och Ukraina och unionsmarknaden är ett troligt mål för åtminstone delar av de kvantiteter som inte längre kan säljas i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(174)

Enligt skälen 53 och 93 ovan har båda länderna en betydande outnyttjad kapacitet och kommer troligen öka lågprisimporten om åtgärderna skulle upphävas, med tanke på unionsmarknadens attraktivitet i fråga om volymer och priser. Unionsmarknadens attraktivitet kommer troligen att öka, såsom förklaras i skälen 56 och 108, på grund av den tull på 25 % som infördes av Förenta staterna i mars 2018 på importer av stålprodukter, inklusive sömlösa rör av järn och stål. Förenta staterna är en av de främsta exportmarknaderna för Ryssland och Ukraina och unionsmarknaden är ett troligt mål för åtminstone delar av de kvantiteter som inte längre kan säljas i Förenta staterna.

| (175) | Unionsindustrin befinner sig fortfarande i en sårbar position och situationen skulle bli ännu svårare om åtgärderna skulle upphävas. Dumpade lågprisimporter från Ukraina skulle fortsätta att öka och dumpade importer från Ryssland skulle troligen återkomma i betydande mängder, vilket skulle innebära ytterligare prisnedgångar och förlorad försäljning på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(175)

Unionsindustrin befinner sig fortfarande i en sårbar position och situationen skulle bli ännu svårare om åtgärderna skulle upphävas. Dumpade lågprisimporter från Ukraina skulle fortsätta att öka och dumpade importer från Ryssland skulle troligen återkomma i betydande mängder, vilket skulle innebära ytterligare prisnedgångar och förlorad försäljning på unionsmarknaden.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

6.1   Inledning

Inledning

| (176) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Ryssland och Ukraina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Det bör erinras om att det i de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att vidta åtgärder. Eftersom den aktuella undersökningen är en översyn, och därmed består av en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft, är det möjligt att bedöma de gällande antidumpningsåtgärdernas eventuella negativa, oönskade effekter för de berörda parterna. |
| --- | --- |

(176)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Ryssland och Ukraina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Det bör erinras om att det i de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att vidta åtgärder. Eftersom den aktuella undersökningen är en översyn, och därmed består av en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft, är det möjligt att bedöma de gällande antidumpningsåtgärdernas eventuella negativa, oönskade effekter för de berörda parterna.

| (177) | Mot den bakgrunden undersöktes om det, trots slutsatserna i fråga om sannolikheten för fortsatt eller återkommande skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna mot import från Ryssland och Ukraina i detta särskilda fall. |
| --- | --- |

(177)

Mot den bakgrunden undersöktes om det, trots slutsatserna i fråga om sannolikheten för fortsatt eller återkommande skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna mot import från Ryssland och Ukraina i detta särskilda fall.

6.2   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (178) | Vad gäller unionens intresse står det klart att den redan bräckliga ekonomiska situationen för unionsindustrin, som för närvarande tillhandahåller 13 000 arbetstillfällen inom stålsektorn relaterat till den berörda produkten, skulle försämras ytterligare om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(178)

Vad gäller unionens intresse står det klart att den redan bräckliga ekonomiska situationen för unionsindustrin, som för närvarande tillhandahåller 13 000 arbetstillfällen inom stålsektorn relaterat till den berörda produkten, skulle försämras ytterligare om åtgärderna upphävdes.

6.3   Importörernas och användarnas intresse

Importörernas och användarnas intresse

| (179) | Importörer och användare visade ingen samarbetsvilja, trots att alla kända importörer och användare (över 70 företag) informerades om inledningen av förfarandet och möjligheten att samarbeta som berörd part. |
| --- | --- |

(179)

Importörer och användare visade ingen samarbetsvilja, trots att alla kända importörer och användare (över 70 företag) informerades om inledningen av förfarandet och möjligheten att samarbeta som berörd part.

| (180) | Enligt undersökningsresultaten från föregående översyn vid giltighetstidens utgång köper importörerna in från olika leverantörer i många olika länder, och därför skulle effekterna av en fortsättning av åtgärderna på import från Ryssland och Ukraina bli begränsade. Det konstaterades också vid det tillfället att importörerna lyckades fortsätta att vara lönsamma, trots att åtgärderna hade varit i kraft i flera år. |
| --- | --- |

(180)

Enligt undersökningsresultaten från föregående översyn vid giltighetstidens utgång köper importörerna in från olika leverantörer i många olika länder, och därför skulle effekterna av en fortsättning av åtgärderna på import från Ryssland och Ukraina bli begränsade. Det konstaterades också vid det tillfället att importörerna lyckades fortsätta att vara lönsamma, trots att åtgärderna hade varit i kraft i flera år.

| (181) | Vad gäller användarna verkar det som att sömlösa rör av järn eller stål utgör en ganska liten del av deras produktionskostnad, baserat på undersökningsresultaten från föregående översyn vid giltighetstidens utgång och tillgängliga uppgifter. Sömlösa rör av järn eller stål används i allmänhet i större projekt (värmepannor, pipelines, byggarbeten) där de ingår som en mindre del. Den möjliga påverkan på användare vid en fortsättning av åtgärderna förväntas därför inte bli stor. |
| --- | --- |

(181)

Vad gäller användarna verkar det som att sömlösa rör av järn eller stål utgör en ganska liten del av deras produktionskostnad, baserat på undersökningsresultaten från föregående översyn vid giltighetstidens utgång och tillgängliga uppgifter. Sömlösa rör av järn eller stål används i allmänhet i större projekt (värmepannor, pipelines, byggarbeten) där de ingår som en mindre del. Den möjliga påverkan på användare vid en fortsättning av åtgärderna förväntas därför inte bli stor.

| (182) | På grund av bristande samarbetsvilja från de aktuella företagens sida finns det inga uppgifter som kan bekräftas som visar hur den övergripande situationen har förändrats. |
| --- | --- |

(182)

På grund av bristande samarbetsvilja från de aktuella företagens sida finns det inga uppgifter som kan bekräftas som visar hur den övergripande situationen har förändrats.

6.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (183) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte bibehålla de nuvarande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(183)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte bibehålla de nuvarande antidumpningsåtgärderna.

| (184) | Efter det slutliga meddelandet påstod två ryska exporterande tillverkare att en fortsatt tillämpning av åtgärder skulle påverka ett antal unionskonsumenter (användare) negativt och begränsa konkurrensen inom unionen. Därför uppmanade de berörda parterna i fråga kommissionen att överväga att endast förlänga åtgärderna i högst två år. |
| --- | --- |

(184)

Efter det slutliga meddelandet påstod två ryska exporterande tillverkare att en fortsatt tillämpning av åtgärder skulle påverka ett antal unionskonsumenter (användare) negativt och begränsa konkurrensen inom unionen. Därför uppmanade de berörda parterna i fråga kommissionen att överväga att endast förlänga åtgärderna i högst två år.

| (185) | Kommissionen undersökte förslaget till begränsad förlängning av åtgärderna i unionens intresse. Vad gäller detta erinras det om att undersökningen av unionens intresse i samband med antidumpningsundersökningar utgör ett strikt förfarande som kräver att man balanserar berörda intressen, inklusive unionsindustrins, användares och konsumenters intresse, och gör en bedömning av komplexa rättsliga, ekonomiska och politiska faktorer (44). Kommissionen erinrade om att bedömningar av unionens intresse vad gäller unionsindustrin visade att om åtgärderna skulle upphävas skulle den redan bräckliga ekonomiska situationen för unionsindustrin försämras ytterligare. Det erinras också om att det inte förekom något samarbete från importörer och användare som angav att de skulle påverkas negativt av en förlängning av de nuvarande åtgärderna. Det finns därför ingen dokumenterad bevisning som skulle kunna visa att en begränsning av tillämpningen av åtgärderna till två år skulle vara i unionens intresse i större grad än tillämpningen av åtgärderna i alla de fem år som anges i artikel 11.2 i grundförordningen. På grundval av detta avvisade kommissionen det argument som lagts fram av de två ryska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(185)

Kommissionen undersökte förslaget till begränsad förlängning av åtgärderna i unionens intresse. Vad gäller detta erinras det om att undersökningen av unionens intresse i samband med antidumpningsundersökningar utgör ett strikt förfarande som kräver att man balanserar berörda intressen, inklusive unionsindustrins, användares och konsumenters intresse, och gör en bedömning av komplexa rättsliga, ekonomiska och politiska faktorer (44). Kommissionen erinrade om att bedömningar av unionens intresse vad gäller unionsindustrin visade att om åtgärderna skulle upphävas skulle den redan bräckliga ekonomiska situationen för unionsindustrin försämras ytterligare. Det erinras också om att det inte förekom något samarbete från importörer och användare som angav att de skulle påverkas negativt av en förlängning av de nuvarande åtgärderna. Det finns därför ingen dokumenterad bevisning som skulle kunna visa att en begränsning av tillämpningen av åtgärderna till två år skulle vara i unionens intresse i större grad än tillämpningen av åtgärderna i alla de fem år som anges i artikel 11.2 i grundförordningen. På grundval av detta avvisade kommissionen det argument som lagts fram av de två ryska exporterande tillverkarna.

44

7.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (186) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(186)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (187) | Berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att införa de aktuella antidumpningsåtgärderna och gavs tillfälle att lämna synpunkter. De synpunkter som inkom ändrade inte de slutsatser som beskrivs ovan. |
| --- | --- |

(187)

Berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att införa de aktuella antidumpningsåtgärderna och gavs tillfälle att lämna synpunkter. De synpunkter som inkom ändrade inte de slutsatser som beskrivs ovan.

| (188) | Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande. |
| --- | --- |

(188)

Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter som inte överstiger 406,4 mm med ett motsvarande kolvärde (CEV) på högst 0,86 enligt formeln från International Institute of Welding (IIW) och kemiska analyser (45) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 (46) (Taric-nummer 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 och 7304599320) med ursprung i Ryssland och Ukraina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Antidumpningstullsats
  (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Ryssland | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 | A741 |
| OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe
  Plant och OAO Seversky Tube Works | 28,7 | A859 |
| Alla övriga företag | 35,8 | A999 |
| Ukraina | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 | A742 |
| LLC Interpipe Niko Tube och OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) | 13,8 | A743 |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 | A744 |
| Alla övriga företag | 25,7 | A999 |

Land

Företag

Antidumpningstullsats

(%)

Taric-tilläggsnummer

Ryssland

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1

A741

OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe

Plant och OAO Seversky Tube Works

28,7

A859

Alla övriga företag

35,8

A999

Ukraina

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3

A742

LLC Interpipe Niko Tube och OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)

13,8

A743

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7

A744

Alla övriga företag

25,7

A999

3.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 oktober 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 2320/97 av den 17 november 1997 om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Ungern, Polen, Ryssland, Tjeckiska republiken, Rumänien och Slovakiska republiken, om upphävande av förordning (EEG) nr 1189/93 och om avslutande av förfarandet vad gäller sådan import med ursprung i Republiken Kroatien (EGT L 322, 25.11.1997, s. 1).

2

(3)  Kommissionens beslut av den 22 december 1999 om godtagande av ett åtagande som gjorts i samband med interimsöversynen av den antidumpningstull som tillämpas på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bl.a. Ryska federationen (EGT L 23, 28.1.2000, s. 78).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 348/2000 av den 14 februari 2000 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Republiken Kroatien och Ukraina och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen (EGT L 45, 17.2.2000, s. 1).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 1322/2004 av den 16 juli 2004 om ändring av förordning (EG) nr 2320/97 om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bl.a. Ryssland och Rumänien (EUT L 246, 20.7.2004, s. 10).

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 258/2005 av den 14 februari 2005 om ändring av de antidumpningsåtgärder som genom förordning (EG) nr 348/2000 infördes på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina (EUT L 46, 17.2.2005, s. 7).

6

(7)  Kommissionens beslut av den 16 februari 2005 om partiellt tillfälligt upphävande av de slutgiltiga antidumpningstullar som genom förordning (EG) nr 258/2005 införts på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina (EUT L 46, 17.2.2005, s. 46).

7

(8)  Rådets förordning (EG) nr 1866/2005 av den 8 november 2005 om förlängning av det partiella tillfälliga upphävandet av de slutgiltiga antidumpningstullar som genom förordning (EG) nr 258/2005 införts på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina (EUT L 300, 17.11.2005, s. 1).

8

(9)  Rådets förordning (EG) nr 954/2006 av den 27 juni 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina, om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2320/97 och rådets förordning (EG) nr 348/2000 och om avslutande av interimsöversynen och översynen vid giltighetens utgång av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Ryssland och Rumänien och om avslutande av interimsöversynen av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Ryssland, Rumänien, Kroatien och Ukraina (EUT L 175, 29.6.2006, s. 4).

9

(10)  C-191/09 P – Rådet och kommissionen mot Interpipe Niko Tube och Interpipe NTRP.

10

(11)  T-249/06 – Interpipe Niko Tube och Interpipe NTRP mot rådet.

11

(12)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 540/2012 av den 21 juni 2012 om ändring av förordning (EG) nr 954/2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina (EUT L 165, 26.6.2012, s. 1).

12

(13)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 av den 26 juni 2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 och om avslutande av översynen vid giltighetens utgång av import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien (EUT L 174, 4.7.2012, s. 5).

13

(14)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 795/2012 av den 28 augusti 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina, efter en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 238, 4.9.2012, s. 1).

14

(15)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1269/2012 av den 21 december 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 585/2012 vad gäller införandet av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i bl.a. Ryssland, efter en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 357, 28.12.2012, s. 1).

15

(16)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina (EUT C 214, 4.7.2017, s. 9).

16

(17)  Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpats på import av vissa sömlösa rör med ursprung i bl.a. Ukraina (EUT C 159, 7.5.2018, s. 18).

17

(18)  CEV-värdet ska fastställas i enlighet med den tekniska rapport (IIW dok. IX-555-67, 1967) som publicerats av International Institute of Welding (IIW).

18

(19)  Enligt nuvarande definition i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1925 av den 12 oktober 2017 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 282, 31.10.2017, s. 1).

19

(20)  Den ryska federala tullförvaltningens databas om extern handel: http://stat.customs.ru/apex/ (offentligt tillgängliga uppgifter från ryska exporterande tillverkare, bilaga 2 till bidragen från den 21 augusti 2017 och den 30 juli 2018.)

20

(21)  Metal Expert LLC: www.metalexpert-group.com

21

(22)  Tillgängligt i den öppna versionen av begäran.

22

(23)  EU – antidumpningsåtgärder beträffande biodiesel från Argentina, WT/DS473/AB.

23

(24)  Till exempel ett fastställande som kan möjliggöra att en undersökning avslutas för en exporterande tillverkare även om åtgärderna skulle bibehållas på landsomfattande nivå.

24

(25)  I meddelandet av den 27 juli 2018 gavs de ryska exporterande tillverkarna otvetydig information om att kommissionen skulle tillämpa artikel 18 i grundförordningen vid avsaknad av svar på frågeformuläret.

25

(26)  För mer information, läs dessa tillkännagivanden: Presidentens tillkännagivanden om justering av importer av stål och aluminium till Förenta staterna, federala registret, 83 FR 11619 och 83 FR 11625, 15 mars 2018 och presidentens tillkännagivanden om justering av importer av stål och aluminium till Förenta staterna, 22 mars 2018. 83 FR 13355 och 83 FR 13361, 28 mars 2018, tillkännagivanden om justering av importer av stål och aluminium till Förenta staterna, 30 april 2018. 83 FR 20683 och 83 FR 20677, 7 maj 2018 och 31 maj 2018, tillkännagivanden om justering av importer av stål och aluminium till Förenta staterna.

26

(27)  Ursprungligen inlämnad den 21 augusti 2017, bilaga 2. Samma information med små variationer inlämnades också i dess synpunkter till det allmänna informationsdokumentet och i dess bidrag efter hörandet den 10 augusti 2018.

27

(28)  Bilaga 2 till bidraget från den 30 juli 2018 och bilaga 2 till bidraget från den 21 augusti 2017. Dessa uppgifter visar att prisnivåerna vid export av sömlösa rör av järn och stål till flera tredjeländer, inklusive de viktigaste exportdestinationerna (som står för mer än 50 % av landets totala export av sömlösa rör av järn och stål) är ännu lägre än de dumpade exportpriserna till unionen. Till exempel är exportpriser till Förenta staterna (nummer 1), Turkiet (nummer 4), Indien och Förenade Arabemiraten (nummer 5 och 6) lägre än exportpriserna till unionen.

28

(29)  Punkt 32 i bidraget från den 21 augusti 2017 samt punkt 25 i bidraget från den 30 juli 2018.

29

(30)  Bilaga 2 i ovannämnda bidrag.

30

(31)  Det bör till exempel noteras att i fallet med Turkiet hade priserna till unionen alltid varit högre oavsett år under den aktuella skadeundersökningsperioden (det anges inte i bidraget vilken period som avses).

31

(32)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1013 av den 17 juli 2018 om införande av provisoriska skyddsåtgärder beträffande vissa stålprodukter (EUT L 181, 18.7.2018, s. 39).

32

(33)  Ibid., skäl 24.

33

(34)  Bilaga 3 till bidraget från den 30 juli 2018.

34

(35)  
  Källa: databasen enligt artikel 14.6.

35

Källa:

(36)  Alla hänvisningar till konfidentiella företagsuppgifter markeras med [konfidentiellt] i denna förordning.

36

(37)  
  Källa: artikel 14.6-databasen och Interpipe-koncernens kontrollerade uppgifter.

37

Källa:

(38)  
  Källa: Interpipe-koncernens bekräftade uppgifter och Metal Expert för de två övriga tillverkarna i Ukraina.

38

Källa:

(39)  Bidrag från den 27 juli 2017 (t17.009159), 8 augusti 2017 (t17.009653), 1 februari 2018 (t18.000894) och 31 maj 2018 (t18.006325) samt 1 juni 2018 (t18.006324).

39

(40)  För mer information, läs dessa tillkännagivanden: Presidentens tillkännagivanden om justering av importer av stål och aluminium till Förenta staterna, federala registret, 83 FR 11619 och 83 FR 11625, 15 mars 2018 och presidentens tillkännagivanden om justering av importer av stål och aluminium till Förenta staterna, 22 mars 2018. 83 FR 13355 och 83 FR 13361, 28 mars 2018, tillkännagivanden om justering av importer av stål och aluminium till Förenta staterna, 30 april 2018. 83 FR 20683 och 83 FR 20677, 7 maj 2018, tillkännagivanden om justering av importer av stål och aluminium till Förenta staterna, 31 maj 2018.

40

(41)  Varken de ukrainska myndigheterna eller Interpipe-koncernen underrättade enskilt kommissionen om undantag som beviljats dem enligt dessa åtgärder enligt sektion 232.

41

(42)  På grund av att denna information är konfidentiell har kommissionens fullständiga analys inte inkluderats i förordningen. En mer detaljerad förklaring tillhandahölls Interpipe-koncernen i ett separat dokument samma dag som denna förordning offentliggjordes.

42

(43)  Rådets förordning (EG) nr 926/2009 av den 24 september 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 262, 6.10.2009, s. 19).

43

(44)  Domstolens dom av den 15 juni 2017, T.KUP, C-349/16, ECLI:EU:C:2017:469, punkt 44. Se även förstainstansrättens dom av den 8 juli 2003, Euroalliages m.fl. mot kommissionen, T-132/01, ECLI:EU:T:2003:189, punkt 40.

44

(45)  CEV-värdet ska fastställas i enlighet med den tekniska rapport (IIW dok. IX-555-67, 1967) som publicerats av International Institute of Welding (IIW).

45

(46)  Enligt nuvarande definition i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1925 av den 12 oktober 2017 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 282, 31.10.2017, s. 1). Produkttäckningen bestäms genom att produktbeskrivningen i artikel 1.1 och varubeskrivningen för motsvarande KN-nummer tillämpas tillsammans.

46

---

BESLUT

| 2.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 246/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 246/45

---

RÅDETS BESLUT (EU, Euratom) 2018/1470

av den 28 september 2018

om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Förbundsrepubliken Tyskland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 302,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av den tyska regeringens förslag,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den 18 september 2015 och den 1 oktober 2015 antog rådet besluten (EU, Euratom) 2015/1600 (1) och (EU, Euratom) 2015/1790 (2) om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2015–20 september 2020. |
| --- | --- |

(1)

Den 18 september 2015 och den 1 oktober 2015 antog rådet besluten (EU, Euratom) 2015/1600 (1) och (EU, Euratom) 2015/1790 (2) om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2015–20 september 2020.

| (2) | En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Stefan KÖRZELL har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Stefan KÖRZELL har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Florian MORITZ, Head of Department Economic, Finance and Fiscal Policy, German Confederation of Trade Unions (DGB) Executive Board, utnämns härmed till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2020.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 28 september 2018.

På rådets vägnar

M. SCHRAMBÖCK

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2015/1600 av den 18 september 2015 om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2015–20 september 2020 (EUT L 248, 24.9.2015, s. 53).

1

(2)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2015/1790 av den 1 oktober 2015 om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2015–20 september 2020 (EUT L 260, 7.10.2015, s. 23).

2

---

| 2.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 246/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 246/46

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2018/1471

av den 19 september 2018

om det föreslagna medborgarinitiativet med rubriken ”STOP FRAUD and abuse of EU FUNDS – by better control of decisions, implementation and penalties”

[delgivet med nr C(2018) 6077]

(Endast den engelska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 av den 16 februari 2011 om medborgarinitiativet (1), särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Ämnet för det föreslagna medborgarinitiativet ”STOP FRAUD and abuse of EU FUNDS – by better control of decisions, implementation and penalties” är ”EU-institutionerna bör ha rätt att tillämpa hårdare kontroller (även förhandskontroller) och strängare påföljder i de EU-medlemsstater som inte är medlemmar av Europeiska åklagarmyndigheten.” |
| --- | --- |

(1)

Ämnet för det föreslagna medborgarinitiativet ”STOP FRAUD and abuse of EU FUNDS – by better control of decisions, implementation and penalties” är ”EU-institutionerna bör ha rätt att tillämpa hårdare kontroller (även förhandskontroller) och strängare påföljder i de EU-medlemsstater som inte är medlemmar av Europeiska åklagarmyndigheten.”

| (2) | Målen för det föreslagna medborgarinitiativet är följande: ”För att förhindra och bestraffa bedrägerier och missbruk av EU-medel bör EU-institutionerna ha rätt att tillämpa hårdare kontroller i de medlemsstater som inte deltar i Europeiska åklagarmyndigheten. Detta bör innefatta förhandskontroller av finansierings- och upphandlingsbeslut på riskområden. Vi föreslår att en sådan grundligare kontroll bör omfatta en fullständig undersökning av alla omständigheter och även offentliggörande av bedrägerier och andra brott som skadar EU:s ekonomiska intressen.” |
| --- | --- |

(2)

Målen för det föreslagna medborgarinitiativet är följande: ”För att förhindra och bestraffa bedrägerier och missbruk av EU-medel bör EU-institutionerna ha rätt att tillämpa hårdare kontroller i de medlemsstater som inte deltar i Europeiska åklagarmyndigheten. Detta bör innefatta förhandskontroller av finansierings- och upphandlingsbeslut på riskområden. Vi föreslår att en sådan grundligare kontroll bör omfatta en fullständig undersökning av alla omständigheter och även offentliggörande av bedrägerier och andra brott som skadar EU:s ekonomiska intressen.”

| (3) | En medborgarkommitté har bildats och kontaktpersoner utsetts i enlighet med artikel 3.2 i förordningen, och det föreslagna medborgarinitiativet är varken uppenbart otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande och det strider inte heller uppenbart mot unionens värden enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget). |
| --- | --- |

(3)

En medborgarkommitté har bildats och kontaktpersoner utsetts i enlighet med artikel 3.2 i förordningen, och det föreslagna medborgarinitiativet är varken uppenbart otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande och det strider inte heller uppenbart mot unionens värden enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget).

| (4) | Unionsrättsakter för att genomföra fördragen kan antas






  a) | på grundval av artikel 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) för fastställandet av strukturfondernas uppgifter, huvudmål och organisation, vilket kan omfatta en omgruppering av fonderna, |
| --- | --- | --- |

(4)

Unionsrättsakter för att genomföra fördragen kan antas

a)

på grundval av artikel 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) för fastställandet av strukturfondernas uppgifter, huvudmål och organisation, vilket kan omfatta en omgruppering av fonderna,

| b) | på grundval av artiklarna 182 och 183 i EUF-fördraget för antagandet av ett flerårigt ramprogram som omfattar alla EU:s verksamheter inom området forskning och teknisk utveckling och av de särskilda programmen inom varje del av det fleråriga ramprogrammet samt för genomförandet av det fleråriga programmet, |
| --- | --- |

b)

på grundval av artiklarna 182 och 183 i EUF-fördraget för antagandet av ett flerårigt ramprogram som omfattar alla EU:s verksamheter inom området forskning och teknisk utveckling och av de särskilda programmen inom varje del av det fleråriga ramprogrammet samt för genomförandet av det fleråriga programmet,

| c) | på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget om de finansiella regler där det i synnerhet bl.a. fastställs förfaranden för genomförandet av unionens budget, |
| --- | --- |

c)

på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget om de finansiella regler där det i synnerhet bl.a. fastställs förfaranden för genomförandet av unionens budget,

| d) | på grundval av artikel 325 i EUF-fördraget på områdena förebyggande av och kamp mot bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen för att ge verksamt och likvärdigt skydd i medlemsstaterna liksom i unionens institutioner, organ och byråer. |
| --- | --- |

d)

på grundval av artikel 325 i EUF-fördraget på områdena förebyggande av och kamp mot bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen för att ge verksamt och likvärdigt skydd i medlemsstaterna liksom i unionens institutioner, organ och byråer.

| (5) | Det är frivilligt för varje medlemsstat att delta i ett fördjupat samarbete, t.ex. det fördjupade samarbete som utgörs av Europeiska åklagarmyndigheten. Därför bör unionsrättsakter som genomför fördragen i princip inte göra någon skillnad mellan medlemsstaterna enbart på basis av huruvida de deltar i ett fördjupat samarbete eller inte. Dock får genomförandet av unionsrättsakter skilja sig åt mellan medlemsstaterna när detta är objektivt motiverat, till exempel om det, när alla relevanta faktorer beaktas, i praktiken finns olika skyddsnivåer för unionens ekonomiska intressen i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

(5)

Det är frivilligt för varje medlemsstat att delta i ett fördjupat samarbete, t.ex. det fördjupade samarbete som utgörs av Europeiska åklagarmyndigheten. Därför bör unionsrättsakter som genomför fördragen i princip inte göra någon skillnad mellan medlemsstaterna enbart på basis av huruvida de deltar i ett fördjupat samarbete eller inte. Dock får genomförandet av unionsrättsakter skilja sig åt mellan medlemsstaterna när detta är objektivt motiverat, till exempel om det, när alla relevanta faktorer beaktas, i praktiken finns olika skyddsnivåer för unionens ekonomiska intressen i olika medlemsstater.

| (6) | EU-fördraget stärker unionsmedborgarskapet och förstärker unionens demokratiska funktion ytterligare, bland annat genom att det föreskriver att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv genom ett europeiskt medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

(6)

EU-fördraget stärker unionsmedborgarskapet och förstärker unionens demokratiska funktion ytterligare, bland annat genom att det föreskriver att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv genom ett europeiskt medborgarinitiativ.

| (7) | De förfaranden och villkor som krävs för medborgarinitiativet bör därför vara tydliga, enkla och användarvänliga och stå i proportion till medborgarinitiativets karaktär, så att medborgarna uppmuntras att delta och så att unionen blir mer lättillgänglig. |
| --- | --- |

(7)

De förfaranden och villkor som krävs för medborgarinitiativet bör därför vara tydliga, enkla och användarvänliga och stå i proportion till medborgarinitiativets karaktär, så att medborgarna uppmuntras att delta och så att unionen blir mer lättillgänglig.

| (8) | Av dessa skäl faller det föreslagna medborgarinitiativet med rubriken ”STOP FRAUD and abuse of EU FUNDS - by better control of decisions, implementation and penalties” inte uppenbart utanför kommissionens befogenhet att lägga fram förslag till unionsrättsakter för att genomföra fördragen i enlighet med artikel 4.2 b, och det bör därför registreras. Stödförklaringar för detta föreslagna medborgarinitiativ bör samlas in i den utsträckning det gäller förslag från kommissionen till unionsrättsakter inriktade på att genomföra fördragen som stärker skyddet för unionens ekonomiska intressen utan att göra någon skillnad mellan medlemsstaterna enbart på basis av huruvida de deltar i det fördjupade samarbete som utgörs av Europeiska åklagarmyndigheten eller inte. |
| --- | --- |

(8)

Av dessa skäl faller det föreslagna medborgarinitiativet med rubriken ”STOP FRAUD and abuse of EU FUNDS - by better control of decisions, implementation and penalties” inte uppenbart utanför kommissionens befogenhet att lägga fram förslag till unionsrättsakter för att genomföra fördragen i enlighet med artikel 4.2 b, och det bör därför registreras. Stödförklaringar för detta föreslagna medborgarinitiativ bör samlas in i den utsträckning det gäller förslag från kommissionen till unionsrättsakter inriktade på att genomföra fördragen som stärker skyddet för unionens ekonomiska intressen utan att göra någon skillnad mellan medlemsstaterna enbart på basis av huruvida de deltar i det fördjupade samarbete som utgörs av Europeiska åklagarmyndigheten eller inte.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det föreslagna medborgarinitiativet ”STOP FRAUD and abuse of EU FUNDS – by better control of decisions, implementation and penalties” registreras härmed.

2.   Stödförklaringar för detta föreslagna medborgarinitiativ får samlas in, men endast för sådana förslag från kommissionen till unionsrättsakter inriktade på att genomföra fördragen som stärker skyddet för unionens ekonomiska intressen utan att göra någon skillnad mellan medlemsstaterna enbart på basis av huruvida de deltar i det fördjupade samarbete som utgörs av Europeiska åklagarmyndigheten eller inte.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den 27 september 2018.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till organisatörerna (ledamöter av medborgarkommittén) av det föreslagna medborgarinitiativet med rubriken ”STOP FRAUD and abuse of EU FUNDS - by better control of decisions, implementation and penalties”, företrädda av Zoltán KERESZTÉNY och Balázs FEHÉR i egenskap av kontaktpersoner.

Utfärdat i Bryssel den 19 september 2018.

På kommissionens vägnar

Frans TIMMERMANS

Förste vice ordförande

---

(1)  
  EUT L 65, 11.3.2011, s. 1.

1

---