# Den Europæiske Unions L 246/2018

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 246 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 61. årgang2. oktober 2018 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 246

Dansk udgave

Retsforskrifter

61. årgang2. oktober 2018

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/1467 af 27. juli 2018 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Pakistan tilføjes til skemaet i bilagets punkt I (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1468 af 1. oktober 2018 om ændring af Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 461/2013 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i Indien | 3 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1469 af 1. oktober 2018 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 | 20 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2018/1470 af 28. september 2018 om beskikkelse af et medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg efter indstilling fra Forbundsrepublikken Tyskland | 45 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2018/1471 af 19. september 2018 om forslaget til borgerinitiativ STOP SVINDEL med og misbrug af EU-MIDLER — gennem en bedre kontrol med afgørelser, gennemførelse og sanktioner
  (meddelt under nummer C(2018) 6077) | 46 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/1467 af 27. juli 2018 om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Pakistan tilføjes til skemaet i bilagets punkt I (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1468 af 1. oktober 2018 om ændring af Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 461/2013 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i Indien

3

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1469 af 1. oktober 2018 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

20

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2018/1470 af 28. september 2018 om beskikkelse af et medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg efter indstilling fra Forbundsrepublikken Tyskland

45

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2018/1471 af 19. september 2018 om forslaget til borgerinitiativ STOP SVINDEL med og misbrug af EU-MIDLER — gennem en bedre kontrol med afgørelser, gennemførelse og sanktioner
  (meddelt under nummer C(2018) 6077)

(meddelt under nummer C(2018) 6077)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 2.10.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 246/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2018/1467

af 27. juli 2018

om ændring af delegeret forordning (EU) 2016/1675 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, idet Pakistan tilføjes til skemaet i bilagets punkt I

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Unionen skal sikre en effektiv beskyttelse af det finansielle systems integritet og det indre markeds funktion mod hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. I direktiv (EU) 2015/849 er det således fastsat, at Kommissionen bør identificere højrisikotredjelande med strategiske mangler i deres nationale ordninger for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, der udgør en væsentlig risiko for Unionens finansielle system. |
| --- | --- |

(1)

Unionen skal sikre en effektiv beskyttelse af det finansielle systems integritet og det indre markeds funktion mod hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. I direktiv (EU) 2015/849 er det således fastsat, at Kommissionen bør identificere højrisikotredjelande med strategiske mangler i deres nationale ordninger for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, der udgør en væsentlig risiko for Unionens finansielle system.

| (2) | Kommissionen bør revidere listen over højrisikotredjelande i delegeret forordning (EU) 2016/1675 (2) på passende tidspunkter i lyset af de fremskridt, som disse højrisikotredjelande gør med hensyn til at afhjælpe de strategiske mangler i deres ordninger for bekæmpelse af hvidvask af penge og bekæmpelse af finansiering af terrorisme. Kommissionen bør i forbindelse med sine vurderinger tage hensyn til nye oplysninger fra internationale organisationer og standardsættere såsom dem, der offentliggøres af Financial Action Task Force (FATF). I lyset af disse oplysninger bør Kommissionen desuden identificere yderligere højrisikotredjelande med strategiske mangler i deres ordninger for bekæmpelse af hvidvask af penge og bekæmpelse af finansiering af terrorisme. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen bør revidere listen over højrisikotredjelande i delegeret forordning (EU) 2016/1675 (2) på passende tidspunkter i lyset af de fremskridt, som disse højrisikotredjelande gør med hensyn til at afhjælpe de strategiske mangler i deres ordninger for bekæmpelse af hvidvask af penge og bekæmpelse af finansiering af terrorisme. Kommissionen bør i forbindelse med sine vurderinger tage hensyn til nye oplysninger fra internationale organisationer og standardsættere såsom dem, der offentliggøres af Financial Action Task Force (FATF). I lyset af disse oplysninger bør Kommissionen desuden identificere yderligere højrisikotredjelande med strategiske mangler i deres ordninger for bekæmpelse af hvidvask af penge og bekæmpelse af finansiering af terrorisme.

| (3) | I overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i direktiv (EU) 2015/849, har Kommissionen taget hensyn til de nylige tilgængelige oplysninger, navnlig FATF's nylige offentlige erklæringer, FATF-dokumentet »Improving Global AML/CFT Compliance: on-going process« og FATF's rapporter fra arbejdsgruppen vedrørende tilsyn med det internationale samarbejde (International Co-operation Review Group), for så vidt angår de risici, der hidrører fra individuelle tredjelande i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i direktiv (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i direktiv (EU) 2015/849, har Kommissionen taget hensyn til de nylige tilgængelige oplysninger, navnlig FATF's nylige offentlige erklæringer, FATF-dokumentet »Improving Global AML/CFT Compliance: on-going process« og FATF's rapporter fra arbejdsgruppen vedrørende tilsyn med det internationale samarbejde (International Co-operation Review Group), for så vidt angår de risici, der hidrører fra individuelle tredjelande i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i direktiv (EU) 2015/849.

| (4) | FATF har konstateret, at Pakistan har strategiske mangler i sin ordning for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, der udgør en risiko for det internationale finansielle system, hvorfor det har udarbejdet en handlingsplan sammen med FATF. |
| --- | --- |

(4)

FATF har konstateret, at Pakistan har strategiske mangler i sin ordning for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, der udgør en risiko for det internationale finansielle system, hvorfor det har udarbejdet en handlingsplan sammen med FATF.

| (5) | I Pakistans gældende rammer for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme og måden, hvorpå disse rammer anvendes, er der konstateret strategiske mangler. Manglerne omfatter tilsyn med og håndhævelse af den kontrol, som udføres af finansielle institutioner, herunder pengeoverførselsvirksomheder, for at sikre, at der ikke foregår hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, utilstrækkelige foranstaltninger til forebyggelse af ulovlig transport af valuta på tværs af grænserne, ingen solid resultatliste over efterforskninger og retsforfølgelser i forbindelse med finansiering af terrorisme, bl.a. manglende nødvendig koordinering mellem forskellige myndigheder, utilstrækkelig gennemførelse af målrettede finansielle sanktioner og af De Forenede Nationers sikkerhedsråds resolution 1267 (1999) og 1373 (2001) samt utilstrækkelig håndhævelse af forbud mod fonde og finansielle tjenesteydelser. |
| --- | --- |

(5)

I Pakistans gældende rammer for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme og måden, hvorpå disse rammer anvendes, er der konstateret strategiske mangler. Manglerne omfatter tilsyn med og håndhævelse af den kontrol, som udføres af finansielle institutioner, herunder pengeoverførselsvirksomheder, for at sikre, at der ikke foregår hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, utilstrækkelige foranstaltninger til forebyggelse af ulovlig transport af valuta på tværs af grænserne, ingen solid resultatliste over efterforskninger og retsforfølgelser i forbindelse med finansiering af terrorisme, bl.a. manglende nødvendig koordinering mellem forskellige myndigheder, utilstrækkelig gennemførelse af målrettede finansielle sanktioner og af De Forenede Nationers sikkerhedsråds resolution 1267 (1999) og 1373 (2001) samt utilstrækkelig håndhævelse af forbud mod fonde og finansielle tjenesteydelser.

| (6) | I betragtning af det internationale finansielle systems høje integrationsniveau, markedsoperatørernes tætte indbyrdes forbindelse, de mange grænseoverskridende transaktioner til eller fra EU samt graden af markedsåbning er det Kommissionens opfattelse, at enhver risiko for det internationale finansielle system i forbindelse med hvidvask af penge og finansiering af terrorisme også udgør en risiko for EU's finansielle system. |
| --- | --- |

(6)

I betragtning af det internationale finansielle systems høje integrationsniveau, markedsoperatørernes tætte indbyrdes forbindelse, de mange grænseoverskridende transaktioner til eller fra EU samt graden af markedsåbning er det Kommissionens opfattelse, at enhver risiko for det internationale finansielle system i forbindelse med hvidvask af penge og finansiering af terrorisme også udgør en risiko for EU's finansielle system.

| (7) | I overensstemmelse med de seneste relevante oplysninger har Kommissionen på grundlag af sin analyse konkluderet, at Pakistan bør betragtes som et tredjeland med strategiske mangler i sin ordning for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, der udgør en væsentlig risiko for Unionens finansielle system, jf. kriterierne i artikel 9 i direktiv (EU) 2015/849. Dette land har imidlertid på højt politisk plan skriftligt forpligtet sig til at afhjælpe de identificerede mangler og har sammen med FATF udarbejdet en handlingsplan, som vil gøre det muligt for landet at opfylde de i direktiv (EU) 2015/849 fastsatte krav. Kommissionen vil revurdere landets status i lyset af gennemførelsen af den pågældende forpligtelse. |
| --- | --- |

(7)

I overensstemmelse med de seneste relevante oplysninger har Kommissionen på grundlag af sin analyse konkluderet, at Pakistan bør betragtes som et tredjeland med strategiske mangler i sin ordning for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, der udgør en væsentlig risiko for Unionens finansielle system, jf. kriterierne i artikel 9 i direktiv (EU) 2015/849. Dette land har imidlertid på højt politisk plan skriftligt forpligtet sig til at afhjælpe de identificerede mangler og har sammen med FATF udarbejdet en handlingsplan, som vil gøre det muligt for landet at opfylde de i direktiv (EU) 2015/849 fastsatte krav. Kommissionen vil revurdere landets status i lyset af gennemførelsen af den pågældende forpligtelse.

| (8) | Delegeret forordning (EU) 2016/1675 bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(8)

Delegeret forordning (EU) 2016/1675 bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I bilaget til delegeret forordning (EU) 2016/1675 tilføjes følgende linje i skemaet i punkt I:

| »14. | Pakistan« |
| --- | --- |

»14.

Pakistan«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juli 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/1675 af 14. juli 2016 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 gennem identificering af højrisikotredjelande med strategiske mangler (EUT L 254 af 20.9.2016, s. 1).

2

---

| 2.10.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 246/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 246/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1468

af 1. oktober 2018

om ændring af Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 461/2013 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse typer polyethylenterephthalat (»PET«) med oprindelse i Indien

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«) før dens ændring ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2321 (2), særlig artikel 19, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Gældende foranstaltninger

Gældende foranstaltninger

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 2603/2000 (3) indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af visse typer polyethylenterephthalat (»PET«) med oprindelse i bl.a. Indien (»den oprindelige undersøgelse«). |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 2603/2000 (3) indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af visse typer polyethylenterephthalat (»PET«) med oprindelse i bl.a. Indien (»den oprindelige undersøgelse«).

3

| (2) | Ved forordning (EF) nr. 1645/2005 (4) ændrede Rådet niveauet for de gældende udligningsforanstaltninger over for importen af PET fra Indien efter en fremskyndet fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 20. |
| --- | --- |

(2)

Ved forordning (EF) nr. 1645/2005 (4) ændrede Rådet niveauet for de gældende udligningsforanstaltninger over for importen af PET fra Indien efter en fremskyndet fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 20.

4

| (3) | Ved forordning (EF) nr. 193/2007 (5) indførte Rådet en endelig udligningstold i yderligere fem år efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(3)

Ved forordning (EF) nr. 193/2007 (5) indførte Rådet en endelig udligningstold i yderligere fem år efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18.

5

| (4) | Ved forordning (EF) nr. 1286/2008 (6) og gennemførelsesforordning (EU) nr. 906/2011 (7) ændrede Rådet efterfølgende udligningsforanstaltningerne efter delvise interimsundersøgelser i henhold til grundforordningens artikel 19. |
| --- | --- |

(4)

Ved forordning (EF) nr. 1286/2008 (6) og gennemførelsesforordning (EU) nr. 906/2011 (7) ændrede Rådet efterfølgende udligningsforanstaltningerne efter delvise interimsundersøgelser i henhold til grundforordningens artikel 19.

6

7

| (5) | Ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 559/2012 (8) blev endnu en delvis interimsundersøgelse afsluttet i 2012 uden ændring af de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(5)

Ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 559/2012 (8) blev endnu en delvis interimsundersøgelse afsluttet i 2012 uden ændring af de gældende foranstaltninger.

8

| (6) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 461/2013 (9) indførte Rådet en endelig udligningstold i yderligere fem år efter en anden udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(6)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 461/2013 (9) indførte Rådet en endelig udligningstold i yderligere fem år efter en anden udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18.

9

| (7) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1350 (10) ændrede Kommissionen udligningsforanstaltningerne efter to delvise interimsundersøgelser i henhold til grundforordningens artikel 19. |
| --- | --- |

(7)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1350 (10) ændrede Kommissionen udligningsforanstaltningerne efter to delvise interimsundersøgelser i henhold til grundforordningens artikel 19.

10

| (8) | Ved afgørelse 2000/745/EF (11) godtog Kommissionen tilsagn om en minimumsimportpris fra tre eksporterende producenter i Indien. Ved gennemførelsesafgørelse 2014/109/EU (12) trak Kommissionen godtagelsen af tilsagnene tilbage som følge af en ændring i de omstændigheder, hvorunder tilsagnene var blevet godtaget. |
| --- | --- |

(8)

Ved afgørelse 2000/745/EF (11) godtog Kommissionen tilsagn om en minimumsimportpris fra tre eksporterende producenter i Indien. Ved gennemførelsesafgørelse 2014/109/EU (12) trak Kommissionen godtagelsen af tilsagnene tilbage som følge af en ændring i de omstændigheder, hvorunder tilsagnene var blevet godtaget.

11

12

| (9) | De gældende foranstaltninger er en endelig udligningstold, der er indført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 461/2013, som ændret ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1350 (»de gældende foranstaltninger«). De består af en specifik udligningstold på mellem 0 og 74,6 EUR/ton på importen fra individuelt nævnte indiske producenter med en resttold på 69,4 EUR/ton på importen fra alle andre producenter. |
| --- | --- |

(9)

De gældende foranstaltninger er en endelig udligningstold, der er indført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 461/2013, som ændret ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1350 (»de gældende foranstaltninger«). De består af en specifik udligningstold på mellem 0 og 74,6 EUR/ton på importen fra individuelt nævnte indiske producenter med en resttold på 69,4 EUR/ton på importen fra alle andre producenter.

1.2.   Indledning af to delvise interimsundersøgelser

Indledning af to delvise interimsundersøgelser

| (10) | I september 2016 anmodede en indisk eksporterende producent, Dhunseri Petrochem Limited (»DPL«), Kommissionen om at ændre forordningen om indførelse af de gældende foranstaltninger baseret på en ændring af virksomhedens navn. Af anmodningen fremgik det imidlertid, at DPL havde indgået i et joint venture sammen med Indorama Ventures Public Company Limited (»IVL«), hvilket resulterede i følgende struktur:






  a) | Indorama Ventures Global Services Limited, som er en dattervirksomhed af IVL, erhvervede en andel på 50 % i DPL's aktiviteter inden for PET-resiner gennem oprettelse af en ny virksomhed ved navn IVL Dhunseri Petrochem Industries Limited (»IVDPIL«) |
| --- | --- | --- |

(10)

I september 2016 anmodede en indisk eksporterende producent, Dhunseri Petrochem Limited (»DPL«), Kommissionen om at ændre forordningen om indførelse af de gældende foranstaltninger baseret på en ændring af virksomhedens navn. Af anmodningen fremgik det imidlertid, at DPL havde indgået i et joint venture sammen med Indorama Ventures Public Company Limited (»IVL«), hvilket resulterede i følgende struktur:

a)

Indorama Ventures Global Services Limited, som er en dattervirksomhed af IVL, erhvervede en andel på 50 % i DPL's aktiviteter inden for PET-resiner gennem oprettelse af en ny virksomhed ved navn IVL Dhunseri Petrochem Industries Limited (»IVDPIL«)

| b) | DPL erhvervede en andel på 50 % i Micro Polypet Pvt. Ltd (»MPPL«), som er en indisk producent af PET, der aldrig havde eksporteret til EU, og som ikke havde en individuel udligningstold. |
| --- | --- |

b)

DPL erhvervede en andel på 50 % i Micro Polypet Pvt. Ltd (»MPPL«), som er en indisk producent af PET, der aldrig havde eksporteret til EU, og som ikke havde en individuel udligningstold.

| (11) | På denne baggrund fandt Kommissionen, at der var tilstrækkelige beviser for, at omstændighederne med hensyn til subsidiering af DPL og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder har ændret sig betydeligt og er af varig karakter, og at foranstaltningerne derfor bør tages op til fornyet undersøgelse. |
| --- | --- |

(11)

På denne baggrund fandt Kommissionen, at der var tilstrækkelige beviser for, at omstændighederne med hensyn til subsidiering af DPL og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder har ændret sig betydeligt og er af varig karakter, og at foranstaltningerne derfor bør tages op til fornyet undersøgelse.

| (12) | På baggrund heraf meddelte Kommissionen den 6. juli 2017 (13) sin afgørelse om på eget initiativ at indlede en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 19, begrænset til en undersøgelse af subsidiering af DPL og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Indien. Formålet med den fornyede undersøgelse er at fastsætte subsidieringssatsen for virksomhedens nye struktur. |
| --- | --- |

(12)

På baggrund heraf meddelte Kommissionen den 6. juli 2017 (13) sin afgørelse om på eget initiativ at indlede en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 19, begrænset til en undersøgelse af subsidiering af DPL og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Indien. Formålet med den fornyede undersøgelse er at fastsætte subsidieringssatsen for virksomhedens nye struktur.

13

| (13) | En anden indisk eksporterende producent, Reliance Industries Limited (»Reliance«), indgav en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 19. Anmodningen var begrænset til en undersøgelse af subsidieringsaspektet, for så vidt angår Reliance. |
| --- | --- |

(13)

En anden indisk eksporterende producent, Reliance Industries Limited (»Reliance«), indgav en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 19. Anmodningen var begrænset til en undersøgelse af subsidieringsaspektet, for så vidt angår Reliance.

| (14) | Reliance fremlagde tilstrækkelige beviser for, at det ikke længere var nødvendigt at fastholde foranstaltningerne på deres nuværende niveau for at modvirke den udligningsberettigede subsidiering. Virksomheden hævdede navnlig, at det samlede subsidieniveau blev reduceret på grund af afslutningen af Focus Product Scheme (produktfokusordningen) og Focus Market Scheme (markedsfokusordningen) samt på grund af den beløbsnedsættelse, som ansøgeren har nydt godt af i forbindelse med andre ordninger, som f.eks. Advance Authorisation Scheme (forhåndstilladelsesordningen) og Duty Drawback Scheme (toldgodtgørelsesordningen). |
| --- | --- |

(14)

Reliance fremlagde tilstrækkelige beviser for, at det ikke længere var nødvendigt at fastholde foranstaltningerne på deres nuværende niveau for at modvirke den udligningsberettigede subsidiering. Virksomheden hævdede navnlig, at det samlede subsidieniveau blev reduceret på grund af afslutningen af Focus Product Scheme (produktfokusordningen) og Focus Market Scheme (markedsfokusordningen) samt på grund af den beløbsnedsættelse, som ansøgeren har nydt godt af i forbindelse med andre ordninger, som f.eks. Advance Authorisation Scheme (forhåndstilladelsesordningen) og Duty Drawback Scheme (toldgodtgørelsesordningen).

| (15) | Efter at have fastslået, at anmodningen indeholdt tilstrækkelige beviser, meddelte Kommissionen den 6. juli 2017 (14) indledningen af en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 19, begrænset til en undersøgelse af subsidieringsaspektet, for så vidt angår Reliance. |
| --- | --- |

(15)

Efter at have fastslået, at anmodningen indeholdt tilstrækkelige beviser, meddelte Kommissionen den 6. juli 2017 (14) indledningen af en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 19, begrænset til en undersøgelse af subsidieringsaspektet, for så vidt angår Reliance.

14

| (16) | I begge indledningsmeddelelser meddelte Kommissionen, at undersøgelserne også ville omfatte en vurdering af, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at ændre toldsatsen for importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i Indien for »alle andre virksomheder« i Indien. |
| --- | --- |

(16)

I begge indledningsmeddelelser meddelte Kommissionen, at undersøgelserne også ville omfatte en vurdering af, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at ændre toldsatsen for importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i Indien for »alle andre virksomheder« i Indien.

| (17) | Eftersom begge interimsundersøgelser omfatter den samme undersøgte vare, det samme oprindelsesland og den samme undersøgelsesperiode, og eftersom begge foranstaltninger er underlagt samme procedure, fandtes det passende at afslutte begge undersøgelser i samme retsakt. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom begge interimsundersøgelser omfatter den samme undersøgte vare, det samme oprindelsesland og den samme undersøgelsesperiode, og eftersom begge foranstaltninger er underlagt samme procedure, fandtes det passende at afslutte begge undersøgelser i samme retsakt.

1.3.   Parter, der er berørt af undersøgelsen

Parter, der er berørt af undersøgelsen

| (18) | Kommissionen underrettede officielt Dhunseri, dens forretningsmæssigt forbundne virksomheder og Reliance (»de pågældende eksporterende producenter«), sammenslutningen af EU-producenter, importører og brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanter for eksportlandet om indledningen af de delvise interimsundersøgelser. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelserne. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen underrettede officielt Dhunseri, dens forretningsmæssigt forbundne virksomheder og Reliance (»de pågældende eksporterende producenter«), sammenslutningen af EU-producenter, importører og brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanter for eksportlandet om indledningen af de delvise interimsundersøgelser. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelserne.

| (19) | For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte den et spørgeskema til de pågældende eksporterende producenter og de indiske myndigheder og modtog besvarelser inden for den fastsatte frist. |
| --- | --- |

(19)

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte den et spørgeskema til de pågældende eksporterende producenter og de indiske myndigheder og modtog besvarelser inden for den fastsatte frist.

| (20) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på fastlæggelsen af subsidiering. Kommissionen foretog kontrolbesøg på stedet hos IVDPIL i Kolkata, på MPPL's hovedsæde i Delhi, på MPPL's fabrik i Karnal, hos Reliance i Mumbai samt hos de indiske myndigheder i New Delhi (generaldirektoratet for udenrigshandel og handelsministeriet). |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på fastlæggelsen af subsidiering. Kommissionen foretog kontrolbesøg på stedet hos IVDPIL i Kolkata, på MPPL's hovedsæde i Delhi, på MPPL's fabrik i Karnal, hos Reliance i Mumbai samt hos de indiske myndigheder i New Delhi (generaldirektoratet for udenrigshandel og handelsministeriet).

1.4.   Den nuværende undersøgelsesperiode

Den nuværende undersøgelsesperiode

| (21) | Subsidieundersøgelsen omfattede perioden fra 1. april 2016 til 31. marts 2017 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). |
| --- | --- |

(21)

Subsidieundersøgelsen omfattede perioden fra 1. april 2016 til 31. marts 2017 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).

1.5.   Offentliggørelse

Offentliggørelse

| (22) | Den 25. juli 2018 blev de indiske myndigheder og de øvrige interesserede parter underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen agtede at foreslå en ændring af toldsatserne for Dhunseri og Reliance. De fik også en rimelig frist til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget behørigt hensyn til alle indlæg og bemærkninger, jf. nedenstående. |
| --- | --- |

(22)

Den 25. juli 2018 blev de indiske myndigheder og de øvrige interesserede parter underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen agtede at foreslå en ændring af toldsatserne for Dhunseri og Reliance. De fik også en rimelig frist til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget behørigt hensyn til alle indlæg og bemærkninger, jf. nedenstående.

| (23) | Reliance bemærkede, at offentliggørelsen blev foretaget mere end 12 måneder efter, at undersøgelsen blev indledt, og henviste til artikel 11.11 i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger, ifølge hvilken undersøgelser »skal« afsluttes inden for ét år »undtagen under specielle forhold«, og til grundforordningens artikel 22, stk. 1, ifølge hvilken »kontroller« skal udføres »hurtigst muligt« og »normalt skal« afsluttes senest 12 måneder, efter de blev indledt. På dette grundlag hævdede Reliance, at undersøgelsen bør »afsluttes uden indførelse af beskyttelsesforanstaltninger«, da der ikke er tale om særlige omstændigheder eller foreligger nogen begrundelse fra Kommissionen. |
| --- | --- |

(23)

Reliance bemærkede, at offentliggørelsen blev foretaget mere end 12 måneder efter, at undersøgelsen blev indledt, og henviste til artikel 11.11 i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger, ifølge hvilken undersøgelser »skal« afsluttes inden for ét år »undtagen under specielle forhold«, og til grundforordningens artikel 22, stk. 1, ifølge hvilken »kontroller« skal udføres »hurtigst muligt« og »normalt skal« afsluttes senest 12 måneder, efter de blev indledt. På dette grundlag hævdede Reliance, at undersøgelsen bør »afsluttes uden indførelse af beskyttelsesforanstaltninger«, da der ikke er tale om særlige omstændigheder eller foreligger nogen begrundelse fra Kommissionen.

| (24) | Med hensyn til fristerne bemærker Kommissionen imidlertid, at den nærværende udløbsundersøgelse er omfattet af artikel 21.4 i aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger, der fastsætter, at undersøgelser af udligningstold »normalt skal afsluttes senest 12 måneder efter genoptagelsen af undersøgelsen«, og ikke henviser til særlige omstændigheder, der ville kunne berettige, at en undersøgelse tager mere end 12 måneder. I grundforordningens artikel 22, stk. 1, henvises der heller ikke til særlige omstændigheder, som ville kunne berettige, at en undersøgelse tager mere end 12 måneder. De nuværende undersøgelser foretages inden for tidsfristen på 15 måneder, der er fastsat i grundforordningens artikel 22, stk. 1. Derfor blev påstanden afvist. |
| --- | --- |

(24)

Med hensyn til fristerne bemærker Kommissionen imidlertid, at den nærværende udløbsundersøgelse er omfattet af artikel 21.4 i aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger, der fastsætter, at undersøgelser af udligningstold »normalt skal afsluttes senest 12 måneder efter genoptagelsen af undersøgelsen«, og ikke henviser til særlige omstændigheder, der ville kunne berettige, at en undersøgelse tager mere end 12 måneder. I grundforordningens artikel 22, stk. 1, henvises der heller ikke til særlige omstændigheder, som ville kunne berettige, at en undersøgelse tager mere end 12 måneder. De nuværende undersøgelser foretages inden for tidsfristen på 15 måneder, der er fastsat i grundforordningens artikel 22, stk. 1. Derfor blev påstanden afvist.

2.   DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den undersøgte vare

Den undersøgte vare

| (25) | Den undersøgte vare er polyethylenterephthalat (PET) med et viskositetsindeks på 78 ml/g og derover, i henhold til ISO-standard 1628-5, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3907 61 00 og med oprindelse i Indien (»den undersøgte vare«). |
| --- | --- |

(25)

Den undersøgte vare er polyethylenterephthalat (PET) med et viskositetsindeks på 78 ml/g og derover, i henhold til ISO-standard 1628-5, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3907 61 00 og med oprindelse i Indien (»den undersøgte vare«).

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (26) | Undersøgelsen viste, at den undersøgte vare med hensyn til fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål er identisk med den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien. Det konkluderes derfor, at varer solgt på hjemmemarkedet og eksportmarkedet er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c). |
| --- | --- |

(26)

Undersøgelsen viste, at den undersøgte vare med hensyn til fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål er identisk med den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien. Det konkluderes derfor, at varer solgt på hjemmemarkedet og eksportmarkedet er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c).

3.   UNDERSØGELSESRESULTATER

UNDERSØGELSESRESULTATER

3.1.   Omorganisering af DPL og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder

Omorganisering af DPL og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder

| (27) | Undersøgelsen bekræftede, at DPL indgik i et joint venture sammen med IVL. Under dette partnerskab overdrog DPL den 1. april 2016 hele sin produktion af PET til en ny virksomhed, IVDPIL, og erhvervede en andel på 50 % af denne virksomhed, mens de resterende 50 % blev erhvervet af Indorama Ventures Global Services Limited, som er et datterselskab af IVL. Med virkning fra denne dato ophørte DPL dermed med at være en eksporterende producent af den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(27)

Undersøgelsen bekræftede, at DPL indgik i et joint venture sammen med IVL. Under dette partnerskab overdrog DPL den 1. april 2016 hele sin produktion af PET til en ny virksomhed, IVDPIL, og erhvervede en andel på 50 % af denne virksomhed, mens de resterende 50 % blev erhvervet af Indorama Ventures Global Services Limited, som er et datterselskab af IVL. Med virkning fra denne dato ophørte DPL dermed med at være en eksporterende producent af den undersøgte vare.

| (28) | Undersøgelsen bekræftede også, at DPL erhvervede en andel på 50 % af MPPL, en indisk producent af PET, som ikke tidligere havde eksporteret den undersøgte vare til Unionen, og derfor ikke havde fået tildelt en individuel udligningstold i tidligere undersøgelser vedrørende PET med oprindelse i Indien. Den resterende andel på 50 % af MPPL tilhører Indorama Ventures Global Services Limited. |
| --- | --- |

(28)

Undersøgelsen bekræftede også, at DPL erhvervede en andel på 50 % af MPPL, en indisk producent af PET, som ikke tidligere havde eksporteret den undersøgte vare til Unionen, og derfor ikke havde fået tildelt en individuel udligningstold i tidligere undersøgelser vedrørende PET med oprindelse i Indien. Den resterende andel på 50 % af MPPL tilhører Indorama Ventures Global Services Limited.

| (29) | Efterfølgende ændrede IVDPIL den 12. maj 2017 navn til IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited (»IDIPL«), og MPPL overførte alle sine aktiver, hele sin gæld, alle sine passiver og hele sit personale til IDIPL. Den 4. december 2017 sanktionerede landsretten i Kolkata denne overførsel. |
| --- | --- |

(29)

Efterfølgende ændrede IVDPIL den 12. maj 2017 navn til IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited (»IDIPL«), og MPPL overførte alle sine aktiver, hele sin gæld, alle sine passiver og hele sit personale til IDIPL. Den 4. december 2017 sanktionerede landsretten i Kolkata denne overførsel.

| (30) | DPL, IDIPL (tidligere IVDPIL) og MPPL er i det følgende benævnt »Dhunseri group«. Formålet med den delvise interimsundersøgelse var derfor at fastsætte subsidieringssatsen for Dhunseri-gruppen. I den forbindelse samlede man data vedrørende IDIPL og MPPL (der stadig fungerede som en særskilt eksporterende producent af den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode) til beregning af subsidieringssatsen for Dhunseri-gruppen som helhed, da denne sats finder anvendelse på gruppens endelige struktur, hvor MPPL's anlæg er lagt ind under IDIPL. |
| --- | --- |

(30)

DPL, IDIPL (tidligere IVDPIL) og MPPL er i det følgende benævnt »Dhunseri group«. Formålet med den delvise interimsundersøgelse var derfor at fastsætte subsidieringssatsen for Dhunseri-gruppen. I den forbindelse samlede man data vedrørende IDIPL og MPPL (der stadig fungerede som en særskilt eksporterende producent af den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode) til beregning af subsidieringssatsen for Dhunseri-gruppen som helhed, da denne sats finder anvendelse på gruppens endelige struktur, hvor MPPL's anlæg er lagt ind under IDIPL.

3.2.   Subsidiering

Subsidiering

| (31) | På grundlag af de subsidier, der blev undersøgt i tidligere undersøgelser, de oplysninger, der blev forelagt de indiske myndigheder og de berørte eksporterende producenter, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema blev følgende foranstaltninger undersøgt: | Landsdækkende subsidieordninger:






  a) | Advance Authorisation Scheme (AAS) — (forhåndstilladelsesordning) |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

På grundlag af de subsidier, der blev undersøgt i tidligere undersøgelser, de oplysninger, der blev forelagt de indiske myndigheder og de berørte eksporterende producenter, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema blev følgende foranstaltninger undersøgt:

Landsdækkende subsidieordninger:

a)

Advance Authorisation Scheme (AAS) — (forhåndstilladelsesordning)

| b) | Duty Drawback Scheme (DDS) — (toldgodtgørelsesordning) jf. rule 3(2) |
| --- | --- |

b)

Duty Drawback Scheme (DDS) — (toldgodtgørelsesordning) jf. rule 3(2)

| c) | Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS) — (toldgodtgørelsesordning) |
| --- | --- |

c)

Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS) — (toldgodtgørelsesordning)

| d) | Duty Free Imports Authorisation Scheme (DFIA) — (ordning for tilladelse til toldfri import) |
| --- | --- |

d)

Duty Free Imports Authorisation Scheme (DFIA) — (ordning for tilladelse til toldfri import)

| e) | Export Credit Scheme (ECS) — (eksportkreditordning) |
| --- | --- |

e)

Export Credit Scheme (ECS) — (eksportkreditordning)

| f) | Ordningen for eksportorienterede virksomheder (EOU) og særlige økonomiske zoner (SEZ) |
| --- | --- |

f)

Ordningen for eksportorienterede virksomheder (EOU) og særlige økonomiske zoner (SEZ)

| g) | Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) — (eksportfremmeordning for kapitalgoder) |
| --- | --- |

g)

Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) — (eksportfremmeordning for kapitalgoder)

| h) | Focus Market Scheme (FMS) — (markedsfokusordning) |
| --- | --- |

h)

Focus Market Scheme (FMS) — (markedsfokusordning)

| i) | Focus Product Scheme (FPS) — (produktfokusordning) |
| --- | --- |

i)

Focus Product Scheme (FPS) — (produktfokusordning)

| j) | Incremental Exports Incentivisation Scheme (IEIS) — (incitamentsordning for vækst inden for eksport) |
| --- | --- |

j)

Incremental Exports Incentivisation Scheme (IEIS) — (incitamentsordning for vækst inden for eksport)

| k) | Interest Equalisation Scheme (IES) — (renteudligningsordning) |
| --- | --- |

k)

Interest Equalisation Scheme (IES) — (renteudligningsordning)

| l) | Income Tax Incentive for Research and Development (ITIRAD) — (indkomstskattebegunstigelse for forskning og udvikling) |
| --- | --- |

l)

Income Tax Incentive for Research and Development (ITIRAD) — (indkomstskattebegunstigelse for forskning og udvikling)

| m) | Merchandise Export from India Scheme (MEIS) — (ordning for vareeksport fra Indien) |
| --- | --- |

m)

Merchandise Export from India Scheme (MEIS) — (ordning for vareeksport fra Indien)

| n) | Status Holder Incentive Scrip (SHIS) — (incitamentsordning) |
| --- | --- |

n)

Status Holder Incentive Scrip (SHIS) — (incitamentsordning)

| | Regionale støtteprogrammer:






  o) | Capital Investment Incentive Scheme of the Government of Gujarat (CIIS) — (delstaten Gujarats incitamentsordning for kapitalinvestering) |
| --- | --- | --- |

Regionale støtteprogrammer:

o)

Capital Investment Incentive Scheme of the Government of Gujarat (CIIS) — (delstaten Gujarats incitamentsordning for kapitalinvestering)

| p) | Enterprise Promotion Policy of the Government of Haryana (EPP/GOH) — (delstaten Haryanas iværksætterfremmeordning) |
| --- | --- |

p)

Enterprise Promotion Policy of the Government of Haryana (EPP/GOH) — (delstaten Haryanas iværksætterfremmeordning)

| q) | Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme (GEDES) — (delstaten Gujarats toldfritagelsesordning for elektricitet) |
| --- | --- |

q)

Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme (GEDES) — (delstaten Gujarats toldfritagelsesordning for elektricitet)

| r) | Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra — (delstaten Maharashtras incitamentsordning) |
| --- | --- |

r)

Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra — (delstaten Maharashtras incitamentsordning)

| s) | West Bengal Incentive Scheme (WBIS) — (vestbengalsk incitamentordning). |
| --- | --- |

s)

West Bengal Incentive Scheme (WBIS) — (vestbengalsk incitamentordning).

| (32) | De subsidier, der er anført i ovenstående betragtning, er baseret på de følgende politikdokumenter og lovgivning: |
| --- | --- |

(32)

De subsidier, der er anført i ovenstående betragtning, er baseret på de følgende politikdokumenter og lovgivning:

| (33) | AAS, DEPBS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS, FMS, FPS, IEIS, MEIS og SHIS er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No. 22 of 1992) (»loven om udenrigshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udenrigshandel bemyndiges de indiske myndigheder til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser er gengivet i kort form i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og ajourføres regelmæssigt. |
| --- | --- |

(33)

AAS, DEPBS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS, FMS, FPS, IEIS, MEIS og SHIS er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No. 22 of 1992) (»loven om udenrigshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udenrigshandel bemyndiges de indiske myndigheder til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser er gengivet i kort form i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og ajourføres regelmæssigt.

| (34) | AAS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS og MEIS er baseret på Foreign Trade Policy-dokument 2015-2020 (»FTP 2015-20«), der er relevant for den nuværende undersøgelsesperiode. Desuden fastlægger de indiske myndigheder også de procedurer, der styrer FTP 2015-20, i en håndbog over procedurer, bind I (»HOP I 2015-20«). Procedurehåndbogen opdateres regelmæssigt. |
| --- | --- |

(34)

AAS, DFIA, EOU/SEZ, EPCGS og MEIS er baseret på Foreign Trade Policy-dokument 2015-2020 (»FTP 2015-20«), der er relevant for den nuværende undersøgelsesperiode. Desuden fastlægger de indiske myndigheder også de procedurer, der styrer FTP 2015-20, i en håndbog over procedurer, bind I (»HOP I 2015-20«). Procedurehåndbogen opdateres regelmæssigt.

| (35) | DEPBS, FMS, FPS, IEIS og SHIS, som er baseret på det tidligere »Foreign Trade Policy«-dokument, der er relevant for perioden 2009-2014 (»FTP 2009-14«), blev ikke fornyet inden for rammerne af FTP 2015-20, jf. betragtning 34. |
| --- | --- |

(35)

DEPBS, FMS, FPS, IEIS og SHIS, som er baseret på det tidligere »Foreign Trade Policy«-dokument, der er relevant for perioden 2009-2014 (»FTP 2009-14«), blev ikke fornyet inden for rammerne af FTP 2015-20, jf. betragtning 34.

| (36) | DDS-ordningen er baseret på section 75 i Customs Act of 1962 (»toldloven af 1962«), section 37 i Central Excise Act of 1944 (»den centrale lov om forbrugsafgifter af 1944«), section 93A og 94 i Financial Act of 1994 (»finansloven af 1994«) og på Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules of 1995 (»1995-reglerne for toldgodtgørelsesordningen«). Godtgørelsessatserne offentliggøres regelmæssigt. |
| --- | --- |

(36)

DDS-ordningen er baseret på section 75 i Customs Act of 1962 (»toldloven af 1962«), section 37 i Central Excise Act of 1944 (»den centrale lov om forbrugsafgifter af 1944«), section 93A og 94 i Financial Act of 1994 (»finansloven af 1994«) og på Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules of 1995 (»1995-reglerne for toldgodtgørelsesordningen«). Godtgørelsessatserne offentliggøres regelmæssigt.

| (37) | ECS-ordningen er baseret på section 21 og 35A i Banking Regulation Act 1949 (»bankloven af 1949«), der tillader den indiske centralbank (»RBI« — Reserve Bank of India) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet. |
| --- | --- |

(37)

ECS-ordningen er baseret på section 21 og 35A i Banking Regulation Act 1949 (»bankloven af 1949«), der tillader den indiske centralbank (»RBI« — Reserve Bank of India) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.

| (38) | ITIRAD-ordningen er baseret på Income Tax Act of 1961 (»indkomstskatteloven af 1961«), som ændres årligt ved finansloven. |
| --- | --- |

(38)

ITIRAD-ordningen er baseret på Income Tax Act of 1961 (»indkomstskatteloven af 1961«), som ændres årligt ved finansloven.

| (39) | IES-ordningen er baseret på cirkulæret Master Circular DBR.Dir.BC.No 62/04.02.001/2015-16 af 4. december 2015 vedrørende Interest Equalisation Scheme on Pre- and Post-Shipment Rupee Export Credit (»renteudligningsordningen for eksportkreditter i rupees før og efter afsendelsen«). |
| --- | --- |

(39)

IES-ordningen er baseret på cirkulæret Master Circular DBR.Dir.BC.No 62/04.02.001/2015-16 af 4. december 2015 vedrørende Interest Equalisation Scheme on Pre- and Post-Shipment Rupee Export Credit (»renteudligningsordningen for eksportkreditter i rupees før og efter afsendelsen«).

| (40) | CIIS-ordningen forvaltes af delstaten Gujarat og er baseret på Gujarats industripolitik 2015. |
| --- | --- |

(40)

CIIS-ordningen forvaltes af delstaten Gujarat og er baseret på Gujarats industripolitik 2015.

| (41) | EPP/GOH forvaltes af delstaten Haryana og er fastsat i iværksætterfremmeordning 2015, der blev meddelt af industri- og handelsministeriet i delstaten Haryana. |
| --- | --- |

(41)

EPP/GOH forvaltes af delstaten Haryana og er fastsat i iværksætterfremmeordning 2015, der blev meddelt af industri- og handelsministeriet i delstaten Haryana.

| (42) | GEDES-ordningen er baseret på delstaten Gujarats Electricity Duty Act, 1958 (»elektricitetsafgiftsloven«), jf. Section 3(2) (vii) og viii), som ændret med jævne mellemrum i Gujarat Government Gazette. |
| --- | --- |

(42)

GEDES-ordningen er baseret på delstaten Gujarats Electricity Duty Act, 1958 (»elektricitetsafgiftsloven«), jf. Section 3(2) (vii) og viii), som ændret med jævne mellemrum i Gujarat Government Gazette.

| (43) | PSI/GOM-ordningen er baseret på delstaten Maharashtras beslutning Resolution No. PSI-2013/(CR-54)/IND-8. |
| --- | --- |

(43)

PSI/GOM-ordningen er baseret på delstaten Maharashtras beslutning Resolution No. PSI-2013/(CR-54)/IND-8.

| (44) | WBIS-ordningen administreres af regeringen i Vestbengalen og er fastsat i det vestbengalske handels- og industriministeriums bekendtgørelse nr. 309 — CI/O/ADN/GEN-INC/512 af 12. september 2014. |
| --- | --- |

(44)

WBIS-ordningen administreres af regeringen i Vestbengalen og er fastsat i det vestbengalske handels- og industriministeriums bekendtgørelse nr. 309 — CI/O/ADN/GEN-INC/512 af 12. september 2014.

| (45) | Det fremgik af undersøgelsen, at følgende ordninger enten er blevet ophævet eller ikke blev udnyttet af de to pågældende eksporterende producenter: DEPBS, DFIA, ECS, EOU/SEZ, FMS, FPS, ITIRAD, IEIS, IES, SHIS, CIIS, EPP/GOH, PSI/GOM og WBIS. |
| --- | --- |

(45)

Det fremgik af undersøgelsen, at følgende ordninger enten er blevet ophævet eller ikke blev udnyttet af de to pågældende eksporterende producenter: DEPBS, DFIA, ECS, EOU/SEZ, FMS, FPS, ITIRAD, IEIS, IES, SHIS, CIIS, EPP/GOH, PSI/GOM og WBIS.

3.3.   Advance Authorisation Scheme (AAS) — (forhåndstilladelsesordningen)

Advance Authorisation Scheme (AAS) — (forhåndstilladelsesordningen)

| (46) | Kommissionen konstaterede, at kun én af de eksporterende producenter, der er omfattet af nærværende undersøgelser, benyttede sig af denne foranstaltning i den nuværende undersøgelsesperiode og kun til et meget lille antal eksporttransaktioner. Den samme virksomhed anvendte »toldgodtgørelsesordningen« (DDS), som anført i section 3.4, på størstedelen af dens eksporttransaktioner. AAS- og DDS-ordningen kan ikke anvendes samtidigt til de samme eksporttransaktioner, og Kommissionen fandt, at AAS-ordningen næsten ikke blev benyttet i den nuværende undersøgelsesperiode og besluttede derfor ikke at kvantificere den fordel, der blev opnået under AAS-ordningen i forbindelse med de nærværende undersøgelser. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen konstaterede, at kun én af de eksporterende producenter, der er omfattet af nærværende undersøgelser, benyttede sig af denne foranstaltning i den nuværende undersøgelsesperiode og kun til et meget lille antal eksporttransaktioner. Den samme virksomhed anvendte »toldgodtgørelsesordningen« (DDS), som anført i section 3.4, på størstedelen af dens eksporttransaktioner. AAS- og DDS-ordningen kan ikke anvendes samtidigt til de samme eksporttransaktioner, og Kommissionen fandt, at AAS-ordningen næsten ikke blev benyttet i den nuværende undersøgelsesperiode og besluttede derfor ikke at kvantificere den fordel, der blev opnået under AAS-ordningen i forbindelse med de nærværende undersøgelser.

3.4.   Duty Drawback Scheme (DDS) – (toldgodtgørelsesordningen) jf. Rule 3(2)

Duty Drawback Scheme (DDS) – (toldgodtgørelsesordningen) jf. Rule 3(2)

| (47) | Kommissionen fastslog, at de pågældende eksporterende producenter benyttede sig af DDS-ordningen i NUP. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen fastslog, at de pågældende eksporterende producenter benyttede sig af DDS-ordningen i NUP.

3.4.1.   Retsgrundlag

Retsgrundlag

| (48) | Det retsgrundlag, der var gældende i NUP, var Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995 (»1995-reglerne for toldgodtgørelsesordningen«), der senest blev ændret i 2006 (15). Efter NUP blev dette retsgrundlag erstattet af Customs and Central Excise Duties Drawback Rules, 2017 (16) (»2017-reglerne for toldgodtgørelsesordningen«), der trådte i kraft den 1. oktober 2017. Rule 3(2) i 1995-reglerne for toldgodtgørelsesordningen regulerer metoden til beregning af denne toldgodtgørelsesordning. Rule 12(1)(a)(ii) i disse regler for DDS-ordningen regulerer den erklæring, som skal udfyldes af eksportører for at blive omfattet af ordningen. Disse regler ændrede sig ikke i 2017-reglerne for toldgodtgørelsesordningen og svarer til henholdsvis Rule 3(2) og Rule 13(1)(a)(ii). |
| --- | --- |

(48)

Det retsgrundlag, der var gældende i NUP, var Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995 (»1995-reglerne for toldgodtgørelsesordningen«), der senest blev ændret i 2006 (15). Efter NUP blev dette retsgrundlag erstattet af Customs and Central Excise Duties Drawback Rules, 2017 (16) (»2017-reglerne for toldgodtgørelsesordningen«), der trådte i kraft den 1. oktober 2017. Rule 3(2) i 1995-reglerne for toldgodtgørelsesordningen regulerer metoden til beregning af denne toldgodtgørelsesordning. Rule 12(1)(a)(ii) i disse regler for DDS-ordningen regulerer den erklæring, som skal udfyldes af eksportører for at blive omfattet af ordningen. Disse regler ændrede sig ikke i 2017-reglerne for toldgodtgørelsesordningen og svarer til henholdsvis Rule 3(2) og Rule 13(1)(a)(ii).

15

16

| (49) | Derudover indeholder Circular No. 24/2001 (17) specifik vejledning i gennemførelsen af Rule 3(2), og den erklæring, som eksportørerne skal udfylde i henhold til Rule 12(1)(a)(ii). |
| --- | --- |

(49)

Derudover indeholder Circular No. 24/2001 (17) specifik vejledning i gennemførelsen af Rule 3(2), og den erklæring, som eksportørerne skal udfylde i henhold til Rule 12(1)(a)(ii).

17

| (50) | I Rule 4 i 1995-reglerne for toldgodtgørelsesordningen fastsættes det, at centralregeringen kan revidere de beløb eller satser, der er fastsat i henhold til rule 3. Regeringen har foretaget en række ændringer, hvoraf de seneste var ændringer af satserne, der blev meddelt i Notifications No. 110/2015 — CUSTOMS (N.T.) af 16. november 2015 (18), og Notifications No. 131/2016 — CUSTOMS (N.T.) af 31. oktober 2016 (19). Som følge heraf var satsen for den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode på 1,9 % af fob-værdien indtil den 14. november 2016 og på 1,5 % derefter. |
| --- | --- |

(50)

I Rule 4 i 1995-reglerne for toldgodtgørelsesordningen fastsættes det, at centralregeringen kan revidere de beløb eller satser, der er fastsat i henhold til rule 3. Regeringen har foretaget en række ændringer, hvoraf de seneste var ændringer af satserne, der blev meddelt i Notifications No. 110/2015 — CUSTOMS (N.T.) af 16. november 2015 (18), og Notifications No. 131/2016 — CUSTOMS (N.T.) af 31. oktober 2016 (19). Som følge heraf var satsen for den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode på 1,9 % af fob-værdien indtil den 14. november 2016 og på 1,5 % derefter.

18

19

3.4.2.   Støtteberettigelse

Støtteberettigelse

| (51) | Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er berettiget til støtte under denne ordning. |
| --- | --- |

(51)

Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er berettiget til støtte under denne ordning.

3.4.3.   Praktisk gennemførelse

Praktisk gennemførelse

| (52) | Under denne ordning er enhver virksomhed, der eksporterer støtteberettigede varer, berettiget til at modtage et kontantbeløb svarende til en procentsats af den deklarerede fob-værdi af de eksporterede materialer. I Rule 3(2) i Custom & Central Excise Duties Drawback Rules præciseres det, hvordan tilskuddet skal beregnes:






  »2) | Ved fastsættelse af beløbet eller satsen for godtgørelse i henhold til denne regel, skal centralregeringen tage hensyn til:







  a) | den gennemsnitlige mængde eller værdi af hver kategori eller beskrivelse af de materialer, hvoraf en bestemt varekategori normalt produceres eller fremstilles i Indien |
| --- | --- | --- | --- |

(52)

Under denne ordning er enhver virksomhed, der eksporterer støtteberettigede varer, berettiget til at modtage et kontantbeløb svarende til en procentsats af den deklarerede fob-værdi af de eksporterede materialer. I Rule 3(2) i Custom & Central Excise Duties Drawback Rules præciseres det, hvordan tilskuddet skal beregnes:

»2)

2)

Ved fastsættelse af beløbet eller satsen for godtgørelse i henhold til denne regel, skal centralregeringen tage hensyn til:

a)

a)

den gennemsnitlige mængde eller værdi af hver kategori eller beskrivelse af de materialer, hvoraf en bestemt varekategori normalt produceres eller fremstilles i Indien

den gennemsnitlige mængde eller værdi af hver kategori eller beskrivelse af de materialer, hvoraf en bestemt varekategori normalt produceres eller fremstilles i Indien

| b) | den gennemsnitlige mængde eller værdi af de importerede materialer eller afgiftspligtige materialer, der anvendes til produktion eller fremstilling i Indien af en bestemt varekategori |
| --- | --- |

b)

b)

den gennemsnitlige mængde eller værdi af de importerede materialer eller afgiftspligtige materialer, der anvendes til produktion eller fremstilling i Indien af en bestemt varekategori

den gennemsnitlige mængde eller værdi af de importerede materialer eller afgiftspligtige materialer, der anvendes til produktion eller fremstilling i Indien af en bestemt varekategori

| c) | det gennemsnitlige toldbeløb, der betales på importerede materialer eller afgiftspligtige materialer, der anvendes ved fremstilling af halvfabrikata, komponenter og mellemprodukter, der anvendes i fremstillingen af varer |
| --- | --- |

c)

c)

det gennemsnitlige toldbeløb, der betales på importerede materialer eller afgiftspligtige materialer, der anvendes ved fremstilling af halvfabrikata, komponenter og mellemprodukter, der anvendes i fremstillingen af varer

det gennemsnitlige toldbeløb, der betales på importerede materialer eller afgiftspligtige materialer, der anvendes ved fremstilling af halvfabrikata, komponenter og mellemprodukter, der anvendes i fremstillingen af varer

| d) | det gennemsnitlige toldbeløb, der betales for materialer, der går til spilde i fremstillingsprocessen, og for katalysatorer:


  Hvis disse spildprodukter eller katalysatorer genanvendes i en fremstillingsproces eller sælges, skal det gennemsnitlige toldbeløb på disse spildprodukter eller katalysatorer, der genanvendes eller sælges, også trækkes fra |
| --- | --- |

d)

d)

det gennemsnitlige toldbeløb, der betales for materialer, der går til spilde i fremstillingsprocessen, og for katalysatorer:

det gennemsnitlige toldbeløb, der betales for materialer, der går til spilde i fremstillingsprocessen, og for katalysatorer:

Hvis disse spildprodukter eller katalysatorer genanvendes i en fremstillingsproces eller sælges, skal det gennemsnitlige toldbeløb på disse spildprodukter eller katalysatorer, der genanvendes eller sælges, også trækkes fra

Hvis disse spildprodukter eller katalysatorer genanvendes i en fremstillingsproces eller sælges, skal det gennemsnitlige toldbeløb på disse spildprodukter eller katalysatorer, der genanvendes eller sælges, også trækkes fra

| e) | det gennemsnitlige toldbeløb, der betales på importerede materialer eller afgiftspligtige materialer, der anvendes til at pakke eksportvarer, eller til at anbringe disse heri, |
| --- | --- |

e)

e)

det gennemsnitlige toldbeløb, der betales på importerede materialer eller afgiftspligtige materialer, der anvendes til at pakke eksportvarer, eller til at anbringe disse heri,

det gennemsnitlige toldbeløb, der betales på importerede materialer eller afgiftspligtige materialer, der anvendes til at pakke eksportvarer, eller til at anbringe disse heri,

| f) | alle andre oplysninger, som centralregeringen måtte anse for relevante eller hensigtsmæssige til formålet.« |
| --- | --- |

f)

f)

alle andre oplysninger, som centralregeringen måtte anse for relevante eller hensigtsmæssige til formålet.«

alle andre oplysninger, som centralregeringen måtte anse for relevante eller hensigtsmæssige til formålet.

| (53) | De indiske myndigheder baserede med andre ord det godtgørelsesberettigede beløb på branchedækkende gennemsnitlige værdier af den relevante told på importerede råmaterialer og en gennemsnitlig forbrugskoefficient for erhvervsgrenen med udgangspunkt i, hvad de indiske myndigheder anser for værende repræsentative producenter af de støtteberettigede eksportvarer. De indiske myndigheder udtrykker derefter det beløb, der skal godtgøres, som en procentdel af den gennemsnitlige eksportværdi af de støtteberettigede eksportvarer. |
| --- | --- |

(53)

De indiske myndigheder baserede med andre ord det godtgørelsesberettigede beløb på branchedækkende gennemsnitlige værdier af den relevante told på importerede råmaterialer og en gennemsnitlig forbrugskoefficient for erhvervsgrenen med udgangspunkt i, hvad de indiske myndigheder anser for værende repræsentative producenter af de støtteberettigede eksportvarer. De indiske myndigheder udtrykker derefter det beløb, der skal godtgøres, som en procentdel af den gennemsnitlige eksportværdi af de støtteberettigede eksportvarer.

| (54) | De indiske myndigheder anvender denne procentdel til at beregne det kontantbeløb, som alle støtteberettigede eksportører har ret til. Satsen for denne ordning fastsættes af de indiske myndigheder for hver enkelt vare. For den undersøgte vare var satsen i den nuværende undersøgelsesperiode på 1,9 % af fob-værdien indtil den 14. november 2016 og derefter på 1,5 %, jf. betragtning 50. |
| --- | --- |

(54)

De indiske myndigheder anvender denne procentdel til at beregne det kontantbeløb, som alle støtteberettigede eksportører har ret til. Satsen for denne ordning fastsættes af de indiske myndigheder for hver enkelt vare. For den undersøgte vare var satsen i den nuværende undersøgelsesperiode på 1,9 % af fob-værdien indtil den 14. november 2016 og derefter på 1,5 %, jf. betragtning 50.

| (55) | For at være berettiget til at nyde godt af denne ordning skal en virksomhed eksportere. Når forsendelsesoplysningerne er indlæst i toldserveren, fremgår det, at eksporten finder sted under DDS-ordningen, og DDS-beløbet fastsættes endegyldigt. Når rederiet har indgivet dokumentet Export General Manifest, og toldmyndighederne har sammenlignet dette dokument med oplysningerne i forsendelsesdokumentet og fundet det tilfredsstillende, er alle betingelser opfyldt for at godkende udbetalingen af godtgørelsesbeløbet, enten direkte til eksportørens bankkonto eller pr. bankanvisning. |
| --- | --- |

(55)

For at være berettiget til at nyde godt af denne ordning skal en virksomhed eksportere. Når forsendelsesoplysningerne er indlæst i toldserveren, fremgår det, at eksporten finder sted under DDS-ordningen, og DDS-beløbet fastsættes endegyldigt. Når rederiet har indgivet dokumentet Export General Manifest, og toldmyndighederne har sammenlignet dette dokument med oplysningerne i forsendelsesdokumentet og fundet det tilfredsstillende, er alle betingelser opfyldt for at godkende udbetalingen af godtgørelsesbeløbet, enten direkte til eksportørens bankkonto eller pr. bankanvisning.

| (56) | Eksportøren skal også fremlægge bevis for, at de eksporterede varer er blevet betalt, ved hjælp af en bankbekræftelse (Bank Realisation Certificate). Denne bekræftelse kan fremlægges efter udbetalingen af godtgørelsesbeløbet, men de indiske myndigheder kræver beløbet tilbagebetalt, hvis eksportøren ikke fremlægger bankbekræftelsen inden for en given frist. |
| --- | --- |

(56)

Eksportøren skal også fremlægge bevis for, at de eksporterede varer er blevet betalt, ved hjælp af en bankbekræftelse (Bank Realisation Certificate). Denne bekræftelse kan fremlægges efter udbetalingen af godtgørelsesbeløbet, men de indiske myndigheder kræver beløbet tilbagebetalt, hvis eksportøren ikke fremlægger bankbekræftelsen inden for en given frist.

| (57) | Godtgørelsesbeløbet kan anvendes til alle formål, og i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder kan beløbet bogføres som indtægter i regnskaberne efter periodiseringsprincippet, når eksportforpligtelsen er opfyldt. |
| --- | --- |

(57)

Godtgørelsesbeløbet kan anvendes til alle formål, og i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder kan beløbet bogføres som indtægter i regnskaberne efter periodiseringsprincippet, når eksportforpligtelsen er opfyldt.

| (58) | I den relevante lovgivning og i de administrative retningslinjer er det fastsat, at de indiske toldmyndigheder ikke bør afkræve bevis for, at den eksportør, der anmoder om toldgodtgørelse, skal have pådraget sig eller vil pådrage sig toldansvaret for importen af de råmaterialer, der er nødvendige til fremstilling af den eksporterede vare (20). Under kontrolbesøget hos de indiske myndigheder bekræftede disse desuden, at virksomheder, som anskaffer sig alle de råmaterialer, der indgår i det eksporterede PET, fra hjemmemarkedet, stadig kan nyde godt af den fulde sats, der beregnes i henhold til den ovenstående Rule 3(2). Undersøgelsen viste også, at i praksis har dette været tilfældet for én samarbejdsvillig eksportør, der benyttede sig af fordelene under DDS-ordningen uden at have importeret en eneste del af de vigtigste råmaterialer (PTA og MEG), der anvendes til fremstilling af den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(58)

I den relevante lovgivning og i de administrative retningslinjer er det fastsat, at de indiske toldmyndigheder ikke bør afkræve bevis for, at den eksportør, der anmoder om toldgodtgørelse, skal have pådraget sig eller vil pådrage sig toldansvaret for importen af de råmaterialer, der er nødvendige til fremstilling af den eksporterede vare (20). Under kontrolbesøget hos de indiske myndigheder bekræftede disse desuden, at virksomheder, som anskaffer sig alle de råmaterialer, der indgår i det eksporterede PET, fra hjemmemarkedet, stadig kan nyde godt af den fulde sats, der beregnes i henhold til den ovenstående Rule 3(2). Undersøgelsen viste også, at i praksis har dette været tilfældet for én samarbejdsvillig eksportør, der benyttede sig af fordelene under DDS-ordningen uden at have importeret en eneste del af de vigtigste råmaterialer (PTA og MEG), der anvendes til fremstilling af den undersøgte vare.

20

3.4.4.   Konklusion vedrørende DDS-ordningen

Konklusion vedrørende DDS-ordningen

| (59) | Ved DDS-ordningen ydes der et subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Den såkaldte toldgodtgørelse er et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da den har form af indtægter, som staten giver afkald på (dvs. den påståede importtold, der opkræves af de indiske myndigheder, som refunderes eller eftergives). Der er ingen begrænsninger for anvendelsen af disse midler. Derudover medfører toldgodtgørelsen en fordel for eksportøren, da toldgodtgørelsen øger eksportørens likviditet med den overskydende importtold, som refunderes eller eftergives af de indiske myndigheder. |
| --- | --- |

(59)

Ved DDS-ordningen ydes der et subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Den såkaldte toldgodtgørelse er et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da den har form af indtægter, som staten giver afkald på (dvs. den påståede importtold, der opkræves af de indiske myndigheder, som refunderes eller eftergives). Der er ingen begrænsninger for anvendelsen af disse midler. Derudover medfører toldgodtgørelsen en fordel for eksportøren, da toldgodtgørelsen øger eksportørens likviditet med den overskydende importtold, som refunderes eller eftergives af de indiske myndigheder.

| (60) | Toldgodtgørelsessatsen ved eksport fastsættes af de indiske myndigheder for hver enkelt vare. Selv om subsidiet omtales som en toldgodtgørelse, har ordningen imidlertid ikke helt karakter af en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder heller ikke reglerne i bilag I, litra i), i bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og i bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. Kontantudbetalingen til eksportøren er ikke nødvendigvis knyttet til importafgifter på råmaterialer, der faktisk er betalt, og den er ikke en toldkredit til udligning af importafgifter på tidligere eller fremtidig import af råmaterialer. Der findes endvidere ingen ordning eller procedure til at bekræfte, hvilke råmaterialer der forbruges i produktionen af den eksporterede vare og i hvilke mængder. |
| --- | --- |

(60)

Toldgodtgørelsessatsen ved eksport fastsættes af de indiske myndigheder for hver enkelt vare. Selv om subsidiet omtales som en toldgodtgørelse, har ordningen imidlertid ikke helt karakter af en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder heller ikke reglerne i bilag I, litra i), i bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og i bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. Kontantudbetalingen til eksportøren er ikke nødvendigvis knyttet til importafgifter på råmaterialer, der faktisk er betalt, og den er ikke en toldkredit til udligning af importafgifter på tidligere eller fremtidig import af råmaterialer. Der findes endvidere ingen ordning eller procedure til at bekræfte, hvilke råmaterialer der forbruges i produktionen af den eksporterede vare og i hvilke mængder.

| (61) | Betalingen fra de indiske myndigheder til eksportøren, efter at eksporten har fundet sted, er betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). |
| --- | --- |

(61)

Betalingen fra de indiske myndigheder til eksportøren, efter at eksporten har fundet sted, er betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a).

| (62) | Ud fra ovenstående konkluderes det, at DDS-ordningen er udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(62)

Ud fra ovenstående konkluderes det, at DDS-ordningen er udligningsberettiget.

3.4.5.   Beregning af subsidiebeløbet

Beregning af subsidiebeløbet

| (63) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 beregnede Kommissionen subsidiebeløbet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i den nuværende undersøgelsesperiode. I den forbindelse fastslog Kommissionen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På dette tidspunkt skal de indiske myndigheder udbetale det kontantbeløb, der udgør et finansielt bidrag i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a). Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, der bl.a. viser størrelsen af det beløb, der skal ydes for den pågældende eksporttransaktion, kan de indiske myndigheder ikke frit bestemme, om subsidiet skal ydes eller ej. I betragtning af ovenstående anså Kommissionen det for passende at vurdere fordelen ved DDS-ordningen med hensyn til summen af de beløb, der er opnået for eksporttransaktioner, der har fundet sted efter denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(63)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 beregnede Kommissionen subsidiebeløbet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i den nuværende undersøgelsesperiode. I den forbindelse fastslog Kommissionen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På dette tidspunkt skal de indiske myndigheder udbetale det kontantbeløb, der udgør et finansielt bidrag i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a). Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, der bl.a. viser størrelsen af det beløb, der skal ydes for den pågældende eksporttransaktion, kan de indiske myndigheder ikke frit bestemme, om subsidiet skal ydes eller ej. I betragtning af ovenstående anså Kommissionen det for passende at vurdere fordelen ved DDS-ordningen med hensyn til summen af de beløb, der er opnået for eksporttransaktioner, der har fundet sted efter denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (64) | Dhunseri-gruppen fremførte, at fordelen under DDS-ordningen var blevet reduceret fra 1,9 % til 1,5 % i den nuværende undersøgelsesperiode, og hævdede, at denne reduktion var af varig karakter ved at henvise til den faldende tendens for DDS-satsen, der blev reduceret fra 5,5 % i 2011 til 1,5 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Af denne årsag hævdede virksomheden, at DDS-ordningen, hvis den blev udlignet, kun burde udlignes på grundlag af en sats på 1,5 %. |
| --- | --- |

(64)

Dhunseri-gruppen fremførte, at fordelen under DDS-ordningen var blevet reduceret fra 1,9 % til 1,5 % i den nuværende undersøgelsesperiode, og hævdede, at denne reduktion var af varig karakter ved at henvise til den faldende tendens for DDS-satsen, der blev reduceret fra 5,5 % i 2011 til 1,5 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Af denne årsag hævdede virksomheden, at DDS-ordningen, hvis den blev udlignet, kun burde udlignes på grundlag af en sats på 1,5 %.

| (65) | I den forbindelse anførte Kommissionen dog, at det i grundforordningens artikel 5 er fastsat, at »det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnes udtrykt ved den fordel, som det konstateres, at modtageren har opnået i undersøgelsesperioden vedrørende subsidier«. Som tidligere anført var satsen for den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode på 1,9 % af fob-værdien indtil den 14. november 2016 og på 1,5 % derefter. Kommissionen mener derfor, at de faktiske satser i den nuværende undersøgelsesperiode bør anvendes. Dette argument blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(65)

I den forbindelse anførte Kommissionen dog, at det i grundforordningens artikel 5 er fastsat, at »det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnes udtrykt ved den fordel, som det konstateres, at modtageren har opnået i undersøgelsesperioden vedrørende subsidier«. Som tidligere anført var satsen for den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode på 1,9 % af fob-værdien indtil den 14. november 2016 og på 1,5 % derefter. Kommissionen mener derfor, at de faktiske satser i den nuværende undersøgelsesperiode bør anvendes. Dette argument blev derfor afvist.

| (66) | Reliance gjorde ligeledes gældende, at den fordel, der er beregnet ud fra DDS-ordningen, bør begrænses til de for store fordele, da DDS-ordningen burde betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), men Reliance fremførte ikke yderligere elementer til at underbygge påstanden. Kommissionen konkluderede, jf. betragtning 60, at DDS-ordningen ikke er en tilladt toldgodtgørelsesordning. Hvad angår Reliance, konkluderede Kommissionen desuden under kontrolbesøget på stedet, at Reliance havde benyttet sig af DDS-ordningen, selv om den ikke havde importeret nogen af de to relevante råmaterialer (MEG og PTA) i løbet af den nuværende undersøgelsesperiode. På grundlag af de foreliggende oplysninger blev påstanden derfor afvist, eftersom det samlede beløb, der blev tildelt Reliance, udgøres af de for store fordele. |
| --- | --- |

(66)

Reliance gjorde ligeledes gældende, at den fordel, der er beregnet ud fra DDS-ordningen, bør begrænses til de for store fordele, da DDS-ordningen burde betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), men Reliance fremførte ikke yderligere elementer til at underbygge påstanden. Kommissionen konkluderede, jf. betragtning 60, at DDS-ordningen ikke er en tilladt toldgodtgørelsesordning. Hvad angår Reliance, konkluderede Kommissionen desuden under kontrolbesøget på stedet, at Reliance havde benyttet sig af DDS-ordningen, selv om den ikke havde importeret nogen af de to relevante råmaterialer (MEG og PTA) i løbet af den nuværende undersøgelsesperiode. På grundlag af de foreliggende oplysninger blev påstanden derfor afvist, eftersom det samlede beløb, der blev tildelt Reliance, udgøres af de for store fordele.

| (67) | MPPL forklarede, at den anvendte renset terephthalsyre (»PTA« — purified terephthalic acid) og monoethylenglykol (»MEG«) til fremstilling af PET, og at begge råmaterialer var anskaffet fra én enkelt indenlandsk leverandør, som i henhold til købekontrakten pålagde MPPL et gebyr for såkaldt »anslået told«. På dette grundlag hævdede MPPL, at den betalte importafgifter på råmaterialer, der indgik i den eksporterede vare, og at beregningen af toldgodtgørelsen derfor burde begrænses til de for store fordele. Kommissionen bemærkede i denne forbindelse, at MPPL ikke fremlagde nogen dokumentation for, at den »anslåede told« svarede til en faktisk betaling af importafgifter. Derfor blev påstanden afvist. |
| --- | --- |

(67)

MPPL forklarede, at den anvendte renset terephthalsyre (»PTA« — purified terephthalic acid) og monoethylenglykol (»MEG«) til fremstilling af PET, og at begge råmaterialer var anskaffet fra én enkelt indenlandsk leverandør, som i henhold til købekontrakten pålagde MPPL et gebyr for såkaldt »anslået told«. På dette grundlag hævdede MPPL, at den betalte importafgifter på råmaterialer, der indgik i den eksporterede vare, og at beregningen af toldgodtgørelsen derfor burde begrænses til de for store fordele. Kommissionen bemærkede i denne forbindelse, at MPPL ikke fremlagde nogen dokumentation for, at den »anslåede told« svarede til en faktisk betaling af importafgifter. Derfor blev påstanden afvist.

| (68) | IDIPL fremførte, at MEG, som er et af de to vigtigste råmaterialer, der anvendes af virksomheden til fremstilling af PET, udelukkende blev importeret, og at der blev betalt importtold på denne import. På grundlag af det beløb, der blev betalt for det MEG, der indgik i det eksporterede PET i den nuværende undersøgelsesperiode, fremlagde IDIPL yderligere en beregning af en påstået eftergivelse af de for store fordele og hævdede, at subsidieringsniveauet udelukkende burde fastsættes ud fra denne eftergivelse af de for store fordele. På trods af fraværet af en ordning eller procedure til at bekræfte, hvilke elementer der forbruges ved fremstillingen af de eksporterede varer, og omfanget af disse, gennemførte Kommissionen en kontrol af påstanden i overensstemmelse med punkt 5 i bilag II til grundforordningen. Kontrollen bekræftede, at al MEG, der blev forbrugt i produktionen af PET, var importeret, og at de importafgifter, der var indberettet i anmodningen, faktisk var blevet betalt for det MEG, der indgik i det eksporterede PET i den nuværende undersøgelsesperiode. På dette grundlag godtog Kommissionen påstanden og beregnede udelukkende subsidieringsniveauet ud fra eftergivelsen af de for store fordele. |
| --- | --- |

(68)

IDIPL fremførte, at MEG, som er et af de to vigtigste råmaterialer, der anvendes af virksomheden til fremstilling af PET, udelukkende blev importeret, og at der blev betalt importtold på denne import. På grundlag af det beløb, der blev betalt for det MEG, der indgik i det eksporterede PET i den nuværende undersøgelsesperiode, fremlagde IDIPL yderligere en beregning af en påstået eftergivelse af de for store fordele og hævdede, at subsidieringsniveauet udelukkende burde fastsættes ud fra denne eftergivelse af de for store fordele. På trods af fraværet af en ordning eller procedure til at bekræfte, hvilke elementer der forbruges ved fremstillingen af de eksporterede varer, og omfanget af disse, gennemførte Kommissionen en kontrol af påstanden i overensstemmelse med punkt 5 i bilag II til grundforordningen. Kontrollen bekræftede, at al MEG, der blev forbrugt i produktionen af PET, var importeret, og at de importafgifter, der var indberettet i anmodningen, faktisk var blevet betalt for det MEG, der indgik i det eksporterede PET i den nuværende undersøgelsesperiode. På dette grundlag godtog Kommissionen påstanden og beregnede udelukkende subsidieringsniveauet ud fra eftergivelsen af de for store fordele.

| (69) | Kommissionen har fordelt disse subsidiebeløb i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, over den samlede eksportomsætning af den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen har fordelt disse subsidiebeløb i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, over den samlede eksportomsætning af den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (70) | Kommissionen har således konstateret, at subsidiesatserne under denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde 0,38 % for Dhunseri-gruppen og 1,67 % for Reliance. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen har således konstateret, at subsidiesatserne under denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde 0,38 % for Dhunseri-gruppen og 1,67 % for Reliance.

3.4.6.   Bemærkninger til fremlæggelse af oplysninger

Bemærkninger til fremlæggelse af oplysninger

Udnyttelse

Udnyttelse

| (71) | Reliance fremførte, at Kommissionen begik en fejl, da den betragtede DDS-ordningen som en subvention og som en ordning, der hører under artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), og fremførte, at Kommissionen derudover har handlet i modstrid med denne fastlæggelse, da efterprøvede eftergivelsen af for store afgiftsbeløb til en anden eksportør. Reliance hævdede, at Kommissionen behandlede parterne forskelligt, da den beregnede beløbet for eftergivelse af for store afgiftsbeløb, og, navnlig med hensyn til Reliance, udlignede DDS-fordele fuldt ud i stedet for at begrænse udligningen til kun at omfatte eftergivelse af for store afgiftsbeløb. |
| --- | --- |

(71)

Reliance fremførte, at Kommissionen begik en fejl, da den betragtede DDS-ordningen som en subvention og som en ordning, der hører under artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), og fremførte, at Kommissionen derudover har handlet i modstrid med denne fastlæggelse, da efterprøvede eftergivelsen af for store afgiftsbeløb til en anden eksportør. Reliance hævdede, at Kommissionen behandlede parterne forskelligt, da den beregnede beløbet for eftergivelse af for store afgiftsbeløb, og, navnlig med hensyn til Reliance, udlignede DDS-fordele fuldt ud i stedet for at begrænse udligningen til kun at omfatte eftergivelse af for store afgiftsbeløb.

| (72) | Denne påstand er ubegrundet. Selv om subsidiet omtales som en toldgodtgørelse, har ordningen imidlertid ikke helt karakter af en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), som forklaret ovenfor. Ordningen overholder heller ikke reglerne i bilag I, litra i), bilag II og bilag III til grundforordningen, da kontantbetalingen til eksportøren ikke er knyttet til importafgifter på råvarer, der faktisk er betalt, og ikke er en toldkredit til udligning af importafgifter på tidligere eller fremtidig import af råmaterialer. Desuden blev der anvendt samme tilgang og regler på alle virksomheder (Reliance og Dhunseri group), da Kommissionen ønskede at finde ud af, om virksomhederne faktisk importerede eller ikke importerede nogen af de relevante råmaterialer i den nuværende undersøgelsesperiode, og om de betalte importtold på den import eller ej. På baggrund af de foreliggende oplysninger beregnede Kommissionen derefter eftergivelsen af for store afgiftsbeløb for de to virksomheder. Situationen for de to virksomheder er følgende: IDIPL (del af Dhunseri group) hævdede og fremlagde dokumentation for, at et af de to vigtigste råmaterialer, der anvendes til fremstilling af PET, udelukkende blev importeret, og at der blev betalt importtold. Kommissionen gennemførte en kontrol, som viste, at påstanden er korrekt. Kommissionen beregnede på grundlag af de faktiske omstændigheder subsidieringsniveauet ud fra eftergivelsen af for store afgiftsbeløb. Reliance blev opfordret til at fremlægge samme bevis som IDIPL, men undlod at gøre dette. Derfor svarede eftergivelsen af for store afgiftsbeløb til Reliance til det fulde beløb fra de indiske myndigheder. Da forskellen mellem de to eksporterende producenter på baggrund af de forskellige tilgængelige fakta er berettiget, blev påstanden afvist. |
| --- | --- |

(72)

Denne påstand er ubegrundet. Selv om subsidiet omtales som en toldgodtgørelse, har ordningen imidlertid ikke helt karakter af en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), som forklaret ovenfor. Ordningen overholder heller ikke reglerne i bilag I, litra i), bilag II og bilag III til grundforordningen, da kontantbetalingen til eksportøren ikke er knyttet til importafgifter på råvarer, der faktisk er betalt, og ikke er en toldkredit til udligning af importafgifter på tidligere eller fremtidig import af råmaterialer. Desuden blev der anvendt samme tilgang og regler på alle virksomheder (Reliance og Dhunseri group), da Kommissionen ønskede at finde ud af, om virksomhederne faktisk importerede eller ikke importerede nogen af de relevante råmaterialer i den nuværende undersøgelsesperiode, og om de betalte importtold på den import eller ej. På baggrund af de foreliggende oplysninger beregnede Kommissionen derefter eftergivelsen af for store afgiftsbeløb for de to virksomheder. Situationen for de to virksomheder er følgende: IDIPL (del af Dhunseri group) hævdede og fremlagde dokumentation for, at et af de to vigtigste råmaterialer, der anvendes til fremstilling af PET, udelukkende blev importeret, og at der blev betalt importtold. Kommissionen gennemførte en kontrol, som viste, at påstanden er korrekt. Kommissionen beregnede på grundlag af de faktiske omstændigheder subsidieringsniveauet ud fra eftergivelsen af for store afgiftsbeløb. Reliance blev opfordret til at fremlægge samme bevis som IDIPL, men undlod at gøre dette. Derfor svarede eftergivelsen af for store afgiftsbeløb til Reliance til det fulde beløb fra de indiske myndigheder. Da forskellen mellem de to eksporterende producenter på baggrund af de forskellige tilgængelige fakta er berettiget, blev påstanden afvist.

| (73) | Reliance hævdede endvidere, at bevisbyrden ikke blev anvendt korrekt, idet den eksporterende producent angiveligt blev pålagt byrden med at fastansætte omfanget af eftergivelsen af for store afgiftsbeløb. |
| --- | --- |

(73)

Reliance hævdede endvidere, at bevisbyrden ikke blev anvendt korrekt, idet den eksporterende producent angiveligt blev pålagt byrden med at fastansætte omfanget af eftergivelsen af for store afgiftsbeløb.

| (74) | Kommissionen er ikke enig heri. Der mindes om, at undersøgelsesprocessen er baseret på spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg. Oplysninger om en virksomheds faktisk erlagte (eller ikke-erlagte) importtold er et faktisk forhold, som skal indberettes af virksomheden. Reliance fremlagde ikke disse oplysninger i sit svar på det i betragtning 19 omhandlede spørgeskema, hvor interesserede parter opfordres til at fremlægge alle relevante oplysninger til beregning af subsidiesatsen. Da der ikke forelå oplysninger, indsamlede Kommissionen proaktivt oplysninger, på grundlag af hvilke den kunne identificere potentiel eftergivelse af afgiftsbeløb under kontrolbesøget hos Reliance i december 2017. Det blev først fastslået, at Reliance ikke betalte importtold på de to vigtigste råmaterialer, der indgår i eksporteret PET, nemlig PTA og MEG. Kommissionen undersøgte desuden, om der var betalt importold på råmaterialer til produktion af PTA, MEG eller andre råmaterialer til produktion af PTA eller MEG. Det viste sig dog, at Reliance, som er en integreret petrokemisk virksomhed, importerede råolie og producerede alle mellemprodukter til brug i produktionen af PET internt. Kommissionen fandt derefter frem til den importtoldsats, der gælder for råolie, som viste sig at være 0 %, som det fremgik af et dokument, som Reliance fremlagde under kontrolbesøget. Det viste sig på baggrund af disse oplysninger, at hele DDS-beløbet udgjorde en eftergivelse af for store afgiftsbeløb. Reliance fremlagde i løbet af resten af undersøgelsen ingen kontrollerbare kvantificerede oplysninger, der kunne pege i en anden retning. Reliance fremlagde ingen oplysninger, der kunne gøre det muligt at beregne en eftergivelse af for store afgiftsbeløb, selv om virksomheden flere gange blev opfordret hertil. Kort sagt indsamlede Kommissionen proaktivt de oplysninger, der var nødvendige til beregning af omfanget af DDS-subsidieringen, og trods adskillige opfordringer fremlagde Reliance ikke de faktuelle oplysninger, som virksomheden er i besiddelse af, og som ville have gjort det berettiget at beregne en eftergivelse af for store afgiftsbeløb, der er lavere end det samlede DDS-beløb. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen er ikke enig heri. Der mindes om, at undersøgelsesprocessen er baseret på spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg. Oplysninger om en virksomheds faktisk erlagte (eller ikke-erlagte) importtold er et faktisk forhold, som skal indberettes af virksomheden. Reliance fremlagde ikke disse oplysninger i sit svar på det i betragtning 19 omhandlede spørgeskema, hvor interesserede parter opfordres til at fremlægge alle relevante oplysninger til beregning af subsidiesatsen. Da der ikke forelå oplysninger, indsamlede Kommissionen proaktivt oplysninger, på grundlag af hvilke den kunne identificere potentiel eftergivelse af afgiftsbeløb under kontrolbesøget hos Reliance i december 2017. Det blev først fastslået, at Reliance ikke betalte importtold på de to vigtigste råmaterialer, der indgår i eksporteret PET, nemlig PTA og MEG. Kommissionen undersøgte desuden, om der var betalt importold på råmaterialer til produktion af PTA, MEG eller andre råmaterialer til produktion af PTA eller MEG. Det viste sig dog, at Reliance, som er en integreret petrokemisk virksomhed, importerede råolie og producerede alle mellemprodukter til brug i produktionen af PET internt. Kommissionen fandt derefter frem til den importtoldsats, der gælder for råolie, som viste sig at være 0 %, som det fremgik af et dokument, som Reliance fremlagde under kontrolbesøget. Det viste sig på baggrund af disse oplysninger, at hele DDS-beløbet udgjorde en eftergivelse af for store afgiftsbeløb. Reliance fremlagde i løbet af resten af undersøgelsen ingen kontrollerbare kvantificerede oplysninger, der kunne pege i en anden retning. Reliance fremlagde ingen oplysninger, der kunne gøre det muligt at beregne en eftergivelse af for store afgiftsbeløb, selv om virksomheden flere gange blev opfordret hertil. Kort sagt indsamlede Kommissionen proaktivt de oplysninger, der var nødvendige til beregning af omfanget af DDS-subsidieringen, og trods adskillige opfordringer fremlagde Reliance ikke de faktuelle oplysninger, som virksomheden er i besiddelse af, og som ville have gjort det berettiget at beregne en eftergivelse af for store afgiftsbeløb, der er lavere end det samlede DDS-beløb. Påstanden blev derfor afvist.

| (75) | Reliance hævdede, at Kommissionen kun i forbindelse med offentliggørelsen opfordrede virksomheden til at fremlægge oplysninger, på baggrund af hvilke omfanget af eftergivelsen af for store afgiftsbeløb kunne fastsættes. Kommissionen bemærker dog, at den under kontrolbesøget opfordrede Reliance til at besvare et spørgeskema og fremlægge oplysninger vedrørende eftergivelse af for store afgiftsbeløb, jf. betragtning 74. Denne påstand blev derfor også afvist. |
| --- | --- |

(75)

Reliance hævdede, at Kommissionen kun i forbindelse med offentliggørelsen opfordrede virksomheden til at fremlægge oplysninger, på baggrund af hvilke omfanget af eftergivelsen af for store afgiftsbeløb kunne fastsættes. Kommissionen bemærker dog, at den under kontrolbesøget opfordrede Reliance til at besvare et spørgeskema og fremlægge oplysninger vedrørende eftergivelse af for store afgiftsbeløb, jf. betragtning 74. Denne påstand blev derfor også afvist.

| (76) | Reliance bemærkede, at Kommissionen ikke har stillet en kontrolrapport til rådighed, og at manglen på denne rapport har forhindret virksomheden i at forsvare sine interesser ordentligt med hensyn til DDS-ordningen, set i lyset af at Kommissionen i forbindelse med beregningen af DDS-ydelsen vendte bevisbyrden. |
| --- | --- |

(76)

Reliance bemærkede, at Kommissionen ikke har stillet en kontrolrapport til rådighed, og at manglen på denne rapport har forhindret virksomheden i at forsvare sine interesser ordentligt med hensyn til DDS-ordningen, set i lyset af at Kommissionen i forbindelse med beregningen af DDS-ydelsen vendte bevisbyrden.

| (77) | Som tidligere nævnt mener Kommissionen, at det påhviler den eksporterende producent at føre beviset for, at der er betalt importtold på de råmaterialer, der indgår i de eksporterede varer, på baggrund af hvilke de indiske myndigheder angiveligt har tilbagebetalt importtold. Det påhviler Kommissionen at beregne subsidiebeløbet på baggrund af de tilgængelige oplysninger. I denne forbindelse bemærker Kommissionen, at relevante elementer, der anvendes til fastsættelse af DDS-subsidiesatsen i henhold til metoden i betragtning 69, blev kontrolleret på baggrund af de svar, som Reliance har givet i spørgeskemaet. Kontrollen af DDS-ordningen blev gennemført samtidig med kontrollen af MEIS-ordningen, da de to ordninger er meget ensartede. Der blev foretaget kontrol af adskillige eksportfakturaer og tilhørende dokumenter. Disse oplysninger er også tilgængelige for Reliance i form af oplysninger, der blev fremlagt i forbindelse med kontrolbesøget. Kommissionen fandt under kontrolbesøget, at der var en uoverensstemmelse mellem værdien af de eksportvarer, som Reliance har angivet under DDS-ordningen, og værdien af de eksportvarer, der er angivet under MEIS-ordningen. Reliance forklarede denne uoverensstemmelse i et af dokumenterne fra kontrolbesøget. Denne uoverensstemmelse havde dog ingen indflydelse på beregningen af subsidiebeløbet. Der blev ikke fundet andre uoverensstemmelser i forbindelse med kontrollen af de dokumenter, som Reliance har fremlagt med hensyn til DDS-ordningen. Derfor blev alle oplysninger, der var nødvendige, for at de interesserede parter, også Reliance, kunne udøve deres ret til forsvar, meddelt de interesserede parter på et tidligt tidspunkt i undersøgelsen. Kommissionen mener derfor, at Reliances ret til forsvar blev overholdt behørigt i løbet af den underliggende undersøgelse. Af betragtning 74 fremgår det også, at Kommissionen ikke vendte bevisbyrden, men derimod proaktivt indsamlede de oplysninger, der var nødvendige for at kunne beregne DDS-ydelsen. Påstanden afvises derfor. |
| --- | --- |

(77)

Som tidligere nævnt mener Kommissionen, at det påhviler den eksporterende producent at føre beviset for, at der er betalt importtold på de råmaterialer, der indgår i de eksporterede varer, på baggrund af hvilke de indiske myndigheder angiveligt har tilbagebetalt importtold. Det påhviler Kommissionen at beregne subsidiebeløbet på baggrund af de tilgængelige oplysninger. I denne forbindelse bemærker Kommissionen, at relevante elementer, der anvendes til fastsættelse af DDS-subsidiesatsen i henhold til metoden i betragtning 69, blev kontrolleret på baggrund af de svar, som Reliance har givet i spørgeskemaet. Kontrollen af DDS-ordningen blev gennemført samtidig med kontrollen af MEIS-ordningen, da de to ordninger er meget ensartede. Der blev foretaget kontrol af adskillige eksportfakturaer og tilhørende dokumenter. Disse oplysninger er også tilgængelige for Reliance i form af oplysninger, der blev fremlagt i forbindelse med kontrolbesøget. Kommissionen fandt under kontrolbesøget, at der var en uoverensstemmelse mellem værdien af de eksportvarer, som Reliance har angivet under DDS-ordningen, og værdien af de eksportvarer, der er angivet under MEIS-ordningen. Reliance forklarede denne uoverensstemmelse i et af dokumenterne fra kontrolbesøget. Denne uoverensstemmelse havde dog ingen indflydelse på beregningen af subsidiebeløbet. Der blev ikke fundet andre uoverensstemmelser i forbindelse med kontrollen af de dokumenter, som Reliance har fremlagt med hensyn til DDS-ordningen. Derfor blev alle oplysninger, der var nødvendige, for at de interesserede parter, også Reliance, kunne udøve deres ret til forsvar, meddelt de interesserede parter på et tidligt tidspunkt i undersøgelsen. Kommissionen mener derfor, at Reliances ret til forsvar blev overholdt behørigt i løbet af den underliggende undersøgelse. Af betragtning 74 fremgår det også, at Kommissionen ikke vendte bevisbyrden, men derimod proaktivt indsamlede de oplysninger, der var nødvendige for at kunne beregne DDS-ydelsen. Påstanden afvises derfor.

Dhunseri-gruppen

Dhunseri-gruppen

| (78) | Som nævnt ovenfor er alle involverede økonomiske aktører blevet behandlet efter de samme regler efter en grundig vurdering af deres konkrete situation. IDIPL gentog sin påstand om, at MPPL, i den nuværende undersøgelsesperiode, blev opkrævet en »anslået told«, som virksomheden i overensstemmelse med de kontraktlige ordninger også betalte til sine indenlandske leverandører af PTA og MEG. IDIPL hævdede, at beløbet til »anslået told« bør trækkes fra den samlede DDS-fordel. IDIPL anførte desuden, at mekanismen med »anslået told« reelt er en politisk beslutning om at overvælte importtold, der pålægges råvareleverandører, på aftagerleddet«. |
| --- | --- |

(78)

Som nævnt ovenfor er alle involverede økonomiske aktører blevet behandlet efter de samme regler efter en grundig vurdering af deres konkrete situation. IDIPL gentog sin påstand om, at MPPL, i den nuværende undersøgelsesperiode, blev opkrævet en »anslået told«, som virksomheden i overensstemmelse med de kontraktlige ordninger også betalte til sine indenlandske leverandører af PTA og MEG. IDIPL hævdede, at beløbet til »anslået told« bør trækkes fra den samlede DDS-fordel. IDIPL anførte desuden, at mekanismen med »anslået told« reelt er en politisk beslutning om at overvælte importtold, der pålægges råvareleverandører, på aftagerleddet«.

| (79) | For så vidt angår denne påstand, kan Kommissionen bekræfte, at handelskontrakten mellem MPPL og dens leverandør nævner en »anslået told« i formlen til beregning af råvareprisen. Dette er dog i sig selv ikke bevis for, at den indenlandske leverandør faktisk har betalt told, da denne formel er resultatet af en kommerciel forhandling, som ikke nødvendigvis tager hensyn til, om der faktisk er betalt told. I denne forbindelse fremlagde IDIPL ikke bevis for, at de råvarer, som de købte, blev importeret af deres leverandør, og, i tilfælde af at de blev importeret, at der blev betalt told. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(79)

For så vidt angår denne påstand, kan Kommissionen bekræfte, at handelskontrakten mellem MPPL og dens leverandør nævner en »anslået told« i formlen til beregning af råvareprisen. Dette er dog i sig selv ikke bevis for, at den indenlandske leverandør faktisk har betalt told, da denne formel er resultatet af en kommerciel forhandling, som ikke nødvendigvis tager hensyn til, om der faktisk er betalt told. I denne forbindelse fremlagde IDIPL ikke bevis for, at de råvarer, som de købte, blev importeret af deres leverandør, og, i tilfælde af at de blev importeret, at der blev betalt told. Påstanden blev derfor afvist.

Indiske myndigheder

Indiske myndigheder

| (80) | De indiske myndigheder hævdede, at en toldgodtgørelsesordning i henhold til aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger ikke nødvendigvis indebærer udligning/fritagelse/udsættelse af importtold betalt på import af råvarer, men kan også indebære udligning af direkte afgifter. På den baggrund hævdede de indiske myndigheder, at Kommissionen havde begået en grundlæggende fejl ved at betegne DDS-ordningen som en ikketilladt toldgodtgørelsesordning med den begrundelse, at den også kan benyttes, selv når der ikke betales importtold. |
| --- | --- |

(80)

De indiske myndigheder hævdede, at en toldgodtgørelsesordning i henhold til aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger ikke nødvendigvis indebærer udligning/fritagelse/udsættelse af importtold betalt på import af råvarer, men kan også indebære udligning af direkte afgifter. På den baggrund hævdede de indiske myndigheder, at Kommissionen havde begået en grundlæggende fejl ved at betegne DDS-ordningen som en ikketilladt toldgodtgørelsesordning med den begrundelse, at den også kan benyttes, selv når der ikke betales importtold.

| (81) | I denne forbindelse bemærkede Kommissionen, at de indiske myndigheder giver en retlig begrundelse med hensyn til eftergivelse af indirekte afgifter, men at de ikke fremlægger dokumentation for, at sådanne indirekte afgifter faktisk er blevet betalt eller skal betales på råmaterialer, der anvendes i produktionen af PET til eksport, af interesserede parter og, at de, hvis de er blevet betalt, ikke er blevet refunderet af en anden beskatningsmekanisme uden tilknytning til toldgodtgørelsesordningen. Der var i løbet af undersøgelsen ingen interesserede parter, der fremlagde oplysninger om indirekte afgifter i forbindelse med DDS-ordningen, der kunne påvirke omfanget af eftergivelse af for store afgiftsbeløb, selv om de ved flere lejligheder blev opfordret til at fremlægge oplysninger til beregning af eftergivelsen af for store afgiftsbeløb. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(81)

I denne forbindelse bemærkede Kommissionen, at de indiske myndigheder giver en retlig begrundelse med hensyn til eftergivelse af indirekte afgifter, men at de ikke fremlægger dokumentation for, at sådanne indirekte afgifter faktisk er blevet betalt eller skal betales på råmaterialer, der anvendes i produktionen af PET til eksport, af interesserede parter og, at de, hvis de er blevet betalt, ikke er blevet refunderet af en anden beskatningsmekanisme uden tilknytning til toldgodtgørelsesordningen. Der var i løbet af undersøgelsen ingen interesserede parter, der fremlagde oplysninger om indirekte afgifter i forbindelse med DDS-ordningen, der kunne påvirke omfanget af eftergivelse af for store afgiftsbeløb, selv om de ved flere lejligheder blev opfordret til at fremlægge oplysninger til beregning af eftergivelsen af for store afgiftsbeløb. Påstanden blev derfor afvist.

| (82) | De indiske myndigheder hævder desuden, at DDS-ordningen indeholder en kontrolmekanisme til overvågning af forbruget af råvarer i produktionen af den eksporterede vare. |
| --- | --- |

(82)

De indiske myndigheder hævder desuden, at DDS-ordningen indeholder en kontrolmekanisme til overvågning af forbruget af råvarer i produktionen af den eksporterede vare.

| (83) | De indiske myndigheder henviser til støtte for deres påstand til nogle bestemmelser i toldgodtgørelsesordningen og toldvejledningen, ifølge hvilke der foretages revisioner og kontroller, men de har ikke godtgjort, at toldgodtgørelsesordningen kræver et system eller en procedure til at bekræfte, hvilke råvarer der forbruges i produktionen af de eksporterede varer, og i hvilke mængder, jf. bilag II, punkt 4. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(83)

De indiske myndigheder henviser til støtte for deres påstand til nogle bestemmelser i toldgodtgørelsesordningen og toldvejledningen, ifølge hvilke der foretages revisioner og kontroller, men de har ikke godtgjort, at toldgodtgørelsesordningen kræver et system eller en procedure til at bekræfte, hvilke råvarer der forbruges i produktionen af de eksporterede varer, og i hvilke mængder, jf. bilag II, punkt 4. Påstanden blev derfor afvist.

| (84) | De indiske myndigheder tilføjede desuden, at manglen på et kontrolsystem eller en kontrolprocedure, jf. bilag II, punkt 4, ikke havde nogen indvirkning på fastlæggelsen af de i betragtning 70 nævnte subsidiebeløb, da Kommissionen beregnede eftergivelsen af for store afgiftsbeløb på baggrund af de oplysninger, som de undersøgte virksomheder har fremlagt. De indiske myndigheder hævdede, at Kommissionen var forpligtet til at være proaktiv i forbindelse med beregningen af eftergivelsen af for store afgiftsbeløb. |
| --- | --- |

(84)

De indiske myndigheder tilføjede desuden, at manglen på et kontrolsystem eller en kontrolprocedure, jf. bilag II, punkt 4, ikke havde nogen indvirkning på fastlæggelsen af de i betragtning 70 nævnte subsidiebeløb, da Kommissionen beregnede eftergivelsen af for store afgiftsbeløb på baggrund af de oplysninger, som de undersøgte virksomheder har fremlagt. De indiske myndigheder hævdede, at Kommissionen var forpligtet til at være proaktiv i forbindelse med beregningen af eftergivelsen af for store afgiftsbeløb.

| (85) | Det fremgår af betragtning 74, at Kommissionen handlede proaktivt, da den søgte oplysninger til fastlæggelse af, om en del af DDS-beløbet ikke kunne betragtes som for store afgiftsbeløb. De indiske myndigheder undlod desuden at foretage en ny undersøgelse på baggrund af faktiske transaktioner fra de pågældende eksporterende producenter, selv om de blev opfordret hertil. Påstanden er derfor irrelevant. |
| --- | --- |

(85)

Det fremgår af betragtning 74, at Kommissionen handlede proaktivt, da den søgte oplysninger til fastlæggelse af, om en del af DDS-beløbet ikke kunne betragtes som for store afgiftsbeløb. De indiske myndigheder undlod desuden at foretage en ny undersøgelse på baggrund af faktiske transaktioner fra de pågældende eksporterende producenter, selv om de blev opfordret hertil. Påstanden er derfor irrelevant.

3.5.   Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) — (eksportfremmeordning for kapitalgoder)

Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) — (eksportfremmeordning for kapitalgoder)

| (86) | Kommissionen konstaterede, at de pågældende eksporterende producenter havde fået fordele under EPCGS-ordningen, som kunne henføres til den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen konstaterede, at de pågældende eksporterende producenter havde fået fordele under EPCGS-ordningen, som kunne henføres til den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode.

3.5.1.   Retsgrundlag

Retsgrundlag

| (87) | Der findes en nærmere beskrivelse af EPCGS-ordningen i kapitel 5 i FTP 2015-20 og i kapitel 5 i HOP I 2015-20. |
| --- | --- |

(87)

Der findes en nærmere beskrivelse af EPCGS-ordningen i kapitel 5 i FTP 2015-20 og i kapitel 5 i HOP I 2015-20.

3.5.2.   Støtteberettigelse

Støtteberettigelse

| (88) | Producent-eksportører, forhandler-eksportører, der er »forbundet med« støtteproducenter, og tjenesteydere er berettiget til støtte efter denne foranstaltning. |
| --- | --- |

(88)

Producent-eksportører, forhandler-eksportører, der er »forbundet med« støtteproducenter, og tjenesteydere er berettiget til støtte efter denne foranstaltning.

3.5.3.   Praktisk gennemførelse

Praktisk gennemførelse

| (89) | Forudsat at en virksomhed forpligter sig til at eksportere, har den lov til at importere (nye og indtil 10 år gamle brugte) kapitalgoder til en nedsat toldsats. Med henblik herpå udsteder de indiske myndigheder efter anmodning og betaling af et gebyr en EPCGS-licens. Ved denne ordning er der fastsat en reduceret importtoldsats for alle kapitalgoder, der importeres efter ordningen. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede kapitalgoder anvendes til at fremstille en vis mængde varer bestemt til eksport inden for et bestemt tidsrum. I henhold til FTP 2015-20 kan kapitalgoder importeres med en toldsats på 0 % under EPCGS-ordningen. Eksportforpligtelsen, der svarer til seks gange toldbesparelsen, skal være opfyldt inden for en periode på højst seks år. |
| --- | --- |

(89)

Forudsat at en virksomhed forpligter sig til at eksportere, har den lov til at importere (nye og indtil 10 år gamle brugte) kapitalgoder til en nedsat toldsats. Med henblik herpå udsteder de indiske myndigheder efter anmodning og betaling af et gebyr en EPCGS-licens. Ved denne ordning er der fastsat en reduceret importtoldsats for alle kapitalgoder, der importeres efter ordningen. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede kapitalgoder anvendes til at fremstille en vis mængde varer bestemt til eksport inden for et bestemt tidsrum. I henhold til FTP 2015-20 kan kapitalgoder importeres med en toldsats på 0 % under EPCGS-ordningen. Eksportforpligtelsen, der svarer til seks gange toldbesparelsen, skal være opfyldt inden for en periode på højst seks år.

| (90) | EPCGS-licenshaveren kan også købe kapitalgoderne på hjemmemarkedet. I så fald kan den indenlandske producent af kapitalgoder benytte fordelen til toldfrit at importere de dele, der er nødvendige for at fremstille de pågældende kapitalgoder. Alternativt kan den indenlandske producent gøre krav på fordelen ved transaktioner ligestillet med eksport ved levering af kapitalgoder til en EPCGS-licenshaver. |
| --- | --- |

(90)

EPCGS-licenshaveren kan også købe kapitalgoderne på hjemmemarkedet. I så fald kan den indenlandske producent af kapitalgoder benytte fordelen til toldfrit at importere de dele, der er nødvendige for at fremstille de pågældende kapitalgoder. Alternativt kan den indenlandske producent gøre krav på fordelen ved transaktioner ligestillet med eksport ved levering af kapitalgoder til en EPCGS-licenshaver.

3.5.4.   Konklusion vedrørende EPCGS-ordningen

Konklusion vedrørende EPCGS-ordningen

| (91) | Ved EPCGS-ordningen ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Toldnedsættelsen udgør et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som staten ellers ville have haft. Desuden medfører den en fordel for eksportøren, der svarer til størrelsen af toldnedsættelsen. |
| --- | --- |

(91)

Ved EPCGS-ordningen ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Toldnedsættelsen udgør et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som staten ellers ville have haft. Desuden medfører den en fordel for eksportøren, der svarer til størrelsen af toldnedsættelsen.

| (92) | EPCGS-ordningen er endvidere retligt betinget af eksportresultater, da de pågældende licenser ikke kan opnås uden en forpligtelse til at eksportere. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). |
| --- | --- |

(92)

EPCGS-ordningen er endvidere retligt betinget af eksportresultater, da de pågældende licenser ikke kan opnås uden en forpligtelse til at eksportere. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).

| (93) | EPCGS-ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Sådanne tilladte ordninger, jf. litra i) i bilag I til grundforordningen, omfatter ikke kapitalgoder, da disse ikke forbruges ved fremstillingen af de eksporterede varer. |
| --- | --- |

(93)

EPCGS-ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Sådanne tilladte ordninger, jf. litra i) i bilag I til grundforordningen, omfatter ikke kapitalgoder, da disse ikke forbruges ved fremstillingen af de eksporterede varer.

3.5.5.   Beregning af subsidiebeløbet

Beregning af subsidiebeløbet

| (94) | Kommissionen beregnede subsidiebeløbet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, på grundlag af den ikke-betalte told på importerede kapitalgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne kapitalgoder i den pågældende erhvervsgren. Subsidiebeløbet i den nuværende undersøgelsesperiode blev derefter beregnet ved at dele det samlede ikke-betalte toldbeløb med afskrivningsperioden. Det således beregnede beløb, der henregnes til den nuværende undersøgelsesperiode, er blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode for at opnå den fulde værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i undersøgelsesperioden i Indien blev anset for passende til dette formål. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen beregnede subsidiebeløbet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, på grundlag af den ikke-betalte told på importerede kapitalgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne kapitalgoder i den pågældende erhvervsgren. Subsidiebeløbet i den nuværende undersøgelsesperiode blev derefter beregnet ved at dele det samlede ikke-betalte toldbeløb med afskrivningsperioden. Det således beregnede beløb, der henregnes til den nuværende undersøgelsesperiode, er blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode for at opnå den fulde værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i undersøgelsesperioden i Indien blev anset for passende til dette formål.

| (95) | Ingen af de indiske eksporterende producenter krævede et fradrag for påløbne gebyrer, der var nødvendige for at opnå subsidiet, fra det samlede subsidiebeløb, som de er berettiget til i henhold til artikel 7, stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

(95)

Ingen af de indiske eksporterende producenter krævede et fradrag for påløbne gebyrer, der var nødvendige for at opnå subsidiet, fra det samlede subsidiebeløb, som de er berettiget til i henhold til artikel 7, stk. 1, litra a).

| (96) | Kommissionen har fordelt dette subsidiebeløb i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, over den samlede eksportomsætning af den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode som nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen har fordelt dette subsidiebeløb i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, over den samlede eksportomsætning af den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode som nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (97) | På grundlag af ovenstående har Kommissionen således konstateret, at subsidiesatserne under denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde 0,11 % for Dhunseri-gruppen og 0,45 % for Reliance. |
| --- | --- |

(97)

På grundlag af ovenstående har Kommissionen således konstateret, at subsidiesatserne under denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde 0,11 % for Dhunseri-gruppen og 0,45 % for Reliance.

3.5.6.   Bemærkninger til fremlæggelse af oplysninger

Bemærkninger til fremlæggelse af oplysninger

| (98) | IDIPL hævdede, at anlæg og maskiner, der er importeret inden for rammerne af EPCGS, blev anvendt til produktion af både hjemmemarkeds- og eksportsalg af PET og hævdede derfor, at nævneren i betragtning 96 bør omfatte virksomhedens samlede salg i stedet for eksportomsætningen af PET. |
| --- | --- |

(98)

IDIPL hævdede, at anlæg og maskiner, der er importeret inden for rammerne af EPCGS, blev anvendt til produktion af både hjemmemarkeds- og eksportsalg af PET og hævdede derfor, at nævneren i betragtning 96 bør omfatte virksomhedens samlede salg i stedet for eksportomsætningen af PET.

| (99) | I denne henseende fastholder Kommissionen, at artikel 7, stk. 2, finder anvendelse, og at den udvalgte nævner i betragtning 96 er berettiget, selv hvis denne uunderbyggede påstand var korrekt, da EPCGS er betinget af eksportresultaterne og ikke af de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(99)

I denne henseende fastholder Kommissionen, at artikel 7, stk. 2, finder anvendelse, og at den udvalgte nævner i betragtning 96 er berettiget, selv hvis denne uunderbyggede påstand var korrekt, da EPCGS er betinget af eksportresultaterne og ikke af de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. Påstanden blev derfor afvist.

3.6.   Merchandise Export from India Scheme (MEIS) – (ordning for vareeksport fra Indien)

Merchandise Export from India Scheme (MEIS) – (ordning for vareeksport fra Indien)

| (100) | Det blev konstateret, at begge de pågældende eksporterende producenter benyttede sig af fordele under MEIS-ordningen i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(100)

Det blev konstateret, at begge de pågældende eksporterende producenter benyttede sig af fordele under MEIS-ordningen i den nuværende undersøgelsesperiode.

3.6.1.   Retsgrundlag

Retsgrundlag

| (101) | Der findes en nærmere beskrivelse af MEIS-ordningen i kapitel 3 i FTP 2015-20 og i kapitel 3 i HOP I 2015-20. |
| --- | --- |

(101)

Der findes en nærmere beskrivelse af MEIS-ordningen i kapitel 3 i FTP 2015-20 og i kapitel 3 i HOP I 2015-20.

| (102) | MEIS-ordningen trådte i kraft den 1. april 2015. |
| --- | --- |

(102)

MEIS-ordningen trådte i kraft den 1. april 2015.

3.6.2.   Støtteberettigelse

Støtteberettigelse

| (103) | Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er berettiget til støtte under denne ordning. |
| --- | --- |

(103)

Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er berettiget til støtte under denne ordning.

3.6.3.   Praktisk gennemførelse

Praktisk gennemførelse

| (104) | Støtteberettigede virksomheder kan benytte MEIS-ordningen ved at eksportere bestemte varer til bestemte lande, der er klassificeret i gruppe A (»Traditionelle markeder«, herunder alle EU-medlemsstater), gruppe B (»Nye markeder og fokusmarkeder«) og gruppe C (»Andre markeder«). De lande, som er omfattet af hver enkelt gruppe og af listen over varer med tilsvarende godtgørelsessatser, er anført i henholdsvis tabel 1 og tabel 2 i tillæg 3B til FTP 2015-20. |
| --- | --- |

(104)

Støtteberettigede virksomheder kan benytte MEIS-ordningen ved at eksportere bestemte varer til bestemte lande, der er klassificeret i gruppe A (»Traditionelle markeder«, herunder alle EU-medlemsstater), gruppe B (»Nye markeder og fokusmarkeder«) og gruppe C (»Andre markeder«). De lande, som er omfattet af hver enkelt gruppe og af listen over varer med tilsvarende godtgørelsessatser, er anført i henholdsvis tabel 1 og tabel 2 i tillæg 3B til FTP 2015-20.

| (105) | Fordelen består i en toldkredit svarende til en procentdel af eksportens fob-værdi. |
| --- | --- |

(105)

Fordelen består i en toldkredit svarende til en procentdel af eksportens fob-værdi.

| (106) | Da MEIS-ordningen trådte i kraft i april 2015 var den undersøgte vare ikke opført i tillæg 3B og var således ikke berettiget til at opnå MEIS-fordele. Den 29. oktober 2015 blev PET-eksport til lande i gruppe A og B dog ved Public Notice No. 44/2015-2020 berettiget til at opnå MEIS-fordele svarende til 2 % af fob-værdien af eksporten. Den 4. maj 2016 blev eksport til lande i gruppe C ved Public Notice No. 06/2015-2020 berettiget til den samme fordel på 2 %. |
| --- | --- |

(106)

Da MEIS-ordningen trådte i kraft i april 2015 var den undersøgte vare ikke opført i tillæg 3B og var således ikke berettiget til at opnå MEIS-fordele. Den 29. oktober 2015 blev PET-eksport til lande i gruppe A og B dog ved Public Notice No. 44/2015-2020 berettiget til at opnå MEIS-fordele svarende til 2 % af fob-værdien af eksporten. Den 4. maj 2016 blev eksport til lande i gruppe C ved Public Notice No. 06/2015-2020 berettiget til den samme fordel på 2 %.

| (107) | Visse former for eksport er udelukket fra denne ordning, f.eks. eksport af importerede eller omladede varer, transaktioner ligestillet med eksport, eksport af tjenesteydelser og eksportomsætning for virksomheder, der opererer i særlige økonomiske områder eller er eksportorienterede. |
| --- | --- |

(107)

Visse former for eksport er udelukket fra denne ordning, f.eks. eksport af importerede eller omladede varer, transaktioner ligestillet med eksport, eksport af tjenesteydelser og eksportomsætning for virksomheder, der opererer i særlige økonomiske områder eller er eksportorienterede.

| (108) | Toldkreditter under MEIS-ordningen er frit omsættelige og gyldige i en periode på 18 måneder fra udstedelsesdatoen. De kan benyttes til at: i) betale told på råmaterialer eller varer, der importeres, herunder også kapitalgoder, ii) betale afgifter på indenlandske indkøb af råmaterialer eller varer, herunder kapitalgoder og betaling, og iii) betale afgifter på serviceydelser. |
| --- | --- |

(108)

Toldkreditter under MEIS-ordningen er frit omsættelige og gyldige i en periode på 18 måneder fra udstedelsesdatoen. De kan benyttes til at: i) betale told på råmaterialer eller varer, der importeres, herunder også kapitalgoder, ii) betale afgifter på indenlandske indkøb af råmaterialer eller varer, herunder kapitalgoder og betaling, og iii) betale afgifter på serviceydelser.

| (109) | En ansøgning om fordele under MEIS-ordningen skal indgives online på generaldirektoratet for udenrigshandels hjemmeside. Relevant dokumentation (forsendelsesdokumenter, bankbekræftelse og bevis for landing) skal vedhæftes den elektroniske ansøgning. Den relevante regionale myndighed i Indien udsteder toldkreditten efter kontrol af dokumenterne. Så længe eksportøren forelægger den relevante dokumentation, kan den relevante myndighed ikke frit bestemme, om der skal indrømmes toldkreditter. |
| --- | --- |

(109)

En ansøgning om fordele under MEIS-ordningen skal indgives online på generaldirektoratet for udenrigshandels hjemmeside. Relevant dokumentation (forsendelsesdokumenter, bankbekræftelse og bevis for landing) skal vedhæftes den elektroniske ansøgning. Den relevante regionale myndighed i Indien udsteder toldkreditten efter kontrol af dokumenterne. Så længe eksportøren forelægger den relevante dokumentation, kan den relevante myndighed ikke frit bestemme, om der skal indrømmes toldkreditter.

3.6.4.   Konklusion vedrørende MEIS-ordningen

Konklusion vedrørende MEIS-ordningen

| (110) | Ved MEIS-ordningen ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En MEIS-toldkredit er et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da den i sidste ende anvendes til at udligne importafgifter, der betales på kapitalgoder, hvorved de indiske myndigheder giver afkald på toldindtægter, som de ellers ville have fået. Desuden giver MEIS-toldkreditten en fordel for eksportøren, som ikke skal betale disse importafgifter. |
| --- | --- |

(110)

Ved MEIS-ordningen ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En MEIS-toldkredit er et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da den i sidste ende anvendes til at udligne importafgifter, der betales på kapitalgoder, hvorved de indiske myndigheder giver afkald på toldindtægter, som de ellers ville have fået. Desuden giver MEIS-toldkreditten en fordel for eksportøren, som ikke skal betale disse importafgifter.

| (111) | MEIS-ordningen er endvidere retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). |
| --- | --- |

(111)

MEIS-ordningen er endvidere retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).

3.6.5.   Beregning af subsidiebeløbet

Beregning af subsidiebeløbet

| (112) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 beregnede Kommissionen det udligningsberettigede subsidiebeløb, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i den nuværende undersøgelsesperiode. I den forbindelse fastslog Kommissionen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På nuværende tidspunkt udsteder de indiske myndigheder en toldkredit, som er bogført af den eksporterende producent som et tilgodehavende, der kan modregnes af den eksporterende producent på et hvilket som helst tidspunkt. Dette udgør et finansielt bidrag efter grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, kan de indiske myndigheder ikke frit bestemme, om subsidiet skal ydes eller ej. I betragtning af ovenstående anser Kommissionen det for passende at betragte fordelen ved MEIS-ordningen som summen af de beløb, der er opnået for eksporttransaktioner, der har fundet sted efter denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(112)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 beregnede Kommissionen det udligningsberettigede subsidiebeløb, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i den nuværende undersøgelsesperiode. I den forbindelse fastslog Kommissionen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På nuværende tidspunkt udsteder de indiske myndigheder en toldkredit, som er bogført af den eksporterende producent som et tilgodehavende, der kan modregnes af den eksporterende producent på et hvilket som helst tidspunkt. Dette udgør et finansielt bidrag efter grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, kan de indiske myndigheder ikke frit bestemme, om subsidiet skal ydes eller ej. I betragtning af ovenstående anser Kommissionen det for passende at betragte fordelen ved MEIS-ordningen som summen af de beløb, der er opnået for eksporttransaktioner, der har fundet sted efter denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (113) | Kommissionen har fordelt dette subsidiebeløb (tælleren) i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, over den samlede eksportomsætning af den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen har fordelt dette subsidiebeløb (tælleren) i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, over den samlede eksportomsætning af den undersøgte vare i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (114) | På grundlag af ovenstående har Kommissionen således konstateret, at subsidiesatserne under denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde henholdsvis 1,90 % for Dhunseri-gruppen og 1,93 % for Reliance. |
| --- | --- |

(114)

På grundlag af ovenstående har Kommissionen således konstateret, at subsidiesatserne under denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde henholdsvis 1,90 % for Dhunseri-gruppen og 1,93 % for Reliance.

3.6.6.   Bemærkninger til fremlæggelse af oplysninger

Bemærkninger til fremlæggelse af oplysninger

| (115) | De indiske myndigheder hævdede, at MEIS-ordningen ikke er udligningsberettiget af følgende to årsager: 1) ordningen er i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag I, litra g) og h), i forbindelse med bestemmelserne i bilag II til aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger, og 2) toldkreditter er »kreditnotaer«, der først giver indehaveren en fordel, når toldkreditten anvendes til udligning af importafgifter. |
| --- | --- |

(115)

De indiske myndigheder hævdede, at MEIS-ordningen ikke er udligningsberettiget af følgende to årsager: 1) ordningen er i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag I, litra g) og h), i forbindelse med bestemmelserne i bilag II til aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger, og 2) toldkreditter er »kreditnotaer«, der først giver indehaveren en fordel, når toldkreditten anvendes til udligning af importafgifter.

| (116) | For så vidt angår den første årsag, fremførte de indiske myndigheder ingen beviser. Påstanden om, at det grundlæggende mål med MEIS-ordningen er at yde bistand til eksportører til udligning af infrastrukturel ineffektivitet og omkostninger/afgifter i forbindelse hermed og at skabe lige konkurrencevilkår, er ikke tilstrækkelig til at bevise, at MEIS-ordningen er i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag I, litra g) og h), i forbindelse med bestemmelserne i bilag II til aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger. For så vidt angår den anden årsag, mindes der om, jf. betragtning 108, at fra det tidspunkt, hvor de indiske myndigheder giver en toldkredit til en MEIS-støttemodtager, kan denne toldkredit anvendes på et hvilket som helst tidspunkt til at udligne visse former for told og afgifter eller kan videresælges til en anden aktør, da toldkreditter er frit omsættelige. Det kan derfor konkluderes, at de indiske myndigheder giver en fordel til MEIS-støttemodtageren på det tidspunkt, hvor toldkreditten udstedes. Dette synes også at være fortolkningen i de indiske regnskabsstandarder, da den økonomiske værdi af toldkreditterne bogføres som et tilgodehavende, så snart de indiske myndigheder har udstedt toldkreditterne, jf. betragtning 112, og ikke på det tidspunkt, hvor de faktisk anvendes til at udligne en told eller afgift. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(116)

For så vidt angår den første årsag, fremførte de indiske myndigheder ingen beviser. Påstanden om, at det grundlæggende mål med MEIS-ordningen er at yde bistand til eksportører til udligning af infrastrukturel ineffektivitet og omkostninger/afgifter i forbindelse hermed og at skabe lige konkurrencevilkår, er ikke tilstrækkelig til at bevise, at MEIS-ordningen er i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag I, litra g) og h), i forbindelse med bestemmelserne i bilag II til aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger. For så vidt angår den anden årsag, mindes der om, jf. betragtning 108, at fra det tidspunkt, hvor de indiske myndigheder giver en toldkredit til en MEIS-støttemodtager, kan denne toldkredit anvendes på et hvilket som helst tidspunkt til at udligne visse former for told og afgifter eller kan videresælges til en anden aktør, da toldkreditter er frit omsættelige. Det kan derfor konkluderes, at de indiske myndigheder giver en fordel til MEIS-støttemodtageren på det tidspunkt, hvor toldkreditten udstedes. Dette synes også at være fortolkningen i de indiske regnskabsstandarder, da den økonomiske værdi af toldkreditterne bogføres som et tilgodehavende, så snart de indiske myndigheder har udstedt toldkreditterne, jf. betragtning 112, og ikke på det tidspunkt, hvor de faktisk anvendes til at udligne en told eller afgift. Påstanden blev derfor afvist.

3.7.   Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme (GEDES) – (delstaten Gujarats toldfritagelsesordning for elektricitet)

Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme (GEDES) – (delstaten Gujarats toldfritagelsesordning for elektricitet)

| (117) | Kommissionen konstaterede, at én virksomhed benyttede sig af denne foranstaltning i den nuværende undersøgelsesperiode. Undersøgelsen viste dog, at den fordel, der blev opnået, var ubetydelig, og denne foranstaltning blev derfor ikke analyseret yderligere. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen konstaterede, at én virksomhed benyttede sig af denne foranstaltning i den nuværende undersøgelsesperiode. Undersøgelsen viste dog, at den fordel, der blev opnået, var ubetydelig, og denne foranstaltning blev derfor ikke analyseret yderligere.

4.   UDLIGNINGSBERETTIGEDE SUBSIDIEBELØB

UDLIGNINGSBERETTIGEDE SUBSIDIEBELØB

| (118) | Kommissionen minder om, at subsidiebeløbet, som blev fastsat for DPL og Reliance ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1350, var på henholdsvis 3,2 % og 6,2 %, hvilket var ensbetydende med udligningstold på henholdsvis 35,69 EUR/ton og 69,39 EUR/ton. |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen minder om, at subsidiebeløbet, som blev fastsat for DPL og Reliance ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/1350, var på henholdsvis 3,2 % og 6,2 %, hvilket var ensbetydende med udligningstold på henholdsvis 35,69 EUR/ton og 69,39 EUR/ton.

| (119) | I løbet af de nuværende delvise interimsundersøgelser konstaterede Kommissionen, at de udligningsberettigede subsidiebeløb udtrykt som en værditold var på 2,3 % for Dhunseri-gruppen og på 4 % for Reliance. Som det fremgår af betragtning 27 til 30 blev subsidiesatserne for Dhunseri group, som er angivet i nedenstående tabel, fastsat ved at samle data for IDIPL og MPPL, som er de to eksporterende producenter af PET i gruppen, i den nuværende undersøgelsesperiode.

  Tabel


  Satser for de individuelle udligningsberettigede subsidier | DDS | EPCG | MEIS | I alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dhunseri-gruppen:






  — | Dhunseri Petrochem Limited |

(119)

I løbet af de nuværende delvise interimsundersøgelser konstaterede Kommissionen, at de udligningsberettigede subsidiebeløb udtrykt som en værditold var på 2,3 % for Dhunseri-gruppen og på 4 % for Reliance. Som det fremgår af betragtning 27 til 30 blev subsidiesatserne for Dhunseri group, som er angivet i nedenstående tabel, fastsat ved at samle data for IDIPL og MPPL, som er de to eksporterende producenter af PET i gruppen, i den nuværende undersøgelsesperiode.

Tabel

Tabel

Satser for de individuelle udligningsberettigede subsidier

Satser for de individuelle udligningsberettigede subsidier

DDS

EPCG

MEIS

I alt

Dhunseri-gruppen:

—

Dhunseri Petrochem Limited

| — | IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited |
| --- | --- |

—

IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited

| — | Micro Polypet Pvt. Ltd |
| --- | --- |

—

Micro Polypet Pvt. Ltd

0,38 %

0,11 %

1,90 %

2,3 %

Reliance

1,67 %

0,45 %

1,93 %

4,0 %

| (120) | De gældende udligningsforanstaltninger tager form af en specifik told. På grundlag af subsidiesatserne, jf. tabellen, fastslog Kommissionen derfor følgende specifikke udligningstold: 18,73 EUR/ton for Dhunseri-gruppen og 29,21 EUR/ton for Reliance. |
| --- | --- |

(120)

De gældende udligningsforanstaltninger tager form af en specifik told. På grundlag af subsidiesatserne, jf. tabellen, fastslog Kommissionen derfor følgende specifikke udligningstold: 18,73 EUR/ton for Dhunseri-gruppen og 29,21 EUR/ton for Reliance.

| (121) | Kommissionen vurderede i overensstemmelse med betragtning 16 ovenfor behovet for at ændre den toldsats, som anvendes på »alle andre virksomheder« i Indien, og som er 69,40 EUR/ton. Det skal i denne forbindelse erindres, at den højeste gældende toldsats for indiske eksporterende producenter, der beløber sig til 74,60 EUR/ton, er indført over for Pearl Engineering Polymers Ltd, som er en producent, der ikke er omfattet af de nuværende fornyede undersøgelser. Eftersom den højeste toldsats ikke ændres i de aktuelle undersøgelser, var det ikke nødvendigt at ændre den toldsats, der gælder for »alle andre virksomheder« i Indien. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen vurderede i overensstemmelse med betragtning 16 ovenfor behovet for at ændre den toldsats, som anvendes på »alle andre virksomheder« i Indien, og som er 69,40 EUR/ton. Det skal i denne forbindelse erindres, at den højeste gældende toldsats for indiske eksporterende producenter, der beløber sig til 74,60 EUR/ton, er indført over for Pearl Engineering Polymers Ltd, som er en producent, der ikke er omfattet af de nuværende fornyede undersøgelser. Eftersom den højeste toldsats ikke ændres i de aktuelle undersøgelser, var det ikke nødvendigt at ændre den toldsats, der gælder for »alle andre virksomheder« i Indien.

5.   VARIGE ÆNDRINGER I OMSTÆNDIGHEDERNE MED HENSYN TIL SUBSIDIERING

VARIGE ÆNDRINGER I OMSTÆNDIGHEDERNE MED HENSYN TIL SUBSIDIERING

| (122) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19, stk. 4, blev det undersøgt, om omstændighederne med hensyn til subsidiering har ændret sig betydeligt i den nuværende undersøgelsesperiode, og om de ændrede omstændigheder er af varig karakter. |
| --- | --- |

(122)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19, stk. 4, blev det undersøgt, om omstændighederne med hensyn til subsidiering har ændret sig betydeligt i den nuværende undersøgelsesperiode, og om de ændrede omstændigheder er af varig karakter.

| (123) | Kommissionen fastslog, at i den nuværende undersøgelsesperiode drog de eksporterende producenter fortsat fordel af udligningsberettiget subsidiering fra de indiske myndigheder, selv om det var i forskelligt omfang. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen fastslog, at i den nuværende undersøgelsesperiode drog de eksporterende producenter fortsat fordel af udligningsberettiget subsidiering fra de indiske myndigheder, selv om det var i forskelligt omfang.

| (124) | For Reliances vedkommende var de vigtigste subsidier — i form af subsidieringssatser i den nuværende undersøgelsesperiode — DDS- og MEIS-ordningen. Der er ingen tegn på, at disse subsidier vil ophøre med at eksistere i den nærmeste fremtid. Begge subsidier yder en fordel, der beregnes som en fast procentsats af fob-værdien af eksport, og der er heller ingen tegn på, at de respektive subsidieringssatser vil blive ændret i nær fremtid. |
| --- | --- |

(124)

For Reliances vedkommende var de vigtigste subsidier — i form af subsidieringssatser i den nuværende undersøgelsesperiode — DDS- og MEIS-ordningen. Der er ingen tegn på, at disse subsidier vil ophøre med at eksistere i den nærmeste fremtid. Begge subsidier yder en fordel, der beregnes som en fast procentsats af fob-værdien af eksport, og der er heller ingen tegn på, at de respektive subsidieringssatser vil blive ændret i nær fremtid.

| (125) | For så vidt angår DDS-ordningen har de indiske myndigheder sænket subsidieringssatsen flere gange i løbet af de seneste syv år: fra 5,5 % af fob-værdien i 2011 faldt den til 3,9 % i 2012, 3,0 % i 2013, 2,4 % i 2014, 1,9 % i 2015 og slutteligt 1,5 % i undersøgelsesperioden. Ifølge hjemmesiden for Central Board of Excise and Customs (21) er satsen ikke blevet ændret siden da. |
| --- | --- |

(125)

For så vidt angår DDS-ordningen har de indiske myndigheder sænket subsidieringssatsen flere gange i løbet af de seneste syv år: fra 5,5 % af fob-værdien i 2011 faldt den til 3,9 % i 2012, 3,0 % i 2013, 2,4 % i 2014, 1,9 % i 2015 og slutteligt 1,5 % i undersøgelsesperioden. Ifølge hjemmesiden for Central Board of Excise and Customs (21) er satsen ikke blevet ændret siden da.

21

| (126) | For så vidt angår MEIS-ordningen er satsen på 2 % af fob-værdien, som har fundet anvendelse på PET siden oktober 2015, jf. betragtning 106, siden da forblevet uændret, jf. Generaldirektoratet for udenrigshandels websted (22). |
| --- | --- |

(126)

For så vidt angår MEIS-ordningen er satsen på 2 % af fob-værdien, som har fundet anvendelse på PET siden oktober 2015, jf. betragtning 106, siden da forblevet uændret, jf. Generaldirektoratet for udenrigshandels websted (22).

22

| (127) | Vedrørende EPCGS forventes der ingen større ændring af subsidieringssatsen efter den nuværende undersøgelsesperiode, fordi der enten a) ikke var tegn på vigtig planlagt import af kapitalgoder, eller fordi b) enhver fordel, der ydes i medfør af dette subsidie, er fordelt ud over et stort antal år svarende til afskrivningsperioden for kapitalgoder (mellem 18 og 25 år i Indien). |
| --- | --- |

(127)

Vedrørende EPCGS forventes der ingen større ændring af subsidieringssatsen efter den nuværende undersøgelsesperiode, fordi der enten a) ikke var tegn på vigtig planlagt import af kapitalgoder, eller fordi b) enhver fordel, der ydes i medfør af dette subsidie, er fordelt ud over et stort antal år svarende til afskrivningsperioden for kapitalgoder (mellem 18 og 25 år i Indien).

| (128) | Reliance modtog flest subsidier på baggrund af AAS-ordningen under den sidste interimsundersøgelse, jf. betragtning 7, som det fremgår af gennemførelsesforordning (EU) 2015/1350. Som beskrevet i betragtning 46 ovenfor blev AAS-ordningen i undersøgelsesperioden for den nuværende undersøgelse næsten ikke anvendt, da størstedelen af eksporten nød godt af DDS-ordningen, som ikke kan anvendes samtidig med AAS-ordningen. AAS-ordningen er stadig tilgængelig, og det kan ikke udelukkes, at Reliance i fremtiden igen vil benytte AAS-ordningen, men dette ville dog automatisk reducere de ydelser, der opnås gennem DDS-ordningen, da en given eksporttransaktion kun kan drage fordel af det ene af de to subsidier. |
| --- | --- |

(128)

Reliance modtog flest subsidier på baggrund af AAS-ordningen under den sidste interimsundersøgelse, jf. betragtning 7, som det fremgår af gennemførelsesforordning (EU) 2015/1350. Som beskrevet i betragtning 46 ovenfor blev AAS-ordningen i undersøgelsesperioden for den nuværende undersøgelse næsten ikke anvendt, da størstedelen af eksporten nød godt af DDS-ordningen, som ikke kan anvendes samtidig med AAS-ordningen. AAS-ordningen er stadig tilgængelig, og det kan ikke udelukkes, at Reliance i fremtiden igen vil benytte AAS-ordningen, men dette ville dog automatisk reducere de ydelser, der opnås gennem DDS-ordningen, da en given eksporttransaktion kun kan drage fordel af det ene af de to subsidier.

| (129) | Som anført i betragtning 125 til 128 blev der ikke fundet bevis for, at de udlignede ordninger vil blive indstillet, eller at deres subsidieringsniveauer vil blive hverken forhøjet eller nedsat i fremtiden. På dette grundlag konkluderede Kommissionen, at de omstændigheder, der førte til Reliances nye subsidieringssats, er af varig karakter. |
| --- | --- |

(129)

Som anført i betragtning 125 til 128 blev der ikke fundet bevis for, at de udlignede ordninger vil blive indstillet, eller at deres subsidieringsniveauer vil blive hverken forhøjet eller nedsat i fremtiden. På dette grundlag konkluderede Kommissionen, at de omstændigheder, der førte til Reliances nye subsidieringssats, er af varig karakter.

| (130) | I løbet af undersøgelsesperioden for den nuværende interimsundersøgelse har Reliance fået lavere subsidiering end i løbet af sidste interimsundersøgelse, der er nævnt i betragtning 7, som det fremgår af gennemførelsesforordning (EU) 2015/1350, da subsidiesatsen faldt fra 6,2 % til 4 %. På baggrund af betragtning 129 er det også sandsynligt, at Reliance fortsat vil modtage subsidier på et beløb, der er mindre end det, der er fastsat i gennemførelsesforordning (EU) 2015/1350. Kommissionen konkluderede derfor, at opretholdelsen af de gældende foranstaltninger ville resultere i, at toldafgiftsniveauet ville være højere end det udligningsberettigede subsidie, der forvolder skade. Følgelig bør niveauet for de gældende foranstaltninger ændres for at afspejle den nye situation. |
| --- | --- |

(130)

I løbet af undersøgelsesperioden for den nuværende interimsundersøgelse har Reliance fået lavere subsidiering end i løbet af sidste interimsundersøgelse, der er nævnt i betragtning 7, som det fremgår af gennemførelsesforordning (EU) 2015/1350, da subsidiesatsen faldt fra 6,2 % til 4 %. På baggrund af betragtning 129 er det også sandsynligt, at Reliance fortsat vil modtage subsidier på et beløb, der er mindre end det, der er fastsat i gennemførelsesforordning (EU) 2015/1350. Kommissionen konkluderede derfor, at opretholdelsen af de gældende foranstaltninger ville resultere i, at toldafgiftsniveauet ville være højere end det udligningsberettigede subsidie, der forvolder skade. Følgelig bør niveauet for de gældende foranstaltninger ændres for at afspejle den nye situation.

| (131) | For så vidt angår Dhunseri group, fastsætter undersøgelsen i betragtning 27 til 30, at gruppens struktur har ændret sig væsentligt. Vigtigst er det, at gruppen ejede to PET-anlæg i den nuværende undersøgelsesperiode, sammenlignet med kun ét anlæg i forbindelse med den foregående interimsundersøgelse. Den omstrukturering, der blev foretaget inden for rammerne af en alliance med partneren IVL, indebar flere retlige skridt over en periode på næsten to år og nåede efter al sandsynlighed sin afslutning efter sanktioneringen fra landsretten i Kolkata i december 2017. Kommissionen anså derfor den ændrede struktur for at være af varig karakter. Det blev derfor konkluderet, at de gældende foranstaltninger burde ændres for at afspejle den nye situation, navnlig i betragtning af de tidligere konklusioner om det nuværende (og lavere) subsidieringsniveau, der konstateredes i disse fornyede undersøgelser. |
| --- | --- |

(131)

For så vidt angår Dhunseri group, fastsætter undersøgelsen i betragtning 27 til 30, at gruppens struktur har ændret sig væsentligt. Vigtigst er det, at gruppen ejede to PET-anlæg i den nuværende undersøgelsesperiode, sammenlignet med kun ét anlæg i forbindelse med den foregående interimsundersøgelse. Den omstrukturering, der blev foretaget inden for rammerne af en alliance med partneren IVL, indebar flere retlige skridt over en periode på næsten to år og nåede efter al sandsynlighed sin afslutning efter sanktioneringen fra landsretten i Kolkata i december 2017. Kommissionen anså derfor den ændrede struktur for at være af varig karakter. Det blev derfor konkluderet, at de gældende foranstaltninger burde ændres for at afspejle den nye situation, navnlig i betragtning af de tidligere konklusioner om det nuværende (og lavere) subsidieringsniveau, der konstateredes i disse fornyede undersøgelser.

6.   FORANSTALTNINGERNES FORM

FORANSTALTNINGERNES FORM

| (132) | Som forklaret i betragtning 120 tager de ændrede foranstaltninger form af specifikke toldsatser. De specifikke toldsatser er beregnet på grundlag af oplysninger vedrørende den fornyede undersøgelsesperiode og forbliver derfor på samme niveau uanset udviklingen i eksportprisen. |
| --- | --- |

(132)

Som forklaret i betragtning 120 tager de ændrede foranstaltninger form af specifikke toldsatser. De specifikke toldsatser er beregnet på grundlag af oplysninger vedrørende den fornyede undersøgelsesperiode og forbliver derfor på samme niveau uanset udviklingen i eksportprisen.

| (133) | I modsætning til de subsidier, der ydede de største subsidieringsbeløb i den oprindelige undersøgelse, ydede de to vigtigste subsidieordninger (DDS- og MEIS-ordningen) i den nuværende undersøgelsesperiode dog økonomiske fordele, der er direkte proportionale med eksportprisen. Disse to subsidier tegnede sig for henholdsvis 97 % og 89 % af den samlede subsidiering af Dhunseri-gruppen og Reliance i løbet af den nuværende undersøgelsesperiode. Dette indebærer, at det udligningsberettigede subsidiebeløb automatisk stiger, i takt med at eksportprisen stiger. Specifikke toldsatser synes derfor ikke i tilstrækkelig grad at opveje det faktiske niveau for subsidiering, som de to eksporterende producenter drog fordel af. |
| --- | --- |

(133)

I modsætning til de subsidier, der ydede de største subsidieringsbeløb i den oprindelige undersøgelse, ydede de to vigtigste subsidieordninger (DDS- og MEIS-ordningen) i den nuværende undersøgelsesperiode dog økonomiske fordele, der er direkte proportionale med eksportprisen. Disse to subsidier tegnede sig for henholdsvis 97 % og 89 % af den samlede subsidiering af Dhunseri-gruppen og Reliance i løbet af den nuværende undersøgelsesperiode. Dette indebærer, at det udligningsberettigede subsidiebeløb automatisk stiger, i takt med at eksportprisen stiger. Specifikke toldsatser synes derfor ikke i tilstrækkelig grad at opveje det faktiske niveau for subsidiering, som de to eksporterende producenter drog fordel af.

| (134) | På dette grundlag fandt Kommissionen, at specifikke toldsatser i modsætning til i den oprindelige undersøgelse måske ikke længere var den mest hensigtsmæssige form for foranstaltning i betragtning af disse omstændigheder. En ændring i foranstaltningernes form kan imidlertid ikke overvejes inden for rammerne af de aktuelle interimsundersøgelser, fordi en sådan ændring ville skulle gælde for alle indiske eksporterende producenter, mens de aktuelle interimsundersøgelser er begrænset til kun at fastsætte niveauet for subsidiering for to eksporterende producenter. Kommissionen besluttede derfor at fastholde foranstaltningernes nuværende form. |
| --- | --- |

(134)

På dette grundlag fandt Kommissionen, at specifikke toldsatser i modsætning til i den oprindelige undersøgelse måske ikke længere var den mest hensigtsmæssige form for foranstaltning i betragtning af disse omstændigheder. En ændring i foranstaltningernes form kan imidlertid ikke overvejes inden for rammerne af de aktuelle interimsundersøgelser, fordi en sådan ændring ville skulle gælde for alle indiske eksporterende producenter, mens de aktuelle interimsundersøgelser er begrænset til kun at fastsætte niveauet for subsidiering for to eksporterende producenter. Kommissionen besluttede derfor at fastholde foranstaltningernes nuværende form.

7.   TILBUD OM PRISTILSAGN

TILBUD OM PRISTILSAGN

| (135) | Efter fremlæggelsen af oplysninger fremsendte IDIPL tilbud om pristilsagn. Tilbuddet blev afvist, da subsidieringens art skaber en situation, hvor anvendelsen af et pristilsagn om en mindsteimportpris ville have ført til øget subsidiering. Dette skyldes, at niveauet for subsidiering under DDS-ordningen og MEIS-ordningen, som samlet set tegner sig for 95 % af subsidieringen, afhænger af fob-værdien af de varer, der eksporteres i henhold til disse ordninger. Desuden ville strukturen i den gruppe, som IDIPL tilhører, have gjort det umuligt at overvåge tilsagnet effektivt. |
| --- | --- |

(135)

Efter fremlæggelsen af oplysninger fremsendte IDIPL tilbud om pristilsagn. Tilbuddet blev afvist, da subsidieringens art skaber en situation, hvor anvendelsen af et pristilsagn om en mindsteimportpris ville have ført til øget subsidiering. Dette skyldes, at niveauet for subsidiering under DDS-ordningen og MEIS-ordningen, som samlet set tegner sig for 95 % af subsidieringen, afhænger af fob-værdien af de varer, der eksporteres i henhold til disse ordninger. Desuden ville strukturen i den gruppe, som IDIPL tilhører, have gjort det umuligt at overvåge tilsagnet effektivt.

| (136) | Denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 — |
| --- | --- |

(136)

Denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den relevante række i tabellen vedrørende Dhunseri Petrochem Limited i artikel 1 i Rådets gennemførelsesforordning (EF) nr. 461/2013 affattes således:

| Land | Virksomhed | Udligningstold (EUR/ton) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| »Indien | Dhunseri Petrochem Limited | 18,73 | A585 |
| Indien | IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited | 18,73 | C380 |
| Indien | Micro Polypet Pvt. Ltd | 18,73 | C381 « |

Land

Virksomhed

Udligningstold (EUR/ton)

Taric-tillægskode

»Indien

Dhunseri Petrochem Limited

18,73

A585

Indien

IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited

18,73

C380

Indien

Micro Polypet Pvt. Ltd

18,73

C381 «

Artikel 2

Den relevante række i tabellen vedrørende Reliance Industries Limited i artikel 1, stk. 2, i Rådets gennemførelsesforordning (EF) nr. 461/2013 affattes således:

| Land | Virksomhed | Udligningstold (EUR/ton) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| »Indien | Reliance Industries Limited | 29,21 | A181 « |

Land

Virksomhed

Udligningstold (EUR/ton)

Taric-tillægskode

»Indien

Reliance Industries Limited

29,21

A181 «

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2321 af 12. december 2017 om ændring af forordning (EU) 2016/1036 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union, og af forordning (EU) 2016/1037 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (EUT L 338 af 19.12.2017, s. 1).

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 2603/2000 af 27. november 2000 om indførelse af en endelig udligningstold på visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Indien, Malaysia og Thailand og om endelig opkrævning af den midlertidige told samt om afslutning af antisubsidieproceduren vedrørende import af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Indonesien, Republikken Korea og Taiwan (EFT L 301 af 30.11.2000, s. 1).

3

(4)  Rådets forordning (EF) nr. 1645/2005 af 6. oktober 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 2603/2000 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i bl.a. Indien (EUT L 266 af 11.10.2005, s. 1).

4

(5)  Rådets forordning (EF) nr. 193/2007 af 22. februar 2007 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 2026/97 (EUT L 59 af 27.2.2007, s. 34).

5

(6)  Rådets forordning (EF) nr. 1286/2008 af 16. december 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 193/2007 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalat med oprindelse i Indien og ændring af forordning (EF) nr. 192/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på import af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i bl.a. Indien (EUT L 340 af 19.12.2008, s. 1).

6

(7)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 906/2011 af 2. september 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 193/2007 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalat med oprindelse i Indien og ændring af forordning (EF) nr. 192/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på import af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i bl.a. Indien (EUT L 232 af 9.9.2011, s. 19).

7

(8)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 559/2012 af 26. juni 2012 om afslutning af den delvise interimsundersøgelse af udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i bl.a. Indien (EUT L 168 af 28.6.2012, s. 6).

8

(9)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 461/2013 af 21. maj 2013 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 597/2009 (EUT L 137 af 23.5.2013, s. 1).

9

(10)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1350 af 3. august 2015 om ændring af Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 461/2013 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse typer polyethylenterephthalat (»PET«) med oprindelse i Indien (EUT L 208 af 5.8.2015, s. 10).

10

(11)  Kommissionens afgørelse 2000/745/EF af 29. november 2000 om godtagelse af tilsagn afgivet i forbindelse med antidumping- og antisubsidieproceduren vedrørende importen af polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i Indien, Indonesien, Malaysia, Republikken Korea, Taiwan og Thailand (EFT L 301 af 30.11.2000, s. 88).

11

(12)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/109/EU af 4. februar 2014 om ophævelse af afgørelse 2000/745/EF om godtagelse af tilsagn i forbindelse med antidumping- og antisubsidieprocedurerne vedrørende importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i bl.a. Indien (EUT L 59 af 28.2.2014, s. 35).

12

(13)  Meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse af udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse Indien (2017/C 216/05) (EUT C 216 af 6.7.2017, s. 30).

13

(14)  Meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse af udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse Indien (2017/C 216/04) (EUT C 216 af 6.7.2017, s. 26).

14

(15)  http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/formatted-htmls/cs-rulee (dataudtræk af 13. juli 2018).

15

(16)  [Offentliggøres i Gazette of India, extraordinary, part ii, section 3, sub-section (i)] Government of India Ministry of Finance (Department of Revenue) Notification No. 88/2017-CUSTOMS (N.T.) New Delhi, 21. september 2017. Se http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2017/cs-nt2017/csnt88-2017.pdf (dataudtræk af 13. juli 2018).

16

(17)  Circular No. 24/2001-Cus. 20th April, 2001 F.NO.605/47/2001-DBK, Government of India, Ministry of Finance, Department of Revenue, Declaration under Rule 12(1)(a)(ii) of Drawback Rule for availing AIR of Drawback. Se navnlig Section 2 og 3 i Declaration under Rule 12(1)(a)(ii) of Drawback Rule for availing AIR of Drawback, der kan findes på adressen: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus (dataudtræk af 7. juni 2018).

17

(18)  I henhold til de indiske myndigheders Notification No. 110/2015 — CUSTOMS (N.T.) af 16. november 2015 er den gældende DDS-sats for fob-værdien af eksport af PET (tariferet under toldposition 390701) på 1,9 % med virkning fra den 23. november 2015. Se http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2015/cs-nt2015/csnt110-2015 og bilag med liste http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2015.pdf (dataudtræk af 13. juli 2018).

18

(19)  I henhold til de indiske myndigheders Notification No. 131/2016 — CUSTOMS (N.T.) af 31. oktober 2016 er den gældende DDS-sats for fob-værdien af eksport af PET (tariferet under toldposition 3907) på 1,5 % med virkning fra den 15. november 2016. Se http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2016/cs-nt2016/csnt131-u-2016.pdf og bilag med liste http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2016.pdf (dataudtræk af 13. juli 2018).

19

(20)  Dette aspekt fremhæves i den relevante lovgivning og i reglerne for ordningen, såsom i Circular No. 24/2001 Cus. 20th April, 2001 F.NO.605/47/2001-DBK, Government of India, Ministry of Finance, Department of Revenue, Declaration under Rule 12(1)(a)(ii) of Drawback Rule for availing AIR of Drawback. Cirkulæret kan findes på adressen: http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus (dataudtræk af 7. juni 2018), navnlig Section 2 og 3 i Declaration under Rule 12(1)(a)(ii) of Drawback Rule for availing AIR of Drawback.

20

(21)  DDS-satserne kan findes på http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-idx (dataudtræk af 4. juni 2018).

21

(22)  MEIS-satserne kan findes på http://dgftcom.nic.in/licasp/MEIS/meisitemdetail2016.asp under ITC-kode 3907 (dataudtræk af 4. juni 2018).

22

---

| 2.10.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 246/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 246/20

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1469

af 1. oktober 2018

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 2320/1997 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland. Ved Kommissionens afgørelse 2000/70/EF (3) blev der godtaget et tilsagn fra en eksportør i Rusland. Ved forordning (EF) nr. 348/2000 (4) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine. Ved Rådets forordning (EF) nr. 1322/2004 (5) blev det af forsigtighedsgrunde besluttet ikke længere at anvende de gældende foranstaltninger for importen fra bl.a. Rusland som følge af visse EU-producenters tidligere konkurrencebegrænsende adfærd, jf. betragtning 9 i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 2320/1997 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland. Ved Kommissionens afgørelse 2000/70/EF (3) blev der godtaget et tilsagn fra en eksportør i Rusland. Ved forordning (EF) nr. 348/2000 (4) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine. Ved Rådets forordning (EF) nr. 1322/2004 (5) blev det af forsigtighedsgrunde besluttet ikke længere at anvende de gældende foranstaltninger for importen fra bl.a. Rusland som følge af visse EU-producenters tidligere konkurrencebegrænsende adfærd, jf. betragtning 9 i nævnte forordning.

2

3

4

5

| (2) | Efter en fornyet undersøgelse, som blev gennemført i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 258/2005 (6) de endelige foranstaltninger, der blev indført ved forordning (EF) nr. 348/2000, ophævede den mulighed for fritagelse fra tolden, som artikel 2 i nævnte forordning indeholder bestemmelser om, og indførte en antidumpingtold på 38,8 % på importen fra Kroatien samt en antidumpingtold på 64,1 % på importen fra Ukraine med undtagelse af importen fra Dnepropetrovsk Tube Works, som blev pålagt en antidumpingtold på 51,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Efter en fornyet undersøgelse, som blev gennemført i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 258/2005 (6) de endelige foranstaltninger, der blev indført ved forordning (EF) nr. 348/2000, ophævede den mulighed for fritagelse fra tolden, som artikel 2 i nævnte forordning indeholder bestemmelser om, og indførte en antidumpingtold på 38,8 % på importen fra Kroatien samt en antidumpingtold på 64,1 % på importen fra Ukraine med undtagelse af importen fra Dnepropetrovsk Tube Works, som blev pålagt en antidumpingtold på 51,9 %.

6

| (3) | Ved afgørelse 2005/133/EF (7) suspenderede Kommissionen delvist de endelige foranstaltninger over for Kroatien og Ukraine for en periode på ni måneder med virkning fra 18. februar 2005. Den delvise suspension blev ved Rådets forordning (EF) nr. 1866/2005 (8) forlænget med en periode på yderligere et år. |
| --- | --- |

(3)

Ved afgørelse 2005/133/EF (7) suspenderede Kommissionen delvist de endelige foranstaltninger over for Kroatien og Ukraine for en periode på ni måneder med virkning fra 18. februar 2005. Den delvise suspension blev ved Rådets forordning (EF) nr. 1866/2005 (8) forlænget med en periode på yderligere et år.

7

8

| (4) | Ved forordning (EF) nr. 954/2006 (9) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i bl.a. Kroatien, Rusland og Ukraine, ophævede forordning (EF) nr. 2320/97 og (EF) nr. 348/2000, afsluttede interims- og udløbsundersøgelserne af antidumpingtolden på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland samt afsluttede interimsundersøgelserne af antidumpingtolden på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Kroatien, Rusland og Ukraine. |
| --- | --- |

(4)

Ved forordning (EF) nr. 954/2006 (9) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i bl.a. Kroatien, Rusland og Ukraine, ophævede forordning (EF) nr. 2320/97 og (EF) nr. 348/2000, afsluttede interims- og udløbsundersøgelserne af antidumpingtolden på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland samt afsluttede interimsundersøgelserne af antidumpingtolden på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Kroatien, Rusland og Ukraine.

9

| (5) | Ved sin dom af 16. februar 2012 i de forenede sager C-191/09 og C-200/09 P, Rådet og Kommissionen mod Interpipe Niko Tube og Interpipe NTRP, afviste Domstolen Rådets appel (10) mod Rettens afgørelse af 10. marts 2009 om annullering af artikel 1 i forordning (EF) nr. 954/2006 for så vidt som den antidumpingtold, der er fastsat for varer fremstillet af Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT og Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (tilsammen benævnt »Interpipe Group«), overstiger den told, der ville være pålagt, hvis der ikke var foretaget en justering af eksportprisen med henvisning til provision, når salgene var blevet gennemført gennem den tilknyttede forhandler Sepco SA (11). I overensstemmelse med artikel 266 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde traf Kommissionen de nødvendige foranstaltninger for at efterkomme dommene og genberegnede antidumpingtolden for Interpipe Group i henhold til anvisningerne fra Retten i Første Instans og Domstolen. Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2012 (12) rettede de aspekter af forordning (EF) nr. 954/2006, som ikke var i overensstemmelse med grundforordningen, og som derfor førte til annullering af dele af den pågældende forordning. De resterende konklusioner i forordning (EF) nr. 954/2006 blev ikke berørt af nævnte forordning. Efter genberegning blev den gældende antidumpingtold for Interpipe Group for så vidt angår den pågældende vare således fastsat til 17,7 %. |
| --- | --- |

(5)

Ved sin dom af 16. februar 2012 i de forenede sager C-191/09 og C-200/09 P, Rådet og Kommissionen mod Interpipe Niko Tube og Interpipe NTRP, afviste Domstolen Rådets appel (10) mod Rettens afgørelse af 10. marts 2009 om annullering af artikel 1 i forordning (EF) nr. 954/2006 for så vidt som den antidumpingtold, der er fastsat for varer fremstillet af Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT og Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (tilsammen benævnt »Interpipe Group«), overstiger den told, der ville være pålagt, hvis der ikke var foretaget en justering af eksportprisen med henvisning til provision, når salgene var blevet gennemført gennem den tilknyttede forhandler Sepco SA (11). I overensstemmelse med artikel 266 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde traf Kommissionen de nødvendige foranstaltninger for at efterkomme dommene og genberegnede antidumpingtolden for Interpipe Group i henhold til anvisningerne fra Retten i Første Instans og Domstolen. Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2012 (12) rettede de aspekter af forordning (EF) nr. 954/2006, som ikke var i overensstemmelse med grundforordningen, og som derfor førte til annullering af dele af den pågældende forordning. De resterende konklusioner i forordning (EF) nr. 954/2006 blev ikke berørt af nævnte forordning. Efter genberegning blev den gældende antidumpingtold for Interpipe Group for så vidt angår den pågældende vare således fastsat til 17,7 %.

10

11

12

| (6) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 (13) indførte Rådet efter en udløbsundersøgelse en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør med oprindelse i Rusland og Ukraine og afsluttede antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien (»den foregående udløbsundersøgelse«). |
| --- | --- |

(6)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 (13) indførte Rådet efter en udløbsundersøgelse en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør med oprindelse i Rusland og Ukraine og afsluttede antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien (»den foregående udløbsundersøgelse«).

13

| (7) | Efter delvise interimsundersøgelser i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 795/2012 (14) og gennemførelsesforordning (EU) nr. 1269/2012 (15) de endelige foranstaltninger, der var blevet indført ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012, for så vidt angår en række russiske og ukrainske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(7)

Efter delvise interimsundersøgelser i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 795/2012 (14) og gennemførelsesforordning (EU) nr. 1269/2012 (15) de endelige foranstaltninger, der var blevet indført ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012, for så vidt angår en række russiske og ukrainske eksporterende producenter.

14

15

| (8) | Den gældende antidumpingtold er 35,8 % på importen fra Rusland, med undtagelse af Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant og Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works (28,7 %), og 25,7 % på importen fra Ukraine, med undtagelse af OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), LLC Interpipe Niko Tube og OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (13,8 %). |
| --- | --- |

(8)

Den gældende antidumpingtold er 35,8 % på importen fra Rusland, med undtagelse af Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant og Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works (28,7 %), og 25,7 % på importen fra Ukraine, med undtagelse af OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), LLC Interpipe Niko Tube og OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (13,8 %).

1.2.   Indledning af en udløbsundersøgelse

Indledning af en udløbsundersøgelse

| (9) | Den 4. juli 2017 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Ukraine i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, i Den Europæiske Unions Tidende (»indledningsmeddelelsen«) (16). |
| --- | --- |

(9)

Den 4. juli 2017 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Ukraine i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, i Den Europæiske Unions Tidende (»indledningsmeddelelsen«) (16).

Den Europæiske Unions Tidende

16

| (10) | Den fornyede undersøgelse blev indledt efter en behørigt begrundet anmodning, der blev indgivet den 30. marts 2017 af Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (»ansøgeren«), på vegne af EU-producenter, der tegner sig for over 25 %, af den samlede produktion i Unionen af visse sømløse rør. Anmodningen blev begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat dumping fra Ukraines side, fornyet dumping fra Ruslands side og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(10)

Den fornyede undersøgelse blev indledt efter en behørigt begrundet anmodning, der blev indgivet den 30. marts 2017 af Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (»ansøgeren«), på vegne af EU-producenter, der tegner sig for over 25 %, af den samlede produktion i Unionen af visse sømløse rør. Anmodningen blev begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat dumping fra Ukraines side, fornyet dumping fra Ruslands side og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

1.3.   Sideløbende delvis interimsundersøgelse

Sideløbende delvis interimsundersøgelse

| (11) | Den 7. maj 2018 indledte Kommissionen en delvis interimsundersøgelse vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i bl.a. Ukraine i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3 (17). Anmodningen om denne delvise interimsundersøgelse blev indgivet af en gruppe af eksporterende producenter i Ukraine, og undersøgelsen var begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angår ansøgeren. |
| --- | --- |

(11)

Den 7. maj 2018 indledte Kommissionen en delvis interimsundersøgelse vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i bl.a. Ukraine i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3 (17). Anmodningen om denne delvise interimsundersøgelse blev indgivet af en gruppe af eksporterende producenter i Ukraine, og undersøgelsen var begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angår ansøgeren.

17

1.4.   Undersøgelse

Undersøgelse

Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

| (12) | Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2016 til 30. juni 2017 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2014 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(12)

Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2016 til 30. juni 2017 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2014 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

Berørte parter

Berørte parter

| (13) | Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører, kendte brugere, repræsentanterne for eksportlandene, ansøgeren og EU-producenterne, som var omtalt i anmodningen, om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører, kendte brugere, repræsentanterne for eksportlandene, ansøgeren og EU-producenterne, som var omtalt i anmodningen, om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (14) | På grund af det store antal eksporterende producenter i Rusland og Ukraine og det store antal importører, blev det i indledningsmeddelelsen oprindeligt påtænkt at anvende stikprøveudtagning for eksporterende producenter og importører, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev førnævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af proceduren og indsende de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen. |
| --- | --- |

(14)

På grund af det store antal eksporterende producenter i Rusland og Ukraine og det store antal importører, blev det i indledningsmeddelelsen oprindeligt påtænkt at anvende stikprøveudtagning for eksporterende producenter og importører, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev førnævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af proceduren og indsende de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.

| (15) | Kun to russiske eksporterende producenter (TMK Group og ChTPZ Group, »de to grupper af russiske eksporterende producenter«) og en ukrainsk eksporterende producent (»Interpipe Group«) gav sig til kende inden for den fastsatte frist. Det blev derfor besluttet ikke at anvende stikprøver af de eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(15)

Kun to russiske eksporterende producenter (TMK Group og ChTPZ Group, »de to grupper af russiske eksporterende producenter«) og en ukrainsk eksporterende producent (»Interpipe Group«) gav sig til kende inden for den fastsatte frist. Det blev derfor besluttet ikke at anvende stikprøver af de eksporterende producenter.

| (16) | Ingen importører afgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og erklærede sig villige til at samarbejde med Kommissionen. Fire importører indsendte imidlertid bemærkninger efter indledningen af proceduren. Kommissionen besluttede derfor ikke at anvende stikprøver. |
| --- | --- |

(16)

Ingen importører afgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og erklærede sig villige til at samarbejde med Kommissionen. Fire importører indsendte imidlertid bemærkninger efter indledningen af proceduren. Kommissionen besluttede derfor ikke at anvende stikprøver.

| (17) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen desuden, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1. Forud for indledningen havde 12 EU-producenter afgivet de oplysninger, der var nødvendige i forbindelse med udtagningen af stikprøven, og erklæret sig villige til at samarbejde med Kommissionen. På denne baggrund havde Kommissionen udtaget en midlertidig stikprøve på tre producenter, som blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen med hensyn til produktionsmængde og salg af samme vare i Unionen. |
| --- | --- |

(17)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen desuden, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1. Forud for indledningen havde 12 EU-producenter afgivet de oplysninger, der var nødvendige i forbindelse med udtagningen af stikprøven, og erklæret sig villige til at samarbejde med Kommissionen. På denne baggrund havde Kommissionen udtaget en midlertidig stikprøve på tre producenter, som blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen med hensyn til produktionsmængde og salg af samme vare i Unionen.

| (18) | Som følge af utilstrækkelig samarbejdsvilje hos en af EU-producenterne i stikprøven og anvendelsen af bestemmelsen i grundforordningens artikel 18, for så vidt angår denne virksomhed, erstattede Kommissionen foreløbigt den pågældende midlertidigt udtagne producent med to andre EU-producenter. Den endelige stikprøve af EU-producenter består derfor af Arcelor Mittal Tubular Products, Benteler Steel Tube GmbH, Dalmine S.p.A., og Zeleziarne Podbrezova a.s. |
| --- | --- |

(18)

Som følge af utilstrækkelig samarbejdsvilje hos en af EU-producenterne i stikprøven og anvendelsen af bestemmelsen i grundforordningens artikel 18, for så vidt angår denne virksomhed, erstattede Kommissionen foreløbigt den pågældende midlertidigt udtagne producent med to andre EU-producenter. Den endelige stikprøve af EU-producenter består derfor af Arcelor Mittal Tubular Products, Benteler Steel Tube GmbH, Dalmine S.p.A., og Zeleziarne Podbrezova a.s.

Spørgeskemaer

Spørgeskemaer

| (19) | Der blev derfor sendt spørgeskemaer til de fem EU-producenter i stikprøven (dvs. det samlede antal EU-producenter i den oprindelige og den endelige stikprøve), til fire importører, til de to grupper af russiske eksporterende producenter og til Interpipe Group. |
| --- | --- |

(19)

Der blev derfor sendt spørgeskemaer til de fem EU-producenter i stikprøven (dvs. det samlede antal EU-producenter i den oprindelige og den endelige stikprøve), til fire importører, til de to grupper af russiske eksporterende producenter og til Interpipe Group.

| (20) | Ingen af de to grupper af russiske eksporterende producenter besvarede spørgeskemaet. De russiske myndigheder blev informeret om den manglende samarbejdsvilje og om Kommissionens hensigt til at anvende grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(20)

Ingen af de to grupper af russiske eksporterende producenter besvarede spørgeskemaet. De russiske myndigheder blev informeret om den manglende samarbejdsvilje og om Kommissionens hensigt til at anvende grundforordningens artikel 18.

| (21) | Begge producenter indsendte imidlertid bemærkninger, idet de anfægtede anmodningens nøjagtighed og gjorde indsigelse mod opretholdelsen af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(21)

Begge producenter indsendte imidlertid bemærkninger, idet de anfægtede anmodningens nøjagtighed og gjorde indsigelse mod opretholdelsen af foranstaltningerne.

| (22) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra fem EU-producenter og den eneste samarbejdsvillige ukrainske eksporterende producent. Der blev heller ikke modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra de fire EU-importører. |
| --- | --- |

(22)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra fem EU-producenter og den eneste samarbejdsvillige ukrainske eksporterende producent. Der blev heller ikke modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra de fire EU-importører.

Kontrolbesøg

Kontrolbesøg

| (23) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder: | EU-producenter:







  — | Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Tjekkiet |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

EU-producenter:

EU-producenter:

—

Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Tjekkiet

| — | Benteler Steel Tube GmbH, Paderborn, Tyskland |
| --- | --- |

—

Benteler Steel Tube GmbH, Paderborn, Tyskland

| — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Italien |
| --- | --- |

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Italien

| — | Zeleziarne Podbrezova a.s., Podbrezova, Slovakiet, og dennes forretningsmæssigt forbundne forhandlere Pipex Italia S.p.A., Arona, Italien, og Slavrur Sp. z o.o., Stalowa Wola, Polen |
| --- | --- |

—

Zeleziarne Podbrezova a.s., Podbrezova, Slovakiet, og dennes forretningsmæssigt forbundne forhandlere Pipex Italia S.p.A., Arona, Italien, og Slavrur Sp. z o.o., Stalowa Wola, Polen

| — | Vallourec Deutschland GmbH, Boulogne Billancourt, Frankrig |
| --- | --- |

—

Vallourec Deutschland GmbH, Boulogne Billancourt, Frankrig

| | Eksporterende producent i Ukraine:







  — | Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraine, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukraine) og deres forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukraine, Interpipe Europe SA, Lugano, Schweiz, og Interpipe Central Trade GmbH, Frankfurt, Tyskland). |
| --- | --- | --- |

Eksporterende producent i Ukraine:

Eksporterende producent i Ukraine:

—

Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraine, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukraine) og deres forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukraine, Interpipe Europe SA, Lugano, Schweiz, og Interpipe Central Trade GmbH, Frankfurt, Tyskland).

Efterfølgende procedure

Efterfølgende procedure

| (24) | Den 13. juli 2018 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at indføre en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Rusland og Ukraine. |
| --- | --- |

(24)

Den 13. juli 2018 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at indføre en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Rusland og Ukraine.

| (25) | Der blev modtaget bemærkninger fra de to grupper af russiske eksporterende producenter, fra Interpipe Group, fra Ukraines repræsentation ved Den Europæiske Union og Ruslands faste repræsentation ved Den Europæiske Union. Den 8. august 2018 fandt der en høring sted mellem de to grupper af russiske eksporterende producenter og Ruslands faste repræsentation ved Den Europæiske Union og Kommissionens tjenestegrene. Samme dag blev der afholdt en høring mellem Interpipe Group og Kommissionens tjenestegrene. På baggrund af bemærkningerne fra Interpipe Group blev der fremsendt oplysninger yderligere to gange til virksomheden for så vidt angår analysen vedrørende Ukraine og visse virksomhedsspecifikke spørgsmål. |
| --- | --- |

(25)

Der blev modtaget bemærkninger fra de to grupper af russiske eksporterende producenter, fra Interpipe Group, fra Ukraines repræsentation ved Den Europæiske Union og Ruslands faste repræsentation ved Den Europæiske Union. Den 8. august 2018 fandt der en høring sted mellem de to grupper af russiske eksporterende producenter og Ruslands faste repræsentation ved Den Europæiske Union og Kommissionens tjenestegrene. Samme dag blev der afholdt en høring mellem Interpipe Group og Kommissionens tjenestegrene. På baggrund af bemærkningerne fra Interpipe Group blev der fremsendt oplysninger yderligere to gange til virksomheden for så vidt angår analysen vedrørende Ukraine og visse virksomhedsspecifikke spørgsmål.

| (26) | De indkomne bemærkninger fra de interesserede parter blev gennemgået og taget i betragtning, hvor det var relevant. |
| --- | --- |

(26)

De indkomne bemærkninger fra de interesserede parter blev gennemgået og taget i betragtning, hvor det var relevant.

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (27) | Den pågældende vare er den samme som i den seneste undersøgelse, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger, dvs. visse sømløse rør af jern eller stål (»sømløse rør«), med cirkulært tværsnit, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser fra International Institute of Welding (18), som normalt tariferes under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93 (19) (Taric-kode 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 og 7304599320) og med oprindelse i Rusland og Ukraine (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(27)

Den pågældende vare er den samme som i den seneste undersøgelse, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger, dvs. visse sømløse rør af jern eller stål (»sømløse rør«), med cirkulært tværsnit, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser fra International Institute of Welding (18), som normalt tariferes under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93 (19) (Taric-kode 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 og 7304599320) og med oprindelse i Rusland og Ukraine (»den pågældende vare«).

18

19

| (28) | Den pågældende vare har mange anvendelsesmuligheder og anvendes f.eks. som ledningsrør til transport af væsker, til indfatning af byggegruber i bygge- og anlægssektoren, til mekaniske formål, til gasrør, kedelrør og OCTG-rør (oil and country tubular goods), som bruges ved boring og afskærmning og som ledninger i olieindustrien. |
| --- | --- |

(28)

Den pågældende vare har mange anvendelsesmuligheder og anvendes f.eks. som ledningsrør til transport af væsker, til indfatning af byggegruber i bygge- og anlægssektoren, til mekaniske formål, til gasrør, kedelrør og OCTG-rør (oil and country tubular goods), som bruges ved boring og afskærmning og som ledninger i olieindustrien.

| (29) | De sømløse rør, som brugerne får leveret, er meget forskellige. De kan f.eks. være galvaniserede, have gevind, leveres uden forudgående varmebehandling, have særlige ender og forskellige tværsnit og være tilskåret. Der findes ingen almindelige standardstørrelser for rørene, hvilket forklarer, hvorfor de fleste sømløse rør fremstilles efter kundernes ønsker. Sømløse rør sammenføjes normalt ved hjælp af svejsning. I visse tilfælde kan de dog sammenføjes ved hjælp af deres gevind eller bruges alene, på trods af at de kan sammensvejses. Undersøgelsen viste, at alle sømløse rør har de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål. |
| --- | --- |

(29)

De sømløse rør, som brugerne får leveret, er meget forskellige. De kan f.eks. være galvaniserede, have gevind, leveres uden forudgående varmebehandling, have særlige ender og forskellige tværsnit og være tilskåret. Der findes ingen almindelige standardstørrelser for rørene, hvilket forklarer, hvorfor de fleste sømløse rør fremstilles efter kundernes ønsker. Sømløse rør sammenføjes normalt ved hjælp af svejsning. I visse tilfælde kan de dog sammenføjes ved hjælp af deres gevind eller bruges alene, på trods af at de kan sammensvejses. Undersøgelsen viste, at alle sømløse rør har de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål.

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (30) | Som den oprindelige undersøgelse og den seneste undersøgelse bekræftede også denne udløbsundersøgelse, at den vare, der eksporteres til Unionen fra Rusland og Ukraine, den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Rusland og Ukraine, og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenter, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor må betragtes som samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(30)

Som den oprindelige undersøgelse og den seneste undersøgelse bekræftede også denne udløbsundersøgelse, at den vare, der eksporteres til Unionen fra Rusland og Ukraine, den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Rusland og Ukraine, og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenter, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor må betragtes som samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

| (31) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger udløber. |
| --- | --- |

(31)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger udløber.

3.1.   Rusland

Rusland

3.1.1.   Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

3.1.1.1.   Indledende bemærkninger

| (32) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om der var sandsynlighed for, at de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra Rusland. |
| --- | --- |

(32)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om der var sandsynlighed for, at de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra Rusland.

| (33) | I mangel af samarbejdsvilje blandt de russiske eksporterende producenter, jf. betragtning 20, baserede Kommissionen sin samlede analyse, herunder også dumpingberegningen, på de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(33)

I mangel af samarbejdsvilje blandt de russiske eksporterende producenter, jf. betragtning 20, baserede Kommissionen sin samlede analyse, herunder også dumpingberegningen, på de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18.

| (34) | Følgelig blev sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping vurderet ud fra oplysningerne i anmodningen om udløbsundersøgelsen i kombination med andre informationskilder som f.eks. oplysninger, der indsamles på grundlag af grundforordningens artikel 14, stk. 6, oplysninger i de skriftlige bemærkninger samt bl.a. russiske eksportstatistikker fra den russiske føderale toldtjeneste (»RFCS«) (20) og statistiske oplysninger fra det specialiserede websted Metal Expert (21). |
| --- | --- |

(34)

Følgelig blev sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping vurderet ud fra oplysningerne i anmodningen om udløbsundersøgelsen i kombination med andre informationskilder som f.eks. oplysninger, der indsamles på grundlag af grundforordningens artikel 14, stk. 6, oplysninger i de skriftlige bemærkninger samt bl.a. russiske eksportstatistikker fra den russiske føderale toldtjeneste (»RFCS«) (20) og statistiske oplysninger fra det specialiserede websted Metal Expert (21).

20

21

| (35) | Den manglende samarbejdsvilje i Rusland gjorde det umuligt for Kommissionen at sammenligne den normale værdi med eksportprisen pr. varetype. Derfor blev både den normale værdi og eksportprisen fastsat ved anvendelse af gennemsnitsværdier, i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(35)

Den manglende samarbejdsvilje i Rusland gjorde det umuligt for Kommissionen at sammenligne den normale værdi med eksportprisen pr. varetype. Derfor blev både den normale værdi og eksportprisen fastsat ved anvendelse af gennemsnitsværdier, i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18.

3.1.1.2.   Normal værdi

| (36) | Med henblik på at fastsætte den normale værdi benyttede Kommissionen den samme metode, som ansøgeren havde anvendt i anmodningen. Denne metode er baseret på de oplysninger om de russiske hjemmemarkedspriser, som findes i Metal Expert-databasen. Kommissionen anvendte således de gennemsnitlige hjemmemarkedspriser i Rusland, ab fabrik, som fremgik af Metal Expert-databasen, for de 12 måneder fra juli 2016 til juni 2017. |
| --- | --- |

(36)

Med henblik på at fastsætte den normale værdi benyttede Kommissionen den samme metode, som ansøgeren havde anvendt i anmodningen. Denne metode er baseret på de oplysninger om de russiske hjemmemarkedspriser, som findes i Metal Expert-databasen. Kommissionen anvendte således de gennemsnitlige hjemmemarkedspriser i Rusland, ab fabrik, som fremgik af Metal Expert-databasen, for de 12 måneder fra juli 2016 til juni 2017.

3.1.1.3.   Eksportpris

| (37) | Priserne ved eksport til Unionen blev fastsat på grundlag af Kommissionens database i henhold til artikel 14, stk. 6. |
| --- | --- |

(37)

Priserne ved eksport til Unionen blev fastsat på grundlag af Kommissionens database i henhold til artikel 14, stk. 6.

3.1.1.4.   Sammenligning

| (38) | Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Den normale værdi blev opjusteret efter den metode, der er fremlagt af ansøgeren (22) og på grundlag af de foreliggende oplysninger i Metal Expert-databasen. Eksportprisen blev nedjusteret til et niveau ab fabrik. Med henblik herpå blev leveringsomkostninger, forsikring og provision fratrukket på grundlag af oplysningerne i anmodningen. |
| --- | --- |

(38)

Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Den normale værdi blev opjusteret efter den metode, der er fremlagt af ansøgeren (22) og på grundlag af de foreliggende oplysninger i Metal Expert-databasen. Eksportprisen blev nedjusteret til et niveau ab fabrik. Med henblik herpå blev leveringsomkostninger, forsikring og provision fratrukket på grundlag af oplysningerne i anmodningen.

22

3.1.1.5.   Dumping

| (39) | På grundlag af ovenstående beregnede Kommissionen en dumpingmargen for eksporten fra Rusland til Unionen på ca. 33 %. Importen i den nuværende undersøgelsesperiode var imidlertid ret begrænset og udgjorde 0,6 % af EU-forbruget. |
| --- | --- |

(39)

På grundlag af ovenstående beregnede Kommissionen en dumpingmargen for eksporten fra Rusland til Unionen på ca. 33 %. Importen i den nuværende undersøgelsesperiode var imidlertid ret begrænset og udgjorde 0,6 % af EU-forbruget.

3.1.1.6.   Bemærkninger efter den endelige fremlæggelse af oplysninger

| (40) | Efter fremlæggelsen indsendte de to grupper af russiske eksporterende producenter fælles bemærkninger til Kommissionens fremlæggelsesdokument. |
| --- | --- |

(40)

Efter fremlæggelsen indsendte de to grupper af russiske eksporterende producenter fælles bemærkninger til Kommissionens fremlæggelsesdokument.

| (41) | Begge virksomheder anfægtede lovligheden af de gældende foranstaltninger. De påstod for det første, at de oprindelige foranstaltninger var ulovlige, idet Kommissionen havde justeret den normale værdi for omkostninger baseret på grundforordningens artikel 2, stk. 5, hvilket angiveligt skulle være i strid med WTO-appelorganets praksis (23). For det andet påstod de, at Kommissionens fremgangsmåde i forbindelse med udløbsundersøgelser, hvorved Kommissionen ikke fremlægger virksomhedsspecifikke konklusioner (24), er i strid med ordlyden og ånden i grundforordningen og i WTO's antidumpingaftale. |
| --- | --- |

(41)

Begge virksomheder anfægtede lovligheden af de gældende foranstaltninger. De påstod for det første, at de oprindelige foranstaltninger var ulovlige, idet Kommissionen havde justeret den normale værdi for omkostninger baseret på grundforordningens artikel 2, stk. 5, hvilket angiveligt skulle være i strid med WTO-appelorganets praksis (23). For det andet påstod de, at Kommissionens fremgangsmåde i forbindelse med udløbsundersøgelser, hvorved Kommissionen ikke fremlægger virksomhedsspecifikke konklusioner (24), er i strid med ordlyden og ånden i grundforordningen og i WTO's antidumpingaftale.

23

24

| (42) | Den første påstand blev afvist, da den henviser til beregningen af den oprindelige told, der falder uden for den nuværende procedure. I forbindelse med denne udløbsundersøgelse blev der gjort brug af artikel 18 som følge af de russiske eksporterende producenters manglende samarbejdsvilje. Vedrørende den anden påstand uddybede de to grupper af russiske eksporterende producenter ikke grunden til, at fastsættelsen af landsdækkende told i forbindelse med udløbsundersøgelser skulle være ulovlig. Denne påstand blev derfor også afvist. |
| --- | --- |

(42)

Den første påstand blev afvist, da den henviser til beregningen af den oprindelige told, der falder uden for den nuværende procedure. I forbindelse med denne udløbsundersøgelse blev der gjort brug af artikel 18 som følge af de russiske eksporterende producenters manglende samarbejdsvilje. Vedrørende den anden påstand uddybede de to grupper af russiske eksporterende producenter ikke grunden til, at fastsættelsen af landsdækkende told i forbindelse med udløbsundersøgelser skulle være ulovlig. Denne påstand blev derfor også afvist.

| (43) | Hvad angår de specifikke aspekter af undersøgelsen, anfægtede de to grupper af russiske eksporterende producenter først Kommissionens anvendelse af grundforordningens artikel 18 og påstod, at Kommissionen havde set bort fra de oplysninger, som de havde indsendt i løbet af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(43)

Hvad angår de specifikke aspekter af undersøgelsen, anfægtede de to grupper af russiske eksporterende producenter først Kommissionens anvendelse af grundforordningens artikel 18 og påstod, at Kommissionen havde set bort fra de oplysninger, som de havde indsendt i løbet af undersøgelsen.

| (44) | Hvad angår anvendelsen af grundforordningens artikel 18, blev alle kendte russiske eksporterende producenter opfordret til at udfylde spørgeskemaet for eksporterende producenter efter indledningen af proceduren (25). Endvidere modtog Ruslands faste repræsentation ved EU uudfyldte spørgeskemaer og blev opfordret til at kontakte (eller oplyse Kommissionen om) andre russiske producenter, som Kommissionen ikke havde haft kendskab til på dagen for indledningen, så de kunne få lejlighed til at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(44)

Hvad angår anvendelsen af grundforordningens artikel 18, blev alle kendte russiske eksporterende producenter opfordret til at udfylde spørgeskemaet for eksporterende producenter efter indledningen af proceduren (25). Endvidere modtog Ruslands faste repræsentation ved EU uudfyldte spørgeskemaer og blev opfordret til at kontakte (eller oplyse Kommissionen om) andre russiske producenter, som Kommissionen ikke havde haft kendskab til på dagen for indledningen, så de kunne få lejlighed til at deltage i undersøgelsen.

25

| (45) | De to grupper af russiske eksporterende producenter, der gav sig til kende, meddelte den 21. august 2017 Kommissionen, at de havde besluttet ikke at samarbejde fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, og anførte, at de havde besluttet ikke at besvare spørgeskemaet og frivilligt begrænse deres deltagelse til kun at afgive visse data (såsom produktion og kapacitet samt eksportpriser til tredjelandsmarkeder) og bemærkninger om visse aspekter af undersøgelsen. De to grupper af russiske eksporterende producenter fik imidlertid tilsendt et spørgeskema med en opfordring til at udfylde det. I det brev, der ledsagede denne opfordring, oplyste Kommissionen utvetydigt de russiske eksporterende producenter om, at den i mangel af spørgeskemabesvarelser ville anvende grundforordningens artikel 18. Ingen af grupperne indsendte dog en besvarelse af spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(45)

De to grupper af russiske eksporterende producenter, der gav sig til kende, meddelte den 21. august 2017 Kommissionen, at de havde besluttet ikke at samarbejde fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, og anførte, at de havde besluttet ikke at besvare spørgeskemaet og frivilligt begrænse deres deltagelse til kun at afgive visse data (såsom produktion og kapacitet samt eksportpriser til tredjelandsmarkeder) og bemærkninger om visse aspekter af undersøgelsen. De to grupper af russiske eksporterende producenter fik imidlertid tilsendt et spørgeskema med en opfordring til at udfylde det. I det brev, der ledsagede denne opfordring, oplyste Kommissionen utvetydigt de russiske eksporterende producenter om, at den i mangel af spørgeskemabesvarelser ville anvende grundforordningens artikel 18. Ingen af grupperne indsendte dog en besvarelse af spørgeskemaet.

| (46) | På denne baggrund meddelte Kommissionen den 22. marts 2018 de russiske myndigheder, at den agtede at anvende grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(46)

På denne baggrund meddelte Kommissionen den 22. marts 2018 de russiske myndigheder, at den agtede at anvende grundforordningens artikel 18.

| (47) | Kommissionen understregede imidlertid under høringen den 8. august 2018, at den ikke havde set bort fra oplysningerne fra de to grupper af russiske eksporterende producenter, sådan som det med urette blev påstået af dem. Kommissionen forklarede nemlig, at den havde krydstjekket oplysningerne fra de to grupper af russiske eksporterende producenter med hensyn til kapacitet og produktion med offentligt tilgængelige oplysninger, dvs. Metal Expert. Kommissionen benyttede også oplysninger fra den russiske eksportstatistik, som de eksporterende producenter havde indsendt, jf. betragtning 34. Påstanden om, at Kommissionen havde set bort fra de oplysninger, som de to grupper af eksporterende producenter havde indsendt, blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen understregede imidlertid under høringen den 8. august 2018, at den ikke havde set bort fra oplysningerne fra de to grupper af russiske eksporterende producenter, sådan som det med urette blev påstået af dem. Kommissionen forklarede nemlig, at den havde krydstjekket oplysningerne fra de to grupper af russiske eksporterende producenter med hensyn til kapacitet og produktion med offentligt tilgængelige oplysninger, dvs. Metal Expert. Kommissionen benyttede også oplysninger fra den russiske eksportstatistik, som de eksporterende producenter havde indsendt, jf. betragtning 34. Påstanden om, at Kommissionen havde set bort fra de oplysninger, som de to grupper af eksporterende producenter havde indsendt, blev derfor afvist.

| (48) | De to grupper af russiske eksporterende producenter bemærkede også, at de havde opfordret Kommissionen til at aflægge kontrolbesøg vedrørende de begrænsede data, som de havde indsendt, og at kontrolbesøgene ikke havde fundet sted. |
| --- | --- |

(48)

De to grupper af russiske eksporterende producenter bemærkede også, at de havde opfordret Kommissionen til at aflægge kontrolbesøg vedrørende de begrænsede data, som de havde indsendt, og at kontrolbesøgene ikke havde fundet sted.

| (49) | Hvis Kommissionen, jf. grundforordningens artikel 16, finder det påkrævet, aflægger den kontrolbesøg, og hvis der ikke foreligger ikke et behørigt svar i rette tid, kan Kommissionen undlade at gennemføre et kontrolbesøg. På dette grundlag og da der ikke forelå en korrekt spørgeskemabesvarelse i dette tilfælde, besluttede Kommissionen, at der ikke skulle gennemføres et kontrolbesøg. |
| --- | --- |

(49)

Hvis Kommissionen, jf. grundforordningens artikel 16, finder det påkrævet, aflægger den kontrolbesøg, og hvis der ikke foreligger ikke et behørigt svar i rette tid, kan Kommissionen undlade at gennemføre et kontrolbesøg. På dette grundlag og da der ikke forelå en korrekt spørgeskemabesvarelse i dette tilfælde, besluttede Kommissionen, at der ikke skulle gennemføres et kontrolbesøg.

3.1.2.   Sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, hvis foranstaltningerne ophæves

Sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, hvis foranstaltningerne ophæves

| (50) | Jf. ovenfor blev det konstateret, at Rusland fortsatte med dumping i den nuværende undersøgelsesperiode, men importen i den nuværende undersøgelsesperiode var relativt begrænset. Kommissionen undersøgte derfor, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping, hvis de gældende antidumpingforanstaltninger får lov at udløbe. I den forbindelse undersøgte Kommissionen produktionen og den uudnyttede kapacitet i Rusland, EU-markedets tiltrækningskraft og de russiske eksportørers adfærd på andre markeder. |
| --- | --- |

(50)

Jf. ovenfor blev det konstateret, at Rusland fortsatte med dumping i den nuværende undersøgelsesperiode, men importen i den nuværende undersøgelsesperiode var relativt begrænset. Kommissionen undersøgte derfor, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping, hvis de gældende antidumpingforanstaltninger får lov at udløbe. I den forbindelse undersøgte Kommissionen produktionen og den uudnyttede kapacitet i Rusland, EU-markedets tiltrækningskraft og de russiske eksportørers adfærd på andre markeder.

3.1.2.1.   Uudnyttet kapacitet

| (51) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger anfægtede de to grupper af russiske eksporterende producenter Kommissionens konklusioner om den uudnyttede kapacitet i Rusland. De to grupper af russiske eksporterende producenter påstod navnlig, at Kommissionen havde overvurderet den uudnyttede kapacitet i Rusland. Denne uudnyttede kapacitet var baseret på markedsinformationer (Metal Expert) og blev anslået til over 550 000 ton. |
| --- | --- |

(51)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger anfægtede de to grupper af russiske eksporterende producenter Kommissionens konklusioner om den uudnyttede kapacitet i Rusland. De to grupper af russiske eksporterende producenter påstod navnlig, at Kommissionen havde overvurderet den uudnyttede kapacitet i Rusland. Denne uudnyttede kapacitet var baseret på markedsinformationer (Metal Expert) og blev anslået til over 550 000 ton.

| (52) | Under høringen den 8. august 2018 uddybede Kommissionen de data, den havde anvendt til at beregne det tal, der fremgik af fremlæggelsesdokumentet, dvs. data, der var offentligt tilgængelige (som også indgik i sagens dossier) på det tidspunkt, hvor fremlæggelsesdokumentet blev udarbejdet. Som følge af de modtagne bemærkninger og drøftelserne under høringen opfordrede Kommissionen de to grupper af russiske eksporterende producenter til at indsende de seneste ajourførte og detaljerede data om produktion og kapacitet, som de havde til rådighed. De to grupper af russiske eksporterende producenter indsendte disse oplysninger (fra Metal Expert) til Kommissionen den 10. august 2018. Til beregningen af produktionskapaciteten anvendte Kommissionen derfor de opdaterede data fra Metal Expert, som blev indsendt af de to grupper af russiske eksporterende producenter i deres indlæg af 10. august 2018. |
| --- | --- |

(52)

Under høringen den 8. august 2018 uddybede Kommissionen de data, den havde anvendt til at beregne det tal, der fremgik af fremlæggelsesdokumentet, dvs. data, der var offentligt tilgængelige (som også indgik i sagens dossier) på det tidspunkt, hvor fremlæggelsesdokumentet blev udarbejdet. Som følge af de modtagne bemærkninger og drøftelserne under høringen opfordrede Kommissionen de to grupper af russiske eksporterende producenter til at indsende de seneste ajourførte og detaljerede data om produktion og kapacitet, som de havde til rådighed. De to grupper af russiske eksporterende producenter indsendte disse oplysninger (fra Metal Expert) til Kommissionen den 10. august 2018. Til beregningen af produktionskapaciteten anvendte Kommissionen derfor de opdaterede data fra Metal Expert, som blev indsendt af de to grupper af russiske eksporterende producenter i deres indlæg af 10. august 2018.

| (53) | De ajourførte tal for kapaciteten pegede således i retning af en uudnyttet kapacitet i Rusland på 350 000-380 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Denne betydelige overkapacitet udgør over 25 % af EU-forbruget. |
| --- | --- |

(53)

De ajourførte tal for kapaciteten pegede således i retning af en uudnyttet kapacitet i Rusland på 350 000-380 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Denne betydelige overkapacitet udgør over 25 % af EU-forbruget.

3.1.2.2.   EU-markedets tiltrækningskraft

| (54) | Undersøgelsen har bekræftet, at EU-markedet er attraktivt for russiske producenter af følgende grunde: |
| --- | --- |

(54)

Undersøgelsen har bekræftet, at EU-markedet er attraktivt for russiske producenter af følgende grunde:

| (55) | Hvad angår størrelsen, kan EU-markedet (med et forbrug på over 1,3 mio. ton i den nuværende undersøgelsesperiode og 1,5 mio. ton i 2014) for det første betragtes som et af verdens største markeder for sømløse rør. |
| --- | --- |

(55)

Hvad angår størrelsen, kan EU-markedet (med et forbrug på over 1,3 mio. ton i den nuværende undersøgelsesperiode og 1,5 mio. ton i 2014) for det første betragtes som et af verdens største markeder for sømløse rør.

| (56) | For det andet kan den russiske eksport til et af de vigtigste eksportmarkeder i hvert fald blive begrænset efter indførelsen af Section 232-foranstaltninger i USA på 25 % på stålprodukter (26), hvilket også omfatter den pågældende vare, Dette vil til gengæld gøre EU-markedet mere attraktivt, hvilket øger risikoen for, at der vil opstå en omdirigering af handelen til Unionen. |
| --- | --- |

(56)

For det andet kan den russiske eksport til et af de vigtigste eksportmarkeder i hvert fald blive begrænset efter indførelsen af Section 232-foranstaltninger i USA på 25 % på stålprodukter (26), hvilket også omfatter den pågældende vare, Dette vil til gengæld gøre EU-markedet mere attraktivt, hvilket øger risikoen for, at der vil opstå en omdirigering af handelen til Unionen.

26

| (57) | For så vidt angår priserne, viser underbudsniveauet i den nuværende undersøgelsesperiode (jf. betragtning 137), at de gennemsnitlige priser ved import fra Rusland til EU-markedet ligger under EU-producenternes priser, og eksporten forventes derfor fortsat at stige, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(57)

For så vidt angår priserne, viser underbudsniveauet i den nuværende undersøgelsesperiode (jf. betragtning 137), at de gennemsnitlige priser ved import fra Rusland til EU-markedet ligger under EU-producenternes priser, og eksporten forventes derfor fortsat at stige, hvis foranstaltningerne ophæves.

| (58) | I lyset af den relativt lave import til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode (8 663 ton) analyserede Kommissionen også eksportpriserne fra Rusland til andre tredjelandsmarkeder i den nuværende undersøgelsesperiode på baggrund af oplysningerne i de officielle russiske eksportstatistikker fra RFSC og sammenlignede disse priser med priserne ved import til Unionen. Analysen viste, at Rusland eksporterer til flere af landets vigtigste eksportmarkeder til priser, der svarer til eller endda somme tider er lavere end priserne ved dumpingeksport til EU-markedet. |
| --- | --- |

(58)

I lyset af den relativt lave import til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode (8 663 ton) analyserede Kommissionen også eksportpriserne fra Rusland til andre tredjelandsmarkeder i den nuværende undersøgelsesperiode på baggrund af oplysningerne i de officielle russiske eksportstatistikker fra RFSC og sammenlignede disse priser med priserne ved import til Unionen. Analysen viste, at Rusland eksporterer til flere af landets vigtigste eksportmarkeder til priser, der svarer til eller endda somme tider er lavere end priserne ved dumpingeksport til EU-markedet.

| (59) | Ud fra undersøgelsesresultaterne i betragtning 50-58 konkluderede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for dumpingimport fra Rusland i betydelige mængder, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(59)

Ud fra undersøgelsesresultaterne i betragtning 50-58 konkluderede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for dumpingimport fra Rusland i betydelige mængder, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

3.1.2.3.   Bemærkninger efter den endelige fremlæggelse af oplysninger

| (60) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremførte de russiske eksporterende producenter, at der ikke er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves. De fremhævede resultaterne på det russiske hjemmemarked for sømløse rør og situationen på andre eksportmarkeder som de vigtigste elementer for at anfægte Kommissionens konklusioner. Derudover påstod de russiske eksporterende producenter, at Kommissionen havde set bort fra (offentligt tilgængelige) oplysninger, som de havde indsendt, vedrørende prisniveauer på andre tredjelandsmarkeder. |
| --- | --- |

(60)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremførte de russiske eksporterende producenter, at der ikke er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves. De fremhævede resultaterne på det russiske hjemmemarked for sømløse rør og situationen på andre eksportmarkeder som de vigtigste elementer for at anfægte Kommissionens konklusioner. Derudover påstod de russiske eksporterende producenter, at Kommissionen havde set bort fra (offentligt tilgængelige) oplysninger, som de havde indsendt, vedrørende prisniveauer på andre tredjelandsmarkeder.

| (61) | Denne påstand er faktuelt forkert. Under høringen den 8. august 2018 meddelte Kommissionen de russiske eksporterende producenter, at den i forbindelse med sin analyse havde taget hensyn til data fra de russiske eksportstatistikker, som de to grupper af russiske eksporterende producenter havde indsendt (27). På grundlag af disse data bekræftede Kommissionen, at prisniveauet for flere af Ruslands vigtigste eksportmarkeder, der udgør en relevant andel af Ruslands samlede eksport af sømløse rør, fandt sted til priser, der var lavere end priserne ved eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode (28). Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(61)

Denne påstand er faktuelt forkert. Under høringen den 8. august 2018 meddelte Kommissionen de russiske eksporterende producenter, at den i forbindelse med sin analyse havde taget hensyn til data fra de russiske eksportstatistikker, som de to grupper af russiske eksporterende producenter havde indsendt (27). På grundlag af disse data bekræftede Kommissionen, at prisniveauet for flere af Ruslands vigtigste eksportmarkeder, der udgør en relevant andel af Ruslands samlede eksport af sømløse rør, fandt sted til priser, der var lavere end priserne ved eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode (28). Denne påstand blev derfor afvist.

27

28

| (62) | De to grupper af russiske eksporterende producenter påstod, at Kommissionens konklusion vedrørende EU-markedets størrelse, jf. betragtning 55, var »voldsomt overdrevet«. Desuden fremførte de, at der er andre markeder, som er mere attraktive end EU-markedet. |
| --- | --- |

(62)

De to grupper af russiske eksporterende producenter påstod, at Kommissionens konklusion vedrørende EU-markedets størrelse, jf. betragtning 55, var »voldsomt overdrevet«. Desuden fremførte de, at der er andre markeder, som er mere attraktive end EU-markedet.

| (63) | For det første blev EU-markedets betydning konkret omtalt under høringen den 8. august 2018, hvor repræsentanterne for den største russiske producent erkendte, at EU-markedet er et af de største markeder for den pågældende vare. Det skal understreges, at Kommissionen ikke tog stilling til, om andre markeder kunne være mere attraktive end EU-markedet. Kommissionen fastslog derimod, at EU-markedet var attraktivt for russiske eksporterende producenter af de grunde, der er anført i betragtning 55-58. |
| --- | --- |

(63)

For det første blev EU-markedets betydning konkret omtalt under høringen den 8. august 2018, hvor repræsentanterne for den største russiske producent erkendte, at EU-markedet er et af de største markeder for den pågældende vare. Det skal understreges, at Kommissionen ikke tog stilling til, om andre markeder kunne være mere attraktive end EU-markedet. Kommissionen fastslog derimod, at EU-markedet var attraktivt for russiske eksporterende producenter af de grunde, der er anført i betragtning 55-58.

| (64) | I denne henseende bemærkede Kommissionen endvidere uoverensstemmelser mellem den beskrivende del af bemærkningerne fra de russiske eksporterende producenter og de faktiske oplysninger, der er indeholdt i disse bemærkninger. De russiske eksporterende producenter påpegede i særdeleshed, at priserne i visse lande, såsom Indien, Tyrkiet og De Forenede Arabiske Emirater er »priser, der overstiger eksportpriserne til Unionen« (29). Denne påstand er faktuelt ukorrekt og i modstrid med de faktiske tal, som blev indsendt af de samme parter (30), hvoraf det klart fremgår, at priserne ved salg til Unionen faktisk var højere i den nuværende undersøgelsesperiode (31). Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(64)

I denne henseende bemærkede Kommissionen endvidere uoverensstemmelser mellem den beskrivende del af bemærkningerne fra de russiske eksporterende producenter og de faktiske oplysninger, der er indeholdt i disse bemærkninger. De russiske eksporterende producenter påpegede i særdeleshed, at priserne i visse lande, såsom Indien, Tyrkiet og De Forenede Arabiske Emirater er »priser, der overstiger eksportpriserne til Unionen« (29). Denne påstand er faktuelt ukorrekt og i modstrid med de faktiske tal, som blev indsendt af de samme parter (30), hvoraf det klart fremgår, at priserne ved salg til Unionen faktisk var højere i den nuværende undersøgelsesperiode (31). Påstanden blev derfor afvist.

29

30

31

| (65) | De to grupper af russiske eksporterende producenter anfægtede også Kommissionens konklusioner om, at der efter indførelsen af de amerikanske Section 232-foranstaltninger ville være en risiko for en omdirigering af handelen, og henviste også til Kommissionens foreløbige konklusioner om den igangværende undersøgelse af EU's beskyttelsesforanstaltninger vedrørende visse stålprodukter, hvor sømløse rør blev midlertidigt udelukket fra foranstaltningernes anvendelsesområde (32). |
| --- | --- |

(65)

De to grupper af russiske eksporterende producenter anfægtede også Kommissionens konklusioner om, at der efter indførelsen af de amerikanske Section 232-foranstaltninger ville være en risiko for en omdirigering af handelen, og henviste også til Kommissionens foreløbige konklusioner om den igangværende undersøgelse af EU's beskyttelsesforanstaltninger vedrørende visse stålprodukter, hvor sømløse rør blev midlertidigt udelukket fra foranstaltningernes anvendelsesområde (32).

32

| (66) | For så vidt angår undersøgelsen af EU's beskyttelsesforanstaltninger mod stålprodukter, er undersøgelsen endnu ikke afsluttet, og sømløse rør blev foreløbigt udelukket fra foranstaltningerne. Denne foreløbige udelukkelse af sømløse rør fra de midlertidige beskyttelsesforanstaltninger var imidlertid ikke baseret på manglende omdirigering af handelen (som fejlagtigt påstået af de russiske eksporterende producenter), men var baseret på en manglende stigning i importen (33). |
| --- | --- |

(66)

For så vidt angår undersøgelsen af EU's beskyttelsesforanstaltninger mod stålprodukter, er undersøgelsen endnu ikke afsluttet, og sømløse rør blev foreløbigt udelukket fra foranstaltningerne. Denne foreløbige udelukkelse af sømløse rør fra de midlertidige beskyttelsesforanstaltninger var imidlertid ikke baseret på manglende omdirigering af handelen (som fejlagtigt påstået af de russiske eksporterende producenter), men var baseret på en manglende stigning i importen (33).

33

| (67) | Hvad angår den potentielle virkning af de amerikanske Section 232-foranstaltninger, fastholder Kommissionen, at risikoen for omdirigering af handelen ikke kan udelukkes, og at denne risiko afgjort vil blive mere sandsynlig, hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe. Det skal bemærkes, at en told på 25 % i USA i modsætning til 0 % i Unionen, hvis tolden bortfalder, klart vil gøre EU-markedet mere attraktivt for russiske eksporterende producenter, end det er tilfældet under de nuværende omstændigheder, dvs. gældende antidumpingtold på begge markeder. Den hidtidige importtendens i USA giver således ikke et fingerpeg, idet EU-foranstaltningerne forbliver i kraft, og incitamentet til at skifte markeder måske ikke så stort, som det ville være uden foranstaltninger i Unionen. |
| --- | --- |

(67)

Hvad angår den potentielle virkning af de amerikanske Section 232-foranstaltninger, fastholder Kommissionen, at risikoen for omdirigering af handelen ikke kan udelukkes, og at denne risiko afgjort vil blive mere sandsynlig, hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe. Det skal bemærkes, at en told på 25 % i USA i modsætning til 0 % i Unionen, hvis tolden bortfalder, klart vil gøre EU-markedet mere attraktivt for russiske eksporterende producenter, end det er tilfældet under de nuværende omstændigheder, dvs. gældende antidumpingtold på begge markeder. Den hidtidige importtendens i USA giver således ikke et fingerpeg, idet EU-foranstaltningerne forbliver i kraft, og incitamentet til at skifte markeder måske ikke så stort, som det ville være uden foranstaltninger i Unionen.

| (68) | De to grupper af russiske eksporterende producenter hævdede også, at visse undtagelser fra de amerikanske Section 232-foranstaltninger for visse russiske eksporterende producenter sandsynligvis ville kunne finde sted. På baggrund af den dokumentation (34), der er stillet til rådighed i denne forbindelse, bemærkede Kommissionen, at det ikke kan udledes, at en bestemt russisk producent sandsynligvis ville blive undtaget fra foranstaltningerne. I mangel af konkrete beviser i denne henseende afviste Kommissionen derfor denne påstand. |
| --- | --- |

(68)

De to grupper af russiske eksporterende producenter hævdede også, at visse undtagelser fra de amerikanske Section 232-foranstaltninger for visse russiske eksporterende producenter sandsynligvis ville kunne finde sted. På baggrund af den dokumentation (34), der er stillet til rådighed i denne forbindelse, bemærkede Kommissionen, at det ikke kan udledes, at en bestemt russisk producent sandsynligvis ville blive undtaget fra foranstaltningerne. I mangel af konkrete beviser i denne henseende afviste Kommissionen derfor denne påstand.

34

| (69) | Endelig påstod to grupper af russiske eksporterende producenter, at det i lyset af de begrænsede mængder, der blev eksporteret i undersøgelsesperioden, var usandsynligt, at en ophævelse af foranstaltningerne vil føre til fortsat eller fornyet dumping. |
| --- | --- |

(69)

Endelig påstod to grupper af russiske eksporterende producenter, at det i lyset af de begrænsede mængder, der blev eksporteret i undersøgelsesperioden, var usandsynligt, at en ophævelse af foranstaltningerne vil føre til fortsat eller fornyet dumping.

| (70) | Kommissionen henviste til sine konklusioner vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, jf. betragtning 50-68, og understregede, at analysen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping er fremadrettet. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen henviste til sine konklusioner vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, jf. betragtning 50-68, og understregede, at analysen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping er fremadrettet. Denne påstand blev derfor afvist.

3.2.   Ukraine

Ukraine

3.2.1.   Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

3.2.1.1.   Indledende bemærkninger

| (71) | Der er tre kendte producenter af sømløse rør i Ukraine. En af dem, Interpipe Group, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Interpipe Group er langt den største producent i Ukraine. Ifølge handelsstatistikkerne udgjorde virksomhedens eksport af sømløse rør i den nuværende undersøgelsesperiode ca. 87 % af den samlede import fra Ukraine i samme periode (35), svarende til 80 711 ton eller 6 % af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. Data indsendt af Interpipe Group blev efterprøvet under kontrolbesøget i Ukraine og hos virksomhedens forretningsmæssigt forbundne forhandler i Schweiz og den forretningsmæssigt forbundne importør i Tyskland. Som følge af efterprøvningen rettede Kommissionen visse data, som oprindeligt blev indsendt af Interpipe Group, navnlig vedrørende SA&G og cif-værdier. |
| --- | --- |

(71)

Der er tre kendte producenter af sømløse rør i Ukraine. En af dem, Interpipe Group, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Interpipe Group er langt den største producent i Ukraine. Ifølge handelsstatistikkerne udgjorde virksomhedens eksport af sømløse rør i den nuværende undersøgelsesperiode ca. 87 % af den samlede import fra Ukraine i samme periode (35), svarende til 80 711 ton eller 6 % af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. Data indsendt af Interpipe Group blev efterprøvet under kontrolbesøget i Ukraine og hos virksomhedens forretningsmæssigt forbundne forhandler i Schweiz og den forretningsmæssigt forbundne importør i Tyskland. Som følge af efterprøvningen rettede Kommissionen visse data, som oprindeligt blev indsendt af Interpipe Group, navnlig vedrørende SA&G og cif-værdier.

35

| (72) | Interpipe Group har to fuldt ejede og kontrollerede eksporterende producenter, LLC Interpipe Niko Tube (»Niko Tube«) og OJSC Interpipe NTRP (»NTRP«). I tråd med Kommissionens standardpraksis beregnes der en fælles dumpingmargen for de to eksporterende producenter. Først blev dumpingens omfang beregnet for hver af de to eksporterende producenter, og dernæst blev der fastsat et vejet gennemsnit af de individuelle dumpingmargener for hele Interpipe-gruppen. |
| --- | --- |

(72)

Interpipe Group har to fuldt ejede og kontrollerede eksporterende producenter, LLC Interpipe Niko Tube (»Niko Tube«) og OJSC Interpipe NTRP (»NTRP«). I tråd med Kommissionens standardpraksis beregnes der en fælles dumpingmargen for de to eksporterende producenter. Først blev dumpingens omfang beregnet for hver af de to eksporterende producenter, og dernæst blev der fastsat et vejet gennemsnit af de individuelle dumpingmargener for hele Interpipe-gruppen.

| (73) | I betragtning af Interpipe Groups betydelige eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode blev analysen af fortsat dumping i denne periode hovedsagelig baseret på efterprøvede data fra Interpipe Group. |
| --- | --- |

(73)

I betragtning af Interpipe Groups betydelige eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode blev analysen af fortsat dumping i denne periode hovedsagelig baseret på efterprøvede data fra Interpipe Group.

3.2.1.2.   Den normale værdi

| (74) | Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for hver samarbejdsvillig eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder for hver af de eksporterende producenter udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag viste undersøgelsen, at salget af samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt for begge eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for hver samarbejdsvillig eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder for hver af de eksporterende producenter udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag viste undersøgelsen, at salget af samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt for begge eksporterende producenter.

| (75) | Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport af Interpipe Group. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport af Interpipe Group.

| (76) | Kommissionen undersøgte herefter, om Interpipe Groups hjemmemarkedssalg for hver varetype, der var identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den identiske eller sammenlignelige varetype. Kommissionen fastslog, at hjemmemarkedssalget omfattede repræsentative mængder for så vidt angik de fleste af varetyperne. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen undersøgte herefter, om Interpipe Groups hjemmemarkedssalg for hver varetype, der var identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den identiske eller sammenlignelige varetype. Kommissionen fastslog, at hjemmemarkedssalget omfattede repræsentative mængder for så vidt angik de fleste af varetyperne.

| (77) | Kommissionen fastlagde dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i den nuværende undersøgelsesperiode med henblik på at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes til beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen fastlagde dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i den nuværende undersøgelsesperiode med henblik på at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes til beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (78) | Den normale værdi blev baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om dette salg er rentabelt eller ej, hvis:






  a) | salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og |
| --- | --- | --- |

(78)

Den normale værdi blev baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om dette salg er rentabelt eller ej, hvis:

a)

salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og

| b) | den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

I det foreliggende tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (79) | Den normale værdi er baseret på den faktiske hjemmemarkedspris pr. varetype for kun det rentable hjemmemarkedssalg af varetyperne i den nuværende undersøgelsesperiode, hvis:






  a) | mængden af rentable salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller |
| --- | --- | --- |

(79)

Den normale værdi er baseret på den faktiske hjemmemarkedspris pr. varetype for kun det rentable hjemmemarkedssalg af varetyperne i den nuværende undersøgelsesperiode, hvis:

a)

mængden af rentable salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller

| b) | den vejede gennemsnitlige pris for denne varetype er lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitlige pris for denne varetype er lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

| (80) | Hvis der ikke var noget salg af en varetype af samme vare i normal handel, eller hvis en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. |
| --- | --- |

(80)

Hvis der ikke var noget salg af en varetype af samme vare i normal handel, eller hvis en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.

| (81) | Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til hver enkelt samarbejdsvillige eksporterende producents gennemsnitlige produktionsomkostninger for den samme vare i den nuværende undersøgelsesperiode:






  a) | hver enkelt samarbejdsvillige eksporterende producents vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af den samme vare i normal handel i løbet af den nuværende undersøgelsesperiode og |
| --- | --- | --- |

(81)

Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til hver enkelt samarbejdsvillige eksporterende producents gennemsnitlige produktionsomkostninger for den samme vare i den nuværende undersøgelsesperiode:

a)

hver enkelt samarbejdsvillige eksporterende producents vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af den samme vare i normal handel i løbet af den nuværende undersøgelsesperiode og

| b) | hver enkelt samarbejdsvillige eksporterende producents fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

b)

hver enkelt samarbejdsvillige eksporterende producents fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (82) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger anfægtede Interpipe Group nogle af de elementer, som Kommissionen anvendte i forbindelse med beregningen af den normale værdi. Påstandene vedrørte følgende elementer: i) beregningen af SA&G mellem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, ii) brugen af finansielle omkostninger fra [fortroligt] (36), iii) valutagevinster/-tab fra [fortroligt], iv) visse kreditomkostninger bør tages i betragtning. |
| --- | --- |

(82)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger anfægtede Interpipe Group nogle af de elementer, som Kommissionen anvendte i forbindelse med beregningen af den normale værdi. Påstandene vedrørte følgende elementer: i) beregningen af SA&G mellem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, ii) brugen af finansielle omkostninger fra [fortroligt] (36), iii) valutagevinster/-tab fra [fortroligt], iv) visse kreditomkostninger bør tages i betragtning.

36

| (83) | Med hensyn til det første element oplyste Kommissionen i den anden supplerende fremlæggelse Interpipe Group om indflydelsen på dumpingmargenen og de efterfølgende konklusioner, såfremt påstanden blev accepteret. Kommissionen fremlagde også en foreløbig beregning i denne henseende efter samme fremgangsmåde som i den tidligere udløbsundersøgelse. Efter en analyse af samtlige elementer accepterede Kommissionen Interpipe Groups påstand vedrørende dette punkt, og dumpingmargenen blev dermed tilsvarende reduceret (jf. betragtning 90). Kommissionen afviste argumenterne i nr. ii) og iii). På grund af den fortrolige karakter af de data, der indgår i analysen, sendte Kommissionen en individuel forklaring til Interpipe på datoen for offentliggørelsen af denne forordning. |
| --- | --- |

(83)

Med hensyn til det første element oplyste Kommissionen i den anden supplerende fremlæggelse Interpipe Group om indflydelsen på dumpingmargenen og de efterfølgende konklusioner, såfremt påstanden blev accepteret. Kommissionen fremlagde også en foreløbig beregning i denne henseende efter samme fremgangsmåde som i den tidligere udløbsundersøgelse. Efter en analyse af samtlige elementer accepterede Kommissionen Interpipe Groups påstand vedrørende dette punkt, og dumpingmargenen blev dermed tilsvarende reduceret (jf. betragtning 90). Kommissionen afviste argumenterne i nr. ii) og iii). På grund af den fortrolige karakter af de data, der indgår i analysen, sendte Kommissionen en individuel forklaring til Interpipe på datoen for offentliggørelsen af denne forordning.

| (84) | Med hensyn til påstanden om, at kreditomkostningerne burde have været taget i betragtning i forbindelse med dumpingberegningen fastholdt Kommissionen (som forklaret i den særlige fremlæggelse af oplysninger af 13. juli 2018), at virksomheden havde undladt at meddele Kommissionen de fornødne beviser til støtte for påstanden. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(84)

Med hensyn til påstanden om, at kreditomkostningerne burde have været taget i betragtning i forbindelse med dumpingberegningen fastholdt Kommissionen (som forklaret i den særlige fremlæggelse af oplysninger af 13. juli 2018), at virksomheden havde undladt at meddele Kommissionen de fornødne beviser til støtte for påstanden. Denne påstand blev derfor afvist.

3.2.1.3.   Eksportpris

| (85) | De eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare til uafhængige kunder i Unionen gennem en række forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som forhandlere og/eller importører. |
| --- | --- |

(85)

De eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare til uafhængige kunder i Unionen gennem en række forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som forhandlere og/eller importører.

| (86) | I de tilfælde, hvor den eksporterende producent eksporterede den pågældende vare til uafhængige kunder i Unionen gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, der fungerede som forhandler (Interpipe Europe SA), blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales ved eksportsalg til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(86)

I de tilfælde, hvor den eksporterende producent eksporterede den pågældende vare til uafhængige kunder i Unionen gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, der fungerede som forhandler (Interpipe Europe SA), blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales ved eksportsalg til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

| (87) | I de tilfælde, hvor de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, der fungerede som importør (Interpipe Central Trade GmbH), blev eksportprisen beregnet på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Der blev foretaget justeringer af eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, for transaktioner, der vedrørte den forretningsmæssigt forbundne importør i Tyskland. Den forretningsmæssigt forbundne importørs pris ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder blev justeret bagud til en pris ab fabrik ved at fratrække den forretningsmæssigt forbundne importørs SA&G, en rimelig fortjeneste og andre justeringer, hvor det var relevant. |
| --- | --- |

(87)

I de tilfælde, hvor de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, der fungerede som importør (Interpipe Central Trade GmbH), blev eksportprisen beregnet på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Der blev foretaget justeringer af eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, for transaktioner, der vedrørte den forretningsmæssigt forbundne importør i Tyskland. Den forretningsmæssigt forbundne importørs pris ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder blev justeret bagud til en pris ab fabrik ved at fratrække den forretningsmæssigt forbundne importørs SA&G, en rimelig fortjeneste og andre justeringer, hvor det var relevant.

| (88) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger påstod Interpipe Group, at cif-prisen for Interpipe Europe burde revideres på grund af en uoverensstemmelse mellem beregningen og den forklaring, der fremgik af den virksomhedsspecifikke fremlæggelse af de endelige oplysninger.
  Kommissionen bemærkede, at den beskrivende del af den specifikke fremlæggelse ikke præcist afspejlede den måde, hvorpå cif-beregningen faktisk var blevet gennemført. Kommissionen rettede derfor den beskrivende del af den specifikke fremlæggelse og bekræftede, at beregningen var foretaget på grundlag af resultaterne som drøftet med virksomheden under kontrolbesøget. |
| --- | --- |

(88)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger påstod Interpipe Group, at cif-prisen for Interpipe Europe burde revideres på grund af en uoverensstemmelse mellem beregningen og den forklaring, der fremgik af den virksomhedsspecifikke fremlæggelse af de endelige oplysninger.

Kommissionen bemærkede, at den beskrivende del af den specifikke fremlæggelse ikke præcist afspejlede den måde, hvorpå cif-beregningen faktisk var blevet gennemført. Kommissionen rettede derfor den beskrivende del af den specifikke fremlæggelse og bekræftede, at beregningen var foretaget på grundlag af resultaterne som drøftet med virksomheden under kontrolbesøget.

3.2.1.4.   Sammenligning

| (89) | Interpipe Groups priser ved eksport til Unionen blev sammenlignet med den normale værdi for virksomhedens hjemmemarkedssalg ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, taget hensyn til forskelle, der påvirker prisernes sammenlignelighed. I denne forbindelse blev justeringer for transportomkostninger og provisioner, der påvirkede den normale værdi og eksportprisen, fratrukket. |
| --- | --- |

(89)

Interpipe Groups priser ved eksport til Unionen blev sammenlignet med den normale værdi for virksomhedens hjemmemarkedssalg ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, taget hensyn til forskelle, der påvirker prisernes sammenlignelighed. I denne forbindelse blev justeringer for transportomkostninger og provisioner, der påvirkede den normale værdi og eksportprisen, fratrukket.

3.2.1.5.   Dumping

| (90) | Ud fra ovenstående blev dumpingmargenen for Interpipe Group i den nuværende undersøgelsesperiode fastsat til 21,6 %. Eftersom Interpipe Group er den største ukrainske producent og tegnede sig for hovedparten af importen fra Ukraine i den nuværende undersøgelsesperiode, jf. betragtning 71, konkluderede Kommissionen, at den dumping, der konstateredes for Interpipe Group, var repræsentativ for Ukraine på landsdækkende plan. |
| --- | --- |

(90)

Ud fra ovenstående blev dumpingmargenen for Interpipe Group i den nuværende undersøgelsesperiode fastsat til 21,6 %. Eftersom Interpipe Group er den største ukrainske producent og tegnede sig for hovedparten af importen fra Ukraine i den nuværende undersøgelsesperiode, jf. betragtning 71, konkluderede Kommissionen, at den dumping, der konstateredes for Interpipe Group, var repræsentativ for Ukraine på landsdækkende plan.

| (91) | Kommissionen konkluderede således, at der fortsat havde fundet dumping sted fra Ukraine i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen konkluderede således, at der fortsat havde fundet dumping sted fra Ukraine i den nuværende undersøgelsesperiode.

3.2.2.   Sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne skulle blive ophævet

Sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne skulle blive ophævet

| (92) | Som fastslået ovenfor blev det konstateret, at Ukraine fortsatte med dumping i den nuværende undersøgelsesperiode. Importen fra Ukraine var på 80 711 ton i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket udgør en markedsandel på 6 % på EU-markedet (37). I tillæg til disse konklusioner undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at dumpingen fra Ukraine ville fortsætte, hvis de gældende antidumpingforanstaltninger får lov at udløbe. I den forbindelse undersøgte Kommissionen produktionen og den uudnyttede kapacitet i Ukraine, EU-markedets tiltrækningskraft og de ukrainske eksportørers adfærd på andre markeder. |
| --- | --- |

(92)

Som fastslået ovenfor blev det konstateret, at Ukraine fortsatte med dumping i den nuværende undersøgelsesperiode. Importen fra Ukraine var på 80 711 ton i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket udgør en markedsandel på 6 % på EU-markedet (37). I tillæg til disse konklusioner undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at dumpingen fra Ukraine ville fortsætte, hvis de gældende antidumpingforanstaltninger får lov at udløbe. I den forbindelse undersøgte Kommissionen produktionen og den uudnyttede kapacitet i Ukraine, EU-markedets tiltrækningskraft og de ukrainske eksportørers adfærd på andre markeder.

37

3.2.2.1.   Uudnyttet kapacitet

| (93) | Den uudnyttede kapacitet blev beregnet på følgende måde. For så vidt angår Interpipe Group kunne den uudnyttede kapacitet fastlægges på grundlag af de indsendte og verificerede data. De to andre producenter af den pågældende vare i Ukraine besvarede ikke spørgeskemaerne. De indsendte kun visse oplysninger om deres produktion og produktionskapacitet i form af skriftlige bemærkninger. Disse oplysninger blev analyseret og sammenholdt med kilder til markedsinformation, navnlig Metal Expert. For Ukraines vedkommende blev den uudnyttede kapacitet således anslået til mindst 500 000 ton, hvilket udgør ca. 40 % af EU-forbruget (38). |
| --- | --- |

(93)

Den uudnyttede kapacitet blev beregnet på følgende måde. For så vidt angår Interpipe Group kunne den uudnyttede kapacitet fastlægges på grundlag af de indsendte og verificerede data. De to andre producenter af den pågældende vare i Ukraine besvarede ikke spørgeskemaerne. De indsendte kun visse oplysninger om deres produktion og produktionskapacitet i form af skriftlige bemærkninger. Disse oplysninger blev analyseret og sammenholdt med kilder til markedsinformation, navnlig Metal Expert. For Ukraines vedkommende blev den uudnyttede kapacitet således anslået til mindst 500 000 ton, hvilket udgør ca. 40 % af EU-forbruget (38).

38

| (94) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger anfægtede Interpipe Group Kommissionens tal for den uudnyttede kapacitet og påstod i første omgang, at tallet skulle være [80 000-100 000 ton]. Som følge af de modtagne bemærkninger gav Kommissionen detaljerede forklaringer og præciseringer i sin første supplerende fremlæggelse af oplysninger til Interpipe Group under høringen med virksomheden samt i den anden supplerende fremlæggelse af oplysninger til Interpipe Group. I sine bemærkninger til den første supplerende fremlæggelse af oplysninger og under høringen bekræftede Interpipe Group, at den var enig i den uudnyttede kapacitet, som Kommissionen havde beregnet for Interpipe Group, og som var betydeligt højere end det tal, der fremgår af virksomhedens bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger. Interpipe Group anfægtede ikke desto mindre fortsat kapacitetsberegningen for de to andre ukrainske producenter. |
| --- | --- |

(94)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger anfægtede Interpipe Group Kommissionens tal for den uudnyttede kapacitet og påstod i første omgang, at tallet skulle være [80 000-100 000 ton]. Som følge af de modtagne bemærkninger gav Kommissionen detaljerede forklaringer og præciseringer i sin første supplerende fremlæggelse af oplysninger til Interpipe Group under høringen med virksomheden samt i den anden supplerende fremlæggelse af oplysninger til Interpipe Group. I sine bemærkninger til den første supplerende fremlæggelse af oplysninger og under høringen bekræftede Interpipe Group, at den var enig i den uudnyttede kapacitet, som Kommissionen havde beregnet for Interpipe Group, og som var betydeligt højere end det tal, der fremgår af virksomhedens bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger. Interpipe Group anfægtede ikke desto mindre fortsat kapacitetsberegningen for de to andre ukrainske producenter.

| (95) | I denne forbindelse mindede Kommissionen Interpipe Group om, at ingen af de to virksomheder havde samarbejdet fuldt ud med Kommissionen, idet de kun havde fremlagt visse oplysninger vedrørende produktion og/eller produktionskapacitet. Kommissionen mindede også om, at den ikke desto mindre tog oplysningerne fra disse parter i betragtning i forbindelse med sin analyse, i modsætning til Interpipe Groups påstand. Kommissionen krydstjekkede oplysningerne i disse bemærkninger med offentligt tilgængelige data fra Metal Expert. |
| --- | --- |

(95)

I denne forbindelse mindede Kommissionen Interpipe Group om, at ingen af de to virksomheder havde samarbejdet fuldt ud med Kommissionen, idet de kun havde fremlagt visse oplysninger vedrørende produktion og/eller produktionskapacitet. Kommissionen mindede også om, at den ikke desto mindre tog oplysningerne fra disse parter i betragtning i forbindelse med sin analyse, i modsætning til Interpipe Groups påstand. Kommissionen krydstjekkede oplysningerne i disse bemærkninger med offentligt tilgængelige data fra Metal Expert.

| (96) | For en af disse parter kunne oplysningerne fra Metal Expert afstemmes med virksomhedens påstand om, at der var sket en massiv reduktion i produktionskapaciteten i den betragtede periode. Ved beregningen af virksomhedens uudnyttede kapacitet baserede Kommissionen sig således på den lavere produktionskapacitet, som fremgik af Metal Experts oplysninger. Efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger anfægtede Interpipe Group dog stadig den således beregnede uudnyttede kapacitet. Kommissionen afviste denne påstand af følgende årsager: |
| --- | --- |

(96)

For en af disse parter kunne oplysningerne fra Metal Expert afstemmes med virksomhedens påstand om, at der var sket en massiv reduktion i produktionskapaciteten i den betragtede periode. Ved beregningen af virksomhedens uudnyttede kapacitet baserede Kommissionen sig således på den lavere produktionskapacitet, som fremgik af Metal Experts oplysninger. Efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger anfægtede Interpipe Group dog stadig den således beregnede uudnyttede kapacitet. Kommissionen afviste denne påstand af følgende årsager:

| (97) | Den pågældende virksomhed fremlagde ingen tal vedrørende produktionskapaciteten i sine egne bemærkninger. Den bemærkede kun, at »beskæftigelsen faldt (et fald på mellem 60 % og 75 % i arbejdsstyrken), og at produktionen var på [4 000-10 000] ton pr. år«. I sine bemærkninger efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger fremlagde Interpipe Group desuden ikke nogen vurdering af produktionskapaciteten i den pågældende virksomhed. |
| --- | --- |

(97)

Den pågældende virksomhed fremlagde ingen tal vedrørende produktionskapaciteten i sine egne bemærkninger. Den bemærkede kun, at »beskæftigelsen faldt (et fald på mellem 60 % og 75 % i arbejdsstyrken), og at produktionen var på [4 000-10 000] ton pr. år«. I sine bemærkninger efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger fremlagde Interpipe Group desuden ikke nogen vurdering af produktionskapaciteten i den pågældende virksomhed.

| (98) | Det fremgår således af oplysningerne fra Interpipe Group og den pågældende virksomhed, at Kommissionen ikke en gang fik et udgangspunkt for at vurdere produktionen og den uudnyttede kapacitet for denne virksomhed. Kommissionen konkluderede imidlertid, at den pågældende virksomheds påstand blev bekræftet af offentligt tilgængelige data, da den reducerede produktionskapacitet blev afspejlet i Metal Experts oplysninger om virksomhedens produktionskapacitet. Kommissionen har derfor besluttet at beregne den uudnyttede kapacitet på grundlag af oplysningerne om produktionen fra den pågældende virksomhed og oplysningerne om produktionskapaciteten fra Metal Expert. |
| --- | --- |

(98)

Det fremgår således af oplysningerne fra Interpipe Group og den pågældende virksomhed, at Kommissionen ikke en gang fik et udgangspunkt for at vurdere produktionen og den uudnyttede kapacitet for denne virksomhed. Kommissionen konkluderede imidlertid, at den pågældende virksomheds påstand blev bekræftet af offentligt tilgængelige data, da den reducerede produktionskapacitet blev afspejlet i Metal Experts oplysninger om virksomhedens produktionskapacitet. Kommissionen har derfor besluttet at beregne den uudnyttede kapacitet på grundlag af oplysningerne om produktionen fra den pågældende virksomhed og oplysningerne om produktionskapaciteten fra Metal Expert.

| (99) | Kommissionen accepterede derfor påstanden om, at virksomheden havde reduceret sin produktionskapacitet markant. Interpipe Groups påstand er således ubegrundet. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen accepterede derfor påstanden om, at virksomheden havde reduceret sin produktionskapacitet markant. Interpipe Groups påstand er således ubegrundet.

| (100) | Hvad angår den tredje producent, bemærkede Kommissionen, at der er betydelige forskelle mellem virksomhedens data og offentligt tilgængelige data. Kommissionen har således baseret sig på oplysningerne om produktionskapaciteten fra Metal Expert til beregning af den uudnyttede kapacitet. Interpipe Group påstod, at Kommissionen burde basere sit skøn på et påstået kontrolbesøg hos denne virksomhed, der fandt sted i forbindelse med en anden antidumpingundersøgelse, som blev gennemført for mere end 10 år siden. Kommissionen mener, at det er mere hensigtsmæssigt at anvende nyere tal for at nå frem til oplysninger om produktion og uudnyttet kapacitet i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(100)

Hvad angår den tredje producent, bemærkede Kommissionen, at der er betydelige forskelle mellem virksomhedens data og offentligt tilgængelige data. Kommissionen har således baseret sig på oplysningerne om produktionskapaciteten fra Metal Expert til beregning af den uudnyttede kapacitet. Interpipe Group påstod, at Kommissionen burde basere sit skøn på et påstået kontrolbesøg hos denne virksomhed, der fandt sted i forbindelse med en anden antidumpingundersøgelse, som blev gennemført for mere end 10 år siden. Kommissionen mener, at det er mere hensigtsmæssigt at anvende nyere tal for at nå frem til oplysninger om produktion og uudnyttet kapacitet i forbindelse med denne undersøgelse.

| (101) | Kommissionen bemærker i denne henseende, at den pågældende producent i sine mange bemærkninger til Kommissionen (39) bekræftede, at antallet af produktionslinjer ikke havde ændret sig i de senere år (selv om nogle af dem angiveligt ikke er i brug). Derfor og i mangel af en besvarelse af spørgeskemaet kunne Kommissionen ikke undersøge, om virksomhedens påstande kunne have berettiget en accept af påstandene om lavere produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen bemærker i denne henseende, at den pågældende producent i sine mange bemærkninger til Kommissionen (39) bekræftede, at antallet af produktionslinjer ikke havde ændret sig i de senere år (selv om nogle af dem angiveligt ikke er i brug). Derfor og i mangel af en besvarelse af spørgeskemaet kunne Kommissionen ikke undersøge, om virksomhedens påstande kunne have berettiget en accept af påstandene om lavere produktionskapacitet.

39

| (102) | Efter den supplerende specifikke fremlæggelse af oplysninger fremlagde Interpipe Group et dokument, som efter virksomhedens mening ugyldiggjorde denne beregning, for så vidt angår to andre ukrainske producenter. Oplysningerne i dette dokument svarede imidlertid ikke til de markedsoplysninger, som Kommissionen havde til rådighed, og som faktisk bekræftede Kommissionens beregning. Disse markedsoplysninger viste, at produktionskapaciteten for de to andre ukrainske eksporterende producenter var betydeligt højere end den, der fremgår af oplysningerne i dokumentet fra Interpipe Group. |
| --- | --- |

(102)

Efter den supplerende specifikke fremlæggelse af oplysninger fremlagde Interpipe Group et dokument, som efter virksomhedens mening ugyldiggjorde denne beregning, for så vidt angår to andre ukrainske producenter. Oplysningerne i dette dokument svarede imidlertid ikke til de markedsoplysninger, som Kommissionen havde til rådighed, og som faktisk bekræftede Kommissionens beregning. Disse markedsoplysninger viste, at produktionskapaciteten for de to andre ukrainske eksporterende producenter var betydeligt højere end den, der fremgår af oplysningerne i dokumentet fra Interpipe Group.

| (103) | Kommissionen bekræfter derfor sin afgørelse med hensyn til den uudnyttede kapacitet i Ukraine som anført betragtning 93. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen bekræfter derfor sin afgørelse med hensyn til den uudnyttede kapacitet i Ukraine som anført betragtning 93.

3.2.2.2.   EU-markedets tiltrækningskraft

| (104) | Undersøgelsen har bekræftet, at EU-markedet er attraktivt for de ukrainske eksporterende producenter af følgende grunde: |
| --- | --- |

(104)

Undersøgelsen har bekræftet, at EU-markedet er attraktivt for de ukrainske eksporterende producenter af følgende grunde:

| (105) | Hvad angår størrelsen, kan EU-markedet (med et forbrug på over 1,3 mio. ton i den nuværende undersøgelsesperiode og 1,5 mio. ton i 2014) for det første betragtes som et af verdens største markeder for sømløse rør. |
| --- | --- |

(105)

Hvad angår størrelsen, kan EU-markedet (med et forbrug på over 1,3 mio. ton i den nuværende undersøgelsesperiode og 1,5 mio. ton i 2014) for det første betragtes som et af verdens største markeder for sømløse rør.

| (106) | For så vidt angår priserne, viser underbudsniveauet i den nuværende undersøgelsesperiode (jf. betragtning 136) for det andet, at de gennemsnitlige priser ved import fra Ukraine til EU-markedet ligger under EU-producenternes priser, og eksporten forventes derfor fortsat at stige, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(106)

For så vidt angår priserne, viser underbudsniveauet i den nuværende undersøgelsesperiode (jf. betragtning 136) for det andet, at de gennemsnitlige priser ved import fra Ukraine til EU-markedet ligger under EU-producenternes priser, og eksporten forventes derfor fortsat at stige, hvis foranstaltningerne ophæves.

| (107) | For det tredje har Ukraine til trods for den gældende antidumpingtold desuden støt øget importen i de seneste år (fra en markedsandel på under 2 % i 2012 til 6 % i den nuværende undersøgelsesperiode), hvilket bekræfter, at EU-markedet stadig er et attraktivt marked til trods for den gældende told. |
| --- | --- |

(107)

For det tredje har Ukraine til trods for den gældende antidumpingtold desuden støt øget importen i de seneste år (fra en markedsandel på under 2 % i 2012 til 6 % i den nuværende undersøgelsesperiode), hvilket bekræfter, at EU-markedet stadig er et attraktivt marked til trods for den gældende told.

| (108) | For det fjerde vil den ukrainske eksport til et af de vigtigste eksportmarkeder i hvert fald blive begrænset efter indførelsen af sektion 232-foranstaltninger i USA på 25 % på stålprodukter (40), hvilket også omfatter den pågældende vare, Dette vil til gengæld gøre EU-markedet mere attraktivt, hvilket øger risikoen for, at der vil opstå en omdirigering af handelen til Unionen. Dette skal ses i tillæg til de øvrige eksisterende handelshindringer på tredjelandsmarkeder (jf. betragtning 116). |
| --- | --- |

(108)

For det fjerde vil den ukrainske eksport til et af de vigtigste eksportmarkeder i hvert fald blive begrænset efter indførelsen af sektion 232-foranstaltninger i USA på 25 % på stålprodukter (40), hvilket også omfatter den pågældende vare, Dette vil til gengæld gøre EU-markedet mere attraktivt, hvilket øger risikoen for, at der vil opstå en omdirigering af handelen til Unionen. Dette skal ses i tillæg til de øvrige eksisterende handelshindringer på tredjelandsmarkeder (jf. betragtning 116).

40

| (109) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger anfægtede Interpipe Group Kommissionens konklusioner vedrørende EU-markedets tiltrækningskraft. |
| --- | --- |

(109)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger anfægtede Interpipe Group Kommissionens konklusioner vedrørende EU-markedets tiltrækningskraft.

| (110) | Interpipe Group anfægtede navnlig Kommissionens vurdering af den potentielle virkning af de amerikanske Section 232-foranstaltninger og den stigende import fra Ukraine i løbet af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(110)

Interpipe Group anfægtede navnlig Kommissionens vurdering af den potentielle virkning af de amerikanske Section 232-foranstaltninger og den stigende import fra Ukraine i løbet af den betragtede periode.

| (111) | Hvad angår det første punkt, anfægtede Interpipe Group Kommissionens analyse af de amerikanske Section 232-foranstaltningers potentielle virkning for markedet. Interpipe Group fandt navnlig, at der ikke var risiko for omdirigering af handelen til EU-markedet. Interpipe Group omtalte endvidere Kommissionens midlertidige foranstaltninger i forbindelse med beskyttelsesundersøgelsen vedrørende stålprodukter, for så vidt angår sømløse rør. |
| --- | --- |

(111)

Hvad angår det første punkt, anfægtede Interpipe Group Kommissionens analyse af de amerikanske Section 232-foranstaltningers potentielle virkning for markedet. Interpipe Group fandt navnlig, at der ikke var risiko for omdirigering af handelen til EU-markedet. Interpipe Group omtalte endvidere Kommissionens midlertidige foranstaltninger i forbindelse med beskyttelsesundersøgelsen vedrørende stålprodukter, for så vidt angår sømløse rør.

| (112) | For det første blev det ganske rigtigt, jf. betragtning 66 i de midlertidige foranstaltninger, der blev indført i forbindelse med beskyttelsesundersøgelsen, besluttet at udelukke sømløse rør fra anvendelsesområdet for de midlertidige foranstaltninger. Denne midlertidige udelukkelse blev imidlertid ikke besluttet på grundlag af en manglende risiko for omdirigering af handelen, men snarere med den begrundelse, at den samlede import af denne vare ikke havde udvist en stigning i den relevante periode. |
| --- | --- |

(112)

For det første blev det ganske rigtigt, jf. betragtning 66 i de midlertidige foranstaltninger, der blev indført i forbindelse med beskyttelsesundersøgelsen, besluttet at udelukke sømløse rør fra anvendelsesområdet for de midlertidige foranstaltninger. Denne midlertidige udelukkelse blev imidlertid ikke besluttet på grundlag af en manglende risiko for omdirigering af handelen, men snarere med den begrundelse, at den samlede import af denne vare ikke havde udvist en stigning i den relevante periode.

| (113) | For det andet erkendte Interpipe Group, at en del af virksomhedens eksport til USA består af OCTG-rør men også rør til generelt brug og ledningsrør, som er den varetype, virksomheden primært eksporterer til Unionen. Interpipe Group påstod desuden, at omfanget af eksporten til USA var steget indtil maj 2018 (inklusive). |
| --- | --- |

(113)

For det andet erkendte Interpipe Group, at en del af virksomhedens eksport til USA består af OCTG-rør men også rør til generelt brug og ledningsrør, som er den varetype, virksomheden primært eksporterer til Unionen. Interpipe Group påstod desuden, at omfanget af eksporten til USA var steget indtil maj 2018 (inklusive).

| (114) | Kommissionen fastholder, at der er risiko for, at i hvert fald en del af de mængder, der i øjeblikket eksporteres til USA fra Ukraine, kunne blive dirigeret til Unionen, hvis foranstaltningerne udløber. Denne risiko vedrører navnlig sømløse rør af standardstørrelse. Det skal bemærkes, at en told på 25 % i USA på »sømløse rør af standardstørrelse« i modsætning til 0 % i Unionen, hvis tolden bortfalder, klart vil gøre EU-markedet mere attraktivt for ukrainske eksporterende producenter end under de nuværende omstændigheder, dvs. gældende antidumpingtold på begge markeder. Den hidtidige tendens giver således ikke et fingerpeg, idet EU-foranstaltningerne forbliver i kraft og incitamentet til at skifte markeder måske ikke er så stort, som i en situation uden foranstaltninger i Unionen. Da nogle lande og/eller specifikke virksomheder allerede er blevet fritaget for de amerikanske Section 232-foranstaltninger, vil dette desuden gøre det endnu mere vanskeligt for de ukrainske producenter at konkurrere på det amerikanske marked (41). |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen fastholder, at der er risiko for, at i hvert fald en del af de mængder, der i øjeblikket eksporteres til USA fra Ukraine, kunne blive dirigeret til Unionen, hvis foranstaltningerne udløber. Denne risiko vedrører navnlig sømløse rør af standardstørrelse. Det skal bemærkes, at en told på 25 % i USA på »sømløse rør af standardstørrelse« i modsætning til 0 % i Unionen, hvis tolden bortfalder, klart vil gøre EU-markedet mere attraktivt for ukrainske eksporterende producenter end under de nuværende omstændigheder, dvs. gældende antidumpingtold på begge markeder. Den hidtidige tendens giver således ikke et fingerpeg, idet EU-foranstaltningerne forbliver i kraft og incitamentet til at skifte markeder måske ikke er så stort, som i en situation uden foranstaltninger i Unionen. Da nogle lande og/eller specifikke virksomheder allerede er blevet fritaget for de amerikanske Section 232-foranstaltninger, vil dette desuden gøre det endnu mere vanskeligt for de ukrainske producenter at konkurrere på det amerikanske marked (41).

41

| (115) | Desuden fastholder Kommissionen, at risikoen for omdirigering af handelen ikke kan udelukkes, og at denne risiko afgjort vil blive mere sandsynlig, hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(115)

Desuden fastholder Kommissionen, at risikoen for omdirigering af handelen ikke kan udelukkes, og at denne risiko afgjort vil blive mere sandsynlig, hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe.

| (116) | Endelig skal de amerikanske Section 232-foranstaltninger også ses i en bredere sammenhæng, for så vidt angår Ukraine, nemlig de mange handelshindringer, som de ukrainske producenter af sømløse rør i øjeblikket er underlagt i visse tredjelande, nemlig antidumpingforanstaltningerne i Brasilien, Canada, Mexico og Rusland. |
| --- | --- |

(116)

Endelig skal de amerikanske Section 232-foranstaltninger også ses i en bredere sammenhæng, for så vidt angår Ukraine, nemlig de mange handelshindringer, som de ukrainske producenter af sømløse rør i øjeblikket er underlagt i visse tredjelande, nemlig antidumpingforanstaltningerne i Brasilien, Canada, Mexico og Rusland.

| (117) | I betragtning af ovenstående fastholder Kommissionen derfor, at EU-markedet ville blive endnu mere attraktivt uden antidumpingtold og derfor sandsynligvis vil modtage en stigning i dumpingimporten fra Ukraine. |
| --- | --- |

(117)

I betragtning af ovenstående fastholder Kommissionen derfor, at EU-markedet ville blive endnu mere attraktivt uden antidumpingtold og derfor sandsynligvis vil modtage en stigning i dumpingimporten fra Ukraine.

3.2.2.3.   Andre bemærkninger efter den endelige fremlæggelse af oplysninger

| (118) | Interpipe Group fremsatte en række påstande i forbindelse med udviklingen i forbruget på det ukrainske marked og diversificeringen i virksomhedens eksportmarkeder. For det første påstod Interpipe Group, at udviklingen i virksomhedens eksport og markedsandel fulgte eller på anden måde var i tråd med udviklingen i forbruget i Unionen, og at udviklingen i importen og markedsandelen ikke skaber nogen risiko for EU-erhvervsgrenen. For det andet påstod Interpipe Group, at virksomheden i betragtning af den hidtil usete vækst på det ukrainske marked ikke kunne øge salget af sømløse rør til Unionen. Interpipe Group konkluderede, at væksten i den hjemlige efterspørgsel vil kunne absorbere en eventuel overskydende produktion i Ukraine. Ligeledes henviste Interpipe Group også til en mere alsidig eksportportefølje som grundlag for at anfægte Kommissionens konklusion om sandsynligheden for fortsat dumping. Kommissionen besvarede disse argumenter i den anden supplerende fremlæggelse oplysninger til Interpipe Group. |
| --- | --- |

(118)

Interpipe Group fremsatte en række påstande i forbindelse med udviklingen i forbruget på det ukrainske marked og diversificeringen i virksomhedens eksportmarkeder. For det første påstod Interpipe Group, at udviklingen i virksomhedens eksport og markedsandel fulgte eller på anden måde var i tråd med udviklingen i forbruget i Unionen, og at udviklingen i importen og markedsandelen ikke skaber nogen risiko for EU-erhvervsgrenen. For det andet påstod Interpipe Group, at virksomheden i betragtning af den hidtil usete vækst på det ukrainske marked ikke kunne øge salget af sømløse rør til Unionen. Interpipe Group konkluderede, at væksten i den hjemlige efterspørgsel vil kunne absorbere en eventuel overskydende produktion i Ukraine. Ligeledes henviste Interpipe Group også til en mere alsidig eksportportefølje som grundlag for at anfægte Kommissionens konklusion om sandsynligheden for fortsat dumping. Kommissionen besvarede disse argumenter i den anden supplerende fremlæggelse oplysninger til Interpipe Group.

| (119) | Kommissionen overvejede disse påstande, men anfægtede dem. Den første del af denne påstand er faktuelt forkert, og den anden er i modstrid med de faktiske omstændigheder, der er fastslået ved denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen overvejede disse påstande, men anfægtede dem. Den første del af denne påstand er faktuelt forkert, og den anden er i modstrid med de faktiske omstændigheder, der er fastslået ved denne undersøgelse.

| (120) | Vedrørende den første del øgede Ukraine for eksempel i 2015 eksporten med 20 %, mens forbruget i Unionen faldt med 9 %. I den betragtede periode øgede Ukraine desuden samlet set sin markedsandel i Unionen med 27 % (markedsandelen steg med 1,3 procentpoint), mens forbruget i Unionen i samme periode faldt med 10 %. |
| --- | --- |

(120)

Vedrørende den første del øgede Ukraine for eksempel i 2015 eksporten med 20 %, mens forbruget i Unionen faldt med 9 %. I den betragtede periode øgede Ukraine desuden samlet set sin markedsandel i Unionen med 27 % (markedsandelen steg med 1,3 procentpoint), mens forbruget i Unionen i samme periode faldt med 10 %.

| (121) | Derfor bekræftede Kommissionen, at Ukraine i den betragtede periode øgede mængden af import til Unionen markant (og nåede en markedsandel på 6 %) på baggrund af et fald i forbruget og til trods for de gældende foranstaltninger. Som fastslået i analysen vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping ovenfor er det sandsynligt, at der i en situation uden foranstaltninger vil ske en yderligere stigning i dumpingimport fra Ukraine. Interpipe Groups påstand blev således afvist. |
| --- | --- |

(121)

Derfor bekræftede Kommissionen, at Ukraine i den betragtede periode øgede mængden af import til Unionen markant (og nåede en markedsandel på 6 %) på baggrund af et fald i forbruget og til trods for de gældende foranstaltninger. Som fastslået i analysen vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping ovenfor er det sandsynligt, at der i en situation uden foranstaltninger vil ske en yderligere stigning i dumpingimport fra Ukraine. Interpipe Groups påstand blev således afvist.

| (122) | Hvad angår den anden del i betragtning 118, fastholdt Kommissionen, at de faktiske omstændigheder entydigt viser en anderledes udvikling i de ukrainske eksporterende producenters eksportadfærd på EU-markedet sammenlignet med de prognoser, som Interpipe Group har foretaget. Kommissionen bestred ikke de tendenser i det hjemlige forbrug og andre eksportmarkeder, som blev beskrevet af Interpipe Group. Kommissionen påpegede, at Interpipe Groups konklusioner/forudsigelser på grundlag af disse tendenser (med hensyn til, hvordan de ville påvirke de ukrainske producenters tilgang til EU-markedet) var i modstrid med de faktiske omstændigheder, nemlig en stigning i importen til Unionen, selv efter indførelse af en antidumpingtold. I forbindelse med påstanden om diversificering af eksporten henviser Kommissionen sluttelig til betragtning 116, hvor det blev påvist, at der i øjeblikket gælder en række handelsrestriktioner over for Ukraine på en række relevante tredjelandsmarkeder. Derfor bør den påståede stigning i antallet af eksportmarkeder ses i sammenhæng med ovennævnte handelsrestriktioner på andre markeder. |
| --- | --- |

(122)

Hvad angår den anden del i betragtning 118, fastholdt Kommissionen, at de faktiske omstændigheder entydigt viser en anderledes udvikling i de ukrainske eksporterende producenters eksportadfærd på EU-markedet sammenlignet med de prognoser, som Interpipe Group har foretaget. Kommissionen bestred ikke de tendenser i det hjemlige forbrug og andre eksportmarkeder, som blev beskrevet af Interpipe Group. Kommissionen påpegede, at Interpipe Groups konklusioner/forudsigelser på grundlag af disse tendenser (med hensyn til, hvordan de ville påvirke de ukrainske producenters tilgang til EU-markedet) var i modstrid med de faktiske omstændigheder, nemlig en stigning i importen til Unionen, selv efter indførelse af en antidumpingtold. I forbindelse med påstanden om diversificering af eksporten henviser Kommissionen sluttelig til betragtning 116, hvor det blev påvist, at der i øjeblikket gælder en række handelsrestriktioner over for Ukraine på en række relevante tredjelandsmarkeder. Derfor bør den påståede stigning i antallet af eksportmarkeder ses i sammenhæng med ovennævnte handelsrestriktioner på andre markeder.

| (123) | I betragtning af konklusionerne om EU-markedets tiltrækningskraft, uudnyttet kapacitet og visse handelsrestriktioner på nogle af tredjelandsmarkederne blev denne påstand derfor afvist. |
| --- | --- |

(123)

I betragtning af konklusionerne om EU-markedets tiltrækningskraft, uudnyttet kapacitet og visse handelsrestriktioner på nogle af tredjelandsmarkederne blev denne påstand derfor afvist.

| (124) | Endelig anfægtede Interpipe Group Kommissionens analyse af en kommende joint venture-aftale med en af »de største EU-producenter«. Kommissionen uddybede sin analyse af dette spørgsmål i sin anden supplerende fremlæggelse af oplysninger til virksomheden. For det første fremgår det af de oplysninger, som Kommissionen råder over, at det kommende joint venture ikke er blevet godkendt af alle de berørte konkurrencemyndigheder. Det kan derfor ikke konkluderes på dette stadium, hvilke konsekvenser dette joint venture kan have på Interpipe Groups eksport af sømløse rør til Unionen. For det andet bekræftede Interpipe, at dette joint venture endnu ikke er blevet oprettet. For det tredje henviser Kommissionen til sin vurdering i den anden supplerende fremlæggelse af oplysninger til virksomheden, hvor det også blev understreget, at den trods flere anmodninger blev nægtet adgang til oplysningerne om den pågældende joint venture-aftale, således at der ikke kunne foretages en vurdering af virkningerne heraf, f.eks. virkningerne af en potentiel fremtidig produktion. Der kan således endnu ikke drages konklusioner om virkningerne af det pågældende joint venture på nuværende tidspunkt. Ikke desto mindre har Kommissionen i øvrigt tilføjet, at påstandene vedrørende de potentielle virkninger af joint venture-selskabet på EU-markedet og Interpipe Groups påstande vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping er i stærk modstrid med hinanden, for så vidt angår Interpipes evne (eller mangel på samme) til at øge sin eksport til Unionen (42). |
| --- | --- |

(124)

Endelig anfægtede Interpipe Group Kommissionens analyse af en kommende joint venture-aftale med en af »de største EU-producenter«. Kommissionen uddybede sin analyse af dette spørgsmål i sin anden supplerende fremlæggelse af oplysninger til virksomheden. For det første fremgår det af de oplysninger, som Kommissionen råder over, at det kommende joint venture ikke er blevet godkendt af alle de berørte konkurrencemyndigheder. Det kan derfor ikke konkluderes på dette stadium, hvilke konsekvenser dette joint venture kan have på Interpipe Groups eksport af sømløse rør til Unionen. For det andet bekræftede Interpipe, at dette joint venture endnu ikke er blevet oprettet. For det tredje henviser Kommissionen til sin vurdering i den anden supplerende fremlæggelse af oplysninger til virksomheden, hvor det også blev understreget, at den trods flere anmodninger blev nægtet adgang til oplysningerne om den pågældende joint venture-aftale, således at der ikke kunne foretages en vurdering af virkningerne heraf, f.eks. virkningerne af en potentiel fremtidig produktion. Der kan således endnu ikke drages konklusioner om virkningerne af det pågældende joint venture på nuværende tidspunkt. Ikke desto mindre har Kommissionen i øvrigt tilføjet, at påstandene vedrørende de potentielle virkninger af joint venture-selskabet på EU-markedet og Interpipe Groups påstande vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping er i stærk modstrid med hinanden, for så vidt angår Interpipes evne (eller mangel på samme) til at øge sin eksport til Unionen (42).

42

3.3.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, hvis foranstaltningerne ophæves

Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, hvis foranstaltningerne ophæves

| (125) | I betragtning af: i) den fortsatte dumping i den nuværende undersøgelsesperiode fra begge lande, ii) den betydelige uudnyttede kapacitet (i alt mere end 800 000 ton) og iii) EU-markedets tiltrækningskraft konkluderede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for, at hvis foranstaltningerne bortfalder, vil dumpingimporten fra Ukraine og Rusland henholdsvis fortsat stige og på ny trænge ind på markedet i væsentlige mængder. |
| --- | --- |

(125)

I betragtning af: i) den fortsatte dumping i den nuværende undersøgelsesperiode fra begge lande, ii) den betydelige uudnyttede kapacitet (i alt mere end 800 000 ton) og iii) EU-markedets tiltrækningskraft konkluderede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for, at hvis foranstaltningerne bortfalder, vil dumpingimporten fra Ukraine og Rusland henholdsvis fortsat stige og på ny trænge ind på markedet i væsentlige mængder.

4.   EU-PRODUKTIONEN OG EU-ERHVERVSGRENEN

EU-PRODUKTIONEN OG EU-ERHVERVSGRENEN

| (126) | I den betragtede periode blev den samme vare fremstillet af 18 producenter i Unionen. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«. |
| --- | --- |

(126)

I den betragtede periode blev den samme vare fremstillet af 18 producenter i Unionen. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«.

| (127) | Alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i anmodningen, oplysninger indhentet fra EU-producenterne og ansøgeren før og efter procedurens indledning og spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(127)

Alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i anmodningen, oplysninger indhentet fra EU-producenterne og ansøgeren før og efter procedurens indledning og spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (128) | På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til at være på omkring 2,25 mio. ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette tal omfatter alle EU-producenternes produktion, både producenterne i stikprøven og de producenter, der ikke indgik i stikprøven, beregnet på grundlag af verificerede oplysninger, der blev indsendt af ansøgeren. |
| --- | --- |

(128)

På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til at være på omkring 2,25 mio. ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette tal omfatter alle EU-producenternes produktion, både producenterne i stikprøven og de producenter, der ikke indgik i stikprøven, beregnet på grundlag af verificerede oplysninger, der blev indsendt af ansøgeren.

| (129) | Som anført i betragtning 17 og 18 blev der udtaget en endelig stikprøve bestående af fire producenter ud af de 12 EU-producenter, som indsendte de ønskede oplysninger i forbindelse med stikprøveudtagningen forud for indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(129)

Som anført i betragtning 17 og 18 blev der udtaget en endelig stikprøve bestående af fire producenter ud af de 12 EU-producenter, som indsendte de ønskede oplysninger i forbindelse med stikprøveudtagningen forud for indledningen af undersøgelsen.

| (130) | De fire EU-producenter i stikprøven tegnede sig for 30 % af den samlede anslåede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode og 37 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet. Den endelige stikprøve betragtes derfor som repræsentativ for hele EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(130)

De fire EU-producenter i stikprøven tegnede sig for 30 % af den samlede anslåede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode og 37 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet. Den endelige stikprøve betragtes derfor som repræsentativ for hele EU-erhvervsgrenen.

5.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

5.1.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (131) | EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og den samlede import. EU-forbruget faldt samlet set med 10 % i den betragtede periode. Det laveste niveau var i 2016, nemlig et fald på 14 % i forhold til 2014. I den nuværende undersøgelsesperiode sås en moderat stigning i forbruget. | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbrug (ton) | 1 493 525 | 1 360 682 | 1 283 739 | 1 344 610 |
| Indeks | 100 | 91 | 86 | 90 |
| Kilde: Databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, anmodningen, spørgeskemabesvarelser. |

(131)

EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og den samlede import. EU-forbruget faldt samlet set med 10 % i den betragtede periode. Det laveste niveau var i 2016, nemlig et fald på 14 % i forhold til 2014. I den nuværende undersøgelsesperiode sås en moderat stigning i forbruget.

2014

2015

2016

NUP

Forbrug (ton)

1 493 525

1 360 682

1 283 739

1 344 610

Indeks

Indeks

100

100

91

91

86

86

90

90

Kilde: Databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, anmodningen, spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

5.2.   Import fra de pågældende lande

Import fra de pågældende lande

5.2.1.   Den pågældende imports mængde og markedsandel

Den pågældende imports mængde og markedsandel

| (132) | I den betragtede periode udviklede importen fra Rusland og Ukraine til Unionen sig, for så vidt angår mængde og markedsandele, som følger: | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusland |
| Mængde (ton) | 10 073 | 6 450 | 8 178 | 8 663 |
| Indeks | 100 | 64 | 81 | 86 |
| Markedsandel af EU-forbruget (%) | 0,7 | 0,5 | 0,6 | 0,6 |
| Indeks | 100 | 70 | 94 | 96 |
| Ukraine |
| Mængde (ton) | 70 608 | 77 314 | 77 550 | 80 711 |
| Indeks | 100 | 109 | 110 | 114 |
| Markedsandel af EU-forbruget (%) | 4,7 | 5,7 | 6,0 | 6,0 |
| Indeks | 100 | 120 | 128 | 127 |
| De to pågældende lande |
| Mængde (ton) | 80 681 | 83 764 | 85 729 | 89 373 |
| Indeks | 100 | 104 | 106 | 111 |
| Markedsandel af EU-forbruget (%) | 5,4 | 6,2 | 6,7 | 6,6 |
| Indeks | 100 | 114 | 124 | 123 |
| Kilde: Databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, anmodningen, spørgeskemabesvarelser. |

(132)

I den betragtede periode udviklede importen fra Rusland og Ukraine til Unionen sig, for så vidt angår mængde og markedsandele, som følger:

2014

2015

2016

NUP

Rusland

Mængde (ton)

10 073

6 450

8 178

8 663

Indeks

Indeks

100

100

64

64

81

81

86

86

Markedsandel af EU-forbruget (%)

0,7

0,5

0,6

0,6

Indeks

Indeks

100

100

70

70

94

94

96

96

Ukraine

Mængde (ton)

70 608

77 314

77 550

80 711

Indeks

Indeks

100

100

109

109

110

110

114

114

Markedsandel af EU-forbruget (%)

4,7

5,7

6,0

6,0

Indeks

Indeks

100

100

120

120

128

128

127

127

De to pågældende lande

Mængde (ton)

80 681

83 764

85 729

89 373

Indeks

Indeks

100

100

104

104

106

106

111

111

Markedsandel af EU-forbruget (%)

5,4

6,2

6,7

6,6

Indeks

Indeks

100

100

114

114

124

124

123

123

Kilde: Databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, anmodningen, spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (133) | Importmængden fra begge de pågældende lande steg med 11 % i den betragtede periode til trods for de gældende antidumpingforanstaltninger. Stigningen skyldtes udelukkende importen fra Ukraine, der steg med 14 % i den betragtede periode, mens importen fra Rusland faldt med 14 %. I samme periode steg deres fælles markedsandel med 23 %, hvilket igen skyldtes stigningen i importen fra Ukraine, hvis markedsandel steg med 27 % i den betragtede periode og udgjorde 6 % af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode, hvorimod markedsandelen for den russiske import faldt med 4 % og udgjorde 0,6 % af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette skal ses på baggrund af et faldende forbrug. |
| --- | --- |

(133)

Importmængden fra begge de pågældende lande steg med 11 % i den betragtede periode til trods for de gældende antidumpingforanstaltninger. Stigningen skyldtes udelukkende importen fra Ukraine, der steg med 14 % i den betragtede periode, mens importen fra Rusland faldt med 14 %. I samme periode steg deres fælles markedsandel med 23 %, hvilket igen skyldtes stigningen i importen fra Ukraine, hvis markedsandel steg med 27 % i den betragtede periode og udgjorde 6 % af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode, hvorimod markedsandelen for den russiske import faldt med 4 % og udgjorde 0,6 % af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette skal ses på baggrund af et faldende forbrug.

5.2.2.   Importpriser og prisunderbud

Importpriser og prisunderbud

| (134) | Tabellen herunder viser gennemsnitsprisen for import fra Rusland og Ukraine. Det skal understreges, at salgsprisen for importen fra de to pågældende lande ikke blot lå under EU-erhvervsgrenens priser i hele den betragtede periode, men også viste en markant nedadgående tendens i denne periode. | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitspris i EUR/ton for importen fra Rusland | 758 | 692 | 631 | 633 |
| Indeks | 100 | 91 | 83 | 83 |
| Gennemsnitspris i EUR/ton for importen fra Ukraine | 731 | 679 | 607 | 618 |
| Indeks | 100 | 93 | 83 | 85 |
| Kilde: Databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6. |

(134)

Tabellen herunder viser gennemsnitsprisen for import fra Rusland og Ukraine. Det skal understreges, at salgsprisen for importen fra de to pågældende lande ikke blot lå under EU-erhvervsgrenens priser i hele den betragtede periode, men også viste en markant nedadgående tendens i denne periode.

2014

2015

2016

NUP

Gennemsnitspris i EUR/ton for importen fra Rusland

758

692

631

633

Indeks

Indeks

100

100

91

91

83

83

83

83

Gennemsnitspris i EUR/ton for importen fra Ukraine

731

679

607

618

Indeks

Indeks

100

100

93

93

83

83

85

85

Kilde: Databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6.

Kilde:

| (135) | Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de russiske eksporterende producenter måtte prisunderbuddet for importen fra Rusland fastslås gennem importstatistikker opdelt på Taric-kode og ved at anvende oplysninger, der var indsamlet ud fra grundforordningens artikel 14, stk. 6. Prisunderbuddet for importen fra Ukraine blev fastslået ved at anvende priserne på eksport fra den samarbejdsvillige ukrainske eksporterende producent uden antidumpingtold. Cif-importpriserne blev opjusteret for omkostninger efter importen. Justeringen beløb sig til 2 EUR pr. ton i henhold til konklusionerne i den tidligere udløbsundersøgelse. Da de ikke forretningsmæssigt forbundne importører ikke samarbejdede i forbindelse med denne procedure, var der intet grundlag for at revurdere omfanget af denne justering. EU-erhvervsgrenens salgspriser udgøres af de stikprøveudtagne EU-producenters priser til deres uafhængige kunder, nedjusteret for leveringsomkostninger, rabatter og provisioner til et niveau ab fabrik. |
| --- | --- |

(135)

Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de russiske eksporterende producenter måtte prisunderbuddet for importen fra Rusland fastslås gennem importstatistikker opdelt på Taric-kode og ved at anvende oplysninger, der var indsamlet ud fra grundforordningens artikel 14, stk. 6. Prisunderbuddet for importen fra Ukraine blev fastslået ved at anvende priserne på eksport fra den samarbejdsvillige ukrainske eksporterende producent uden antidumpingtold. Cif-importpriserne blev opjusteret for omkostninger efter importen. Justeringen beløb sig til 2 EUR pr. ton i henhold til konklusionerne i den tidligere udløbsundersøgelse. Da de ikke forretningsmæssigt forbundne importører ikke samarbejdede i forbindelse med denne procedure, var der intet grundlag for at revurdere omfanget af denne justering. EU-erhvervsgrenens salgspriser udgøres af de stikprøveudtagne EU-producenters priser til deres uafhængige kunder, nedjusteret for leveringsomkostninger, rabatter og provisioner til et niveau ab fabrik.

| (136) | I den nuværende undersøgelsesperiode var underbudsmargenen for importen af sømløse rør hos den eneste samarbejdsvillige ukrainske eksporterende producent (som tegner sig for ca. 90 % af den ukrainske eksport til Unionen) på 28,9 %. |
| --- | --- |

(136)

I den nuværende undersøgelsesperiode var underbudsmargenen for importen af sømløse rør hos den eneste samarbejdsvillige ukrainske eksporterende producent (som tegner sig for ca. 90 % af den ukrainske eksport til Unionen) på 28,9 %.

| (137) | Hvad angår Rusland, blev der fastsat en underbudsmargen på 20,3 % på grundlag af en sammenligning af gennemsnitspriserne. Desuden viste en analyse af de russiske eksportpriser til andre tredjelandsmarkeder, at Rusland solgte til nogle af sine vigtigste eksportmarkeder til priser, der svarer til eller endda var lavere end priserne ved salg til Unionen, hvilket således styrkede konklusionen om, at de russiske prisers nuværende niveau underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet. |
| --- | --- |

(137)

Hvad angår Rusland, blev der fastsat en underbudsmargen på 20,3 % på grundlag af en sammenligning af gennemsnitspriserne. Desuden viste en analyse af de russiske eksportpriser til andre tredjelandsmarkeder, at Rusland solgte til nogle af sine vigtigste eksportmarkeder til priser, der svarer til eller endda var lavere end priserne ved salg til Unionen, hvilket således styrkede konklusionen om, at de russiske prisers nuværende niveau underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet.

| (138) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger påstod to russiske eksporterende producenter, at denne underbudsmargen ikke var repræsentativ, da deres eksport til Unionen angiveligt omfattede lavprisprodukter, mens EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg omfattede en væsentlig andel af avancerede produkter, nemlig OCTG-rør. Ifølge virksomhederne ville underbudsberegningen have resulteret i en helt anden margen, hvis man sammenlignede priserne på lignende varetyper. |
| --- | --- |

(138)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger påstod to russiske eksporterende producenter, at denne underbudsmargen ikke var repræsentativ, da deres eksport til Unionen angiveligt omfattede lavprisprodukter, mens EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg omfattede en væsentlig andel af avancerede produkter, nemlig OCTG-rør. Ifølge virksomhederne ville underbudsberegningen have resulteret i en helt anden margen, hvis man sammenlignede priserne på lignende varetyper.

| (139) | I den forbindelse skal det bemærkes, at Kommissionen ikke kunne foretage en prissammenligning varetype for varetype, da de russiske eksporterende producenter besluttede ikke at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen og ikke indsendte en spørgeskemabesvarelse, som ville have gjort det muligt for Kommissionen at foretage underbudsberegningerne under hensyntagen til påståede forskelle i varesortimentet i den russiske eksport og EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg. |
| --- | --- |

(139)

I den forbindelse skal det bemærkes, at Kommissionen ikke kunne foretage en prissammenligning varetype for varetype, da de russiske eksporterende producenter besluttede ikke at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen og ikke indsendte en spørgeskemabesvarelse, som ville have gjort det muligt for Kommissionen at foretage underbudsberegningerne under hensyntagen til påståede forskelle i varesortimentet i den russiske eksport og EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg.

5.3.   Andre lande, der er berørt af antidumpingforanstaltninger

Andre lande, der er berørt af antidumpingforanstaltninger

| (140) | Ifølge Eurostat-oplysninger faldt importmængden af sømløse rør af jern og stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina som defineret i artikel 1, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 926/2009 (43) med 34 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(140)

Ifølge Eurostat-oplysninger faldt importmængden af sømløse rør af jern og stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina som defineret i artikel 1, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 926/2009 (43) med 34 % i den betragtede periode.

43

| (141) | Markedsandelen for den kinesiske import faldt fra 5,7 % i 2014 til 4,2 % i NUP. |
| --- | --- |

(141)

Markedsandelen for den kinesiske import faldt fra 5,7 % i 2014 til 4,2 % i NUP.

5.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

5.4.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (142) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(142)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.

| (143) | Der blev, jf. betragtning 129, anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(143)

Der blev, jf. betragtning 129, anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.

| (144) | I forbindelse med skadesanalysen skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. I den henseende vurderes EU-erhvervsgrenens situation på baggrund af a) makroøkonomiske indikatorer, dvs. produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel og vækst, beskæftigelse, produktivitet, størrelse af den faktiske dumpingmargen og genrejsning fra tidligere dumping, og oplysningerne herom blev indsamlet for den samlede EU-erhvervsgren, og på baggrund af b) mikroøkonomiske indikatorer, dvs. gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at tilvejebringe kapital, lagerbeholdninger og arbejdskraftomkostninger, og oplysningerne herom blev indsamlet hos de stikprøveudtagne EU-producenter. |
| --- | --- |

(144)

I forbindelse med skadesanalysen skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. I den henseende vurderes EU-erhvervsgrenens situation på baggrund af a) makroøkonomiske indikatorer, dvs. produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel og vækst, beskæftigelse, produktivitet, størrelse af den faktiske dumpingmargen og genrejsning fra tidligere dumping, og oplysningerne herom blev indsamlet for den samlede EU-erhvervsgren, og på baggrund af b) mikroøkonomiske indikatorer, dvs. gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at tilvejebringe kapital, lagerbeholdninger og arbejdskraftomkostninger, og oplysningerne herom blev indsamlet hos de stikprøveudtagne EU-producenter.

| (145) | Alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i anmodningen, oplysninger indhentet fra EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning og spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter, blev anvendt til at fastsætte de makroøkonomiske indikatorer, herunder især oplysningerne om de EU-producenter, der ikke indgår i stikprøven. |
| --- | --- |

(145)

Alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i anmodningen, oplysninger indhentet fra EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning og spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter, blev anvendt til at fastsætte de makroøkonomiske indikatorer, herunder især oplysningerne om de EU-producenter, der ikke indgår i stikprøven.

| (146) | De mikroøkonomiske indikatorer blev fastlagt ud fra oplysninger, der er indsamlet fra spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven. |
| --- | --- |

(146)

De mikroøkonomiske indikatorer blev fastlagt ud fra oplysninger, der er indsamlet fra spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven.

5.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

a)   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (147) | Tendenserne for EU-produktionen, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig som følger i den betragtede periode: | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (ton) | 2 925 290 | 2 125 668 | 1 921 743 | 2 247 474 |
| Indeks | 100 | 73 | 66 | 77 |
| Produktionskapacitet (ton) | 4 658 456 | 4 658 456 | 4 540 036 | 4 541 932 |
| Indeks | 100 | 100 | 97 | 97 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 63 | 46 | 42 | 49 |
| Indeks | 100 | 73 | 67 | 79 |
| Kilde: Databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, anmodningen, spørgeskemabesvarelser. |

(147)

Tendenserne for EU-produktionen, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig som følger i den betragtede periode:

2014

2015

2016

NUP

Produktionsmængde (ton)

2 925 290

2 125 668

1 921 743

2 247 474

Indeks

Indeks

100

100

73

73

66

66

77

77

Produktionskapacitet (ton)

4 658 456

4 658 456

4 540 036

4 541 932

Indeks

Indeks

100

100

100

100

97

97

97

97

Kapacitetsudnyttelse (%)

63

46

42

49

Indeks

Indeks

100

100

73

73

67

67

79

79

Kilde: Databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, anmodningen, spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (148) | Produktionsmængden i Unionen faldt med 23 % i den betragtede periode. Idet produktionskapaciteten var næsten konstant (lille reduktion på 3 %) i denne periode, medførte faldet i produktionen en væsentlig reduktion i kapacitetsudnyttelsen på 14 procentpoint fra 63 % i 2014 til 49 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Kapacitetsudnyttelsen var rekordlav i 2015 og 2016 (hhv. 46 % og 42 %). I den nuværende undersøgelsesperiode steg produktionen og dermed kapacitetsudnyttelsen, men sidstnævnte var stadig under 50 %. |
| --- | --- |

(148)

Produktionsmængden i Unionen faldt med 23 % i den betragtede periode. Idet produktionskapaciteten var næsten konstant (lille reduktion på 3 %) i denne periode, medførte faldet i produktionen en væsentlig reduktion i kapacitetsudnyttelsen på 14 procentpoint fra 63 % i 2014 til 49 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Kapacitetsudnyttelsen var rekordlav i 2015 og 2016 (hhv. 46 % og 42 %). I den nuværende undersøgelsesperiode steg produktionen og dermed kapacitetsudnyttelsen, men sidstnævnte var stadig under 50 %.

b)   Salgsmængde, markedsandel og vækst

| (149) | EU-producenternes salg omfattede salg via forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Salget via forretningsmæssigt forbundne virksomheder tegnede sig i den betragtede periode for ca. 17 % af EU-forbruget. For så vidt disse salgsmængder efterfølgende videresælges til uafhængige kunder på EU-markedet, betragtes de dog stadig som en del af salget med henblik på at fastsætte udviklingen i EU-erhvervsgrenens salgsmængde, markedsandel og vækst. |
| --- | --- |

(149)

EU-producenternes salg omfattede salg via forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Salget via forretningsmæssigt forbundne virksomheder tegnede sig i den betragtede periode for ca. 17 % af EU-forbruget. For så vidt disse salgsmængder efterfølgende videresælges til uafhængige kunder på EU-markedet, betragtes de dog stadig som en del af salget med henblik på at fastsætte udviklingen i EU-erhvervsgrenens salgsmængde, markedsandel og vækst.

| (150) | Tendenserne for salgsmængde, markedsandel og vækst udviklede sig som følger i den betragtede periode: | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde (ton) | 1 213 764 | 1 096 745 | 1 038 252 | 1 095 231 |
| Indeks | 100 | 90 | 86 | 90 |
| Markedsandel (%) | 81,3 | 80,6 | 80,9 | 81,5 |
| Indeks | 100 | 99 | 100 | 100 |
| Kilde: Databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, anmodningen, spørgeskemabesvarelser. |

(150)

Tendenserne for salgsmængde, markedsandel og vækst udviklede sig som følger i den betragtede periode:

2014

2015

2016

NUP

Salgsmængde (ton)

1 213 764

1 096 745

1 038 252

1 095 231

Indeks

Indeks

100

100

90

90

86

86

90

90

Markedsandel (%)

81,3

80,6

80,9

81,5

Indeks

Indeks

100

100

99

99

100

100

100

100

Kilde: Databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, anmodningen, spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (151) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 10 % i den betragtede periode. Denne udvikling fulgte udviklingen i forbruget, så det lykkedes EU-erhvervsgrenen at bevare sin markedsandel på ca. 81 % i hele den betragtede periode. Dette blev imidlertid opnået gennem en markant nedgang i salgspriserne og førte til en forværring af de finansielle indikatorer som uddybet herunder. |
| --- | --- |

(151)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 10 % i den betragtede periode. Denne udvikling fulgte udviklingen i forbruget, så det lykkedes EU-erhvervsgrenen at bevare sin markedsandel på ca. 81 % i hele den betragtede periode. Dette blev imidlertid opnået gennem en markant nedgang i salgspriserne og førte til en forværring af de finansielle indikatorer som uddybet herunder.

c)   Beskæftigelse og produktivitet

| (152) | I tråd med faldet i produktionen og salget blev det konstateret, at EU-erhvervsgrenens beskæftigelsesniveau ligeledes faldt med 18 % mellem 2014 og den nuværende undersøgelsesperiode. Faldet i beskæftigelsen førte dog ikke til øget produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, da faldet i produktionsmængden i den betragtede periode var mere markant end faldet i beskæftigelsen. Der sås kun en lille forbedring i produktivitetsindikatoren i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket hang sammen med en stigning i produktionen i forhold til 2016, samtidig med at beskæftigelsen forblev stabil efter et fald i 2015. | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 15 830 | 14 209 | 12 928 | 12 941 |
| Indeks | 100 | 90 | 82 | 82 |
| Produktivitet (ton/ansat) | 184,8 | 149,6 | 148,6 | 173,7 |
| Indeks | 100 | 81 | 80 | 94 |
| Kilde: Anmodningen, spørgeskemabesvarelser. |

(152)

I tråd med faldet i produktionen og salget blev det konstateret, at EU-erhvervsgrenens beskæftigelsesniveau ligeledes faldt med 18 % mellem 2014 og den nuværende undersøgelsesperiode. Faldet i beskæftigelsen førte dog ikke til øget produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, da faldet i produktionsmængden i den betragtede periode var mere markant end faldet i beskæftigelsen. Der sås kun en lille forbedring i produktivitetsindikatoren i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket hang sammen med en stigning i produktionen i forhold til 2016, samtidig med at beskæftigelsen forblev stabil efter et fald i 2015.

2014

2015

2016

NUP

Antal ansatte

15 830

14 209

12 928

12 941

Indeks

Indeks

100

100

90

90

82

82

82

82

Produktivitet (ton/ansat)

184,8

149,6

148,6

173,7

Indeks

Indeks

100

100

81

81

80

80

94

94

Kilde: Anmodningen, spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

d)   Dumpingmargenens faktiske størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (153) | Den dumpingmargen, der konstateredes for importen fra Ukraine, er betydelig (jf. betragtning 90). I betragtning af mængden af, markedsandelen for og priserne på dumpingimporten fra Ukraine, som behandlet ovenfor, kan den faktiske dumpingmargens virkning for EU-erhvervsgrenen ikke anses for ubetydelig. Vedvarende illoyal priskonkurrence fra ukrainske eksportører gjorde det umuligt for EU-erhvervsgrenen at genrejse sig efter tidligere dumping. |
| --- | --- |

(153)

Den dumpingmargen, der konstateredes for importen fra Ukraine, er betydelig (jf. betragtning 90). I betragtning af mængden af, markedsandelen for og priserne på dumpingimporten fra Ukraine, som behandlet ovenfor, kan den faktiske dumpingmargens virkning for EU-erhvervsgrenen ikke anses for ubetydelig. Vedvarende illoyal priskonkurrence fra ukrainske eksportører gjorde det umuligt for EU-erhvervsgrenen at genrejse sig efter tidligere dumping.

5.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

a)   Gennemsnitlige enhedssalgspriser på EU-markedet og enhedsproduktionsomkostninger

| (154) | De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med 19 % fra 2014 til den nuværende undersøgelsesperiode. Prisfaldet afspejler en generel nedadgående tendens for priserne på de vigtigste råvarer samt forsøg på at omstrukturere omkostningerne, hvilket medførte en omkostningsreduktion hos EU-producenterne. På grund af det yderligere pristryk i den betragtede periode fra de russiske og ukrainske eksportører, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, kunne EU-producenterne ikke drage fordel af de reducerede omkostninger, da de for at bevare deres markedsandele måtte foretage en større prisnedsættelse, end reduktionen af omkostningerne gav mulighed for. |
| --- | --- |

(154)

De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med 19 % fra 2014 til den nuværende undersøgelsesperiode. Prisfaldet afspejler en generel nedadgående tendens for priserne på de vigtigste råvarer samt forsøg på at omstrukturere omkostningerne, hvilket medførte en omkostningsreduktion hos EU-producenterne. På grund af det yderligere pristryk i den betragtede periode fra de russiske og ukrainske eksportører, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, kunne EU-producenterne ikke drage fordel af de reducerede omkostninger, da de for at bevare deres markedsandele måtte foretage en større prisnedsættelse, end reduktionen af omkostningerne gav mulighed for.

| (155) | I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens omkostninger med 9 %, hvilket var meget mindre end prisfaldet. Som følge heraf forværredes EU-erhvervsgrenens rentabilitet betydeligt i den betragtede periode. | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR/ton) | 1 024 | 977 | 844 | 832 |
| Indeks | 100 | 95 | 82 | 81 |
| Enhedsomkostninger for solgte varer (EUR/ton) | 944 | 1 037 | 932 | 858 |
| Indeks | 100 | 110 | 99 | 91 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(155)

I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens omkostninger med 9 %, hvilket var meget mindre end prisfaldet. Som følge heraf forværredes EU-erhvervsgrenens rentabilitet betydeligt i den betragtede periode.

2014

2015

2016

NUP

Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR/ton)

1 024

977

844

832

Indeks

Indeks

100

100

95

95

82

82

81

81

Enhedsomkostninger for solgte varer (EUR/ton)

944

1 037

932

858

Indeks

Indeks

100

100

110

110

99

99

91

91

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

b)   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (156) | I den betragtede periode udviklede EU-producenternes likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital sig som følger: | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 6,2 | – 4,0 | – 8,2 | – 6,0 |
| Likviditet (EUR) | 33 622 691 | 20 584 055 | – 5 190 651 | – 5 153 970 |
| Indeks | 100 | 61 | – 15 | – 15 |
| Investeringer (EUR) | 70 668 341 | 49 594 481 | 31 073 864 | 25 325 867 |
| Indeks | 100 | 70 | 44 | 36 |
| Investeringsafkast (%) | 5,5 | – 2,9 | – 5,3 | – 4,1 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(156)

I den betragtede periode udviklede EU-producenternes likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital sig som følger:

2014

2015

2016

NUP

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

6,2

– 4,0

– 8,2

– 6,0

Likviditet (EUR)

33 622 691

20 584 055

– 5 190 651

– 5 153 970

Indeks

Indeks

100

100

61

61

– 15

– 15

– 15

– 15

Investeringer (EUR)

70 668 341

49 594 481

31 073 864

25 325 867

Indeks

Indeks

100

100

70

70

44

44

36

36

Investeringsafkast (%)

5,5

– 2,9

– 5,3

– 4,1

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (157) | Rentabiliteten for de stikprøveudtagne EU-producenter udtrykkes som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af dette salg. EU-producenterne i stikprøven var, jf. betragtning 155, rentable i 2014, men blev tabsgivende fra 2015. I løbet af den betragtede periode faldt rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven fra en fortjeneste på 6 % til et tab på 6 %. |
| --- | --- |

(157)

Rentabiliteten for de stikprøveudtagne EU-producenter udtrykkes som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af dette salg. EU-producenterne i stikprøven var, jf. betragtning 155, rentable i 2014, men blev tabsgivende fra 2015. I løbet af den betragtede periode faldt rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven fra en fortjeneste på 6 % til et tab på 6 %.

| (158) | Likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, var positiv i 2014-2015, men blev derefter negativ i 2016 og i den nuværende undersøgelsesperiode som følge af den faldende tendens i rentabiliteten. |
| --- | --- |

(158)

Likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, var positiv i 2014-2015, men blev derefter negativ i 2016 og i den nuværende undersøgelsesperiode som følge af den faldende tendens i rentabiliteten.

| (159) | EU-producenterne var stadig i stand til at investere i hele den betragtede periode, men udviklingen i rentabiliteten og likviditeten havde også en negativ indvirkning på investeringerne, som i den betragtede periode faldt med 64 %. Desuden har investeringsafkastet været negativt siden 2015 og fulgt udviklingen i rentabiliteten. |
| --- | --- |

(159)

EU-producenterne var stadig i stand til at investere i hele den betragtede periode, men udviklingen i rentabiliteten og likviditeten havde også en negativ indvirkning på investeringerne, som i den betragtede periode faldt med 64 %. Desuden har investeringsafkastet været negativt siden 2015 og fulgt udviklingen i rentabiliteten.

| (160) | Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at de stikprøveudtagne EU-producenters økonomiske resultater var negative i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(160)

Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at de stikprøveudtagne EU-producenters økonomiske resultater var negative i den nuværende undersøgelsesperiode.

c)   Lagerbeholdninger

| (161) | Lagerbeholdningerne hos de stikprøveudtagne EU-producenter faldt med 21 % i den betragtede periode. Forholdet mellem lagerbeholdninger og produktionsmængden var dog stabilt i den betragtede periode (ca. 3 %). Udviklingen i lagerbeholdningerne fulgte udviklingen i produktionen. I denne undersøgelse er denne indikator dog ikke af stor betydning for vurderingen af EU-producenternes økonomiske situation, da sømløse rør normalt fremstilles på bestilling. | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 87 502 | 51 661 | 53 858 | 68 982 |
| Indeks | 100 | 59 | 62 | 79 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(161)

Lagerbeholdningerne hos de stikprøveudtagne EU-producenter faldt med 21 % i den betragtede periode. Forholdet mellem lagerbeholdninger og produktionsmængden var dog stabilt i den betragtede periode (ca. 3 %). Udviklingen i lagerbeholdningerne fulgte udviklingen i produktionen. I denne undersøgelse er denne indikator dog ikke af stor betydning for vurderingen af EU-producenternes økonomiske situation, da sømløse rør normalt fremstilles på bestilling.

2014

2015

2016

NUP

Slutlagre (ton)

87 502

51 661

53 858

68 982

Indeks

Indeks

100

100

59

59

62

62

79

79

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

d)   Arbejdskraftomkostninger

| (162) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven faldt lidt i den betragtede periode som led i EU-erhvervsgrenens forsøg på at omstrukturere sine omkostninger. Denne indikator er af særlig betydning, da arbejdskraftomkostningerne udgør over 25 % af omkostningerne ved produktionen af sømløse rør. | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 53 628 | 58 653 | 51 161 | 50 437 |
| Indeks | 100 | 109 | 95 | 94 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(162)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven faldt lidt i den betragtede periode som led i EU-erhvervsgrenens forsøg på at omstrukturere sine omkostninger. Denne indikator er af særlig betydning, da arbejdskraftomkostningerne udgør over 25 % af omkostningerne ved produktionen af sømløse rør.

2014

2015

2016

NUP

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

53 628

58 653

51 161

50 437

Indeks

Indeks

100

100

109

109

95

95

94

94

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

5.5.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade

Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade

| (163) | På baggrund af betragtning 131-162 konkluderes det, at EU-producenterne var i en mindre gunstig situation i den nuværende undersøgelsesperiode end i 2014, og at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(163)

På baggrund af betragtning 131-162 konkluderes det, at EU-producenterne var i en mindre gunstig situation i den nuværende undersøgelsesperiode end i 2014, og at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

| (164) | Undersøgelsen viste en forværring i de fleste skadesindikatorer i den betragtede periode. Salgsmængden faldt med 10 %, produktionsmængden med 23 % og kapacitetsudnyttelsen faldt fra 63 % til 49 %. Selv om EU-erhvervsgrenen var i stand til at fastholde sin markedsandel på ca. 81 %, skete dette på bekostning af dens rentabilitet. EU-salgspriserne faldt nemlig markant (– 19 %). Trods bestræbelserne på at nedbringe produktionsomkostningerne (nedgang på 9 %) blev EU-erhvervsgrenen tabsgivende fra 2015. Mellem 2014 (fortjeneste på 6,2 %) og den nuværende undersøgelsesperiode (tab på 6 %) faldt rentabiliteten med 12,2 procentpoint. De finansielle indikatorer som f.eks. likviditeten og investeringsafkastet ændrede sig også fra at være positive i 2014 til at være negative i de efterfølgende år og i den nuværende undersøgelsesperiode. I den samme periode faldt investeringerne med 64 %. |
| --- | --- |

(164)

Undersøgelsen viste en forværring i de fleste skadesindikatorer i den betragtede periode. Salgsmængden faldt med 10 %, produktionsmængden med 23 % og kapacitetsudnyttelsen faldt fra 63 % til 49 %. Selv om EU-erhvervsgrenen var i stand til at fastholde sin markedsandel på ca. 81 %, skete dette på bekostning af dens rentabilitet. EU-salgspriserne faldt nemlig markant (– 19 %). Trods bestræbelserne på at nedbringe produktionsomkostningerne (nedgang på 9 %) blev EU-erhvervsgrenen tabsgivende fra 2015. Mellem 2014 (fortjeneste på 6,2 %) og den nuværende undersøgelsesperiode (tab på 6 %) faldt rentabiliteten med 12,2 procentpoint. De finansielle indikatorer som f.eks. likviditeten og investeringsafkastet ændrede sig også fra at være positive i 2014 til at være negative i de efterfølgende år og i den nuværende undersøgelsesperiode. I den samme periode faldt investeringerne med 64 %.

| (165) | Den fortsatte skade skyldes en række faktorer såsom faldet i EU-forbruget og faldet i eksportsalget. Derudover var der et pristryk på EU-priserne fra dumpingimporten. Ukraine øgede nemlig sin eksport til Unionen med 14 % til lave dumpingpriser og øgede sin markedsandel med 27 % i løbet af den betragtede periode. Den eneste ukrainske eksportør underbød EU-priserne med næsten 30 %. I denne meget kapitalintensive industri havde et fald i produktionsmængden kombineret med et pristryk negative virkninger for rentabiliteten. |
| --- | --- |

(165)

Den fortsatte skade skyldes en række faktorer såsom faldet i EU-forbruget og faldet i eksportsalget. Derudover var der et pristryk på EU-priserne fra dumpingimporten. Ukraine øgede nemlig sin eksport til Unionen med 14 % til lave dumpingpriser og øgede sin markedsandel med 27 % i løbet af den betragtede periode. Den eneste ukrainske eksportør underbød EU-priserne med næsten 30 %. I denne meget kapitalintensive industri havde et fald i produktionsmængden kombineret med et pristryk negative virkninger for rentabiliteten.

| (166) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremførte Ukraines regering og to russiske eksporterende producenter adskillige faktorer, der burde have være taget i betragtning som andre faktorer i analysen af årsagssammenhængen mellem EU-erhvervsgrenens skadevoldende situation og importen fra de pågældende lande. Disse faktorer var angiveligt et faldende EU-forbrug, den indenlandske konkurrence mellem EU-producenterne, EU-producenternes utilfredsstillende eksportresultater, overkapacitet og høje faste omkostninger for EU-virksomhederne og importen fra Hviderusland. |
| --- | --- |

(166)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremførte Ukraines regering og to russiske eksporterende producenter adskillige faktorer, der burde have være taget i betragtning som andre faktorer i analysen af årsagssammenhængen mellem EU-erhvervsgrenens skadevoldende situation og importen fra de pågældende lande. Disse faktorer var angiveligt et faldende EU-forbrug, den indenlandske konkurrence mellem EU-producenterne, EU-producenternes utilfredsstillende eksportresultater, overkapacitet og høje faste omkostninger for EU-virksomhederne og importen fra Hviderusland.

| (167) | Den fortsatte skade skyldes en række faktorer, jf. betragtning 165. Ud over faldet i forbruget, faldet i eksportsalget og dumpingimporten spillede ingen andre faktorer en væsentlig rolle. Den lave kapacitetsudnyttelse afspejler snarere et fald i produktionen end en situation med overkapacitet, og importen fra andre tredjelande faldt samlet set. Desuden var EU-erhvervsgrenens markedsandel også forholdsvis stabil i den nuværende undersøgelsesperiode. Påstanden om konkurrence mellem EU-producenterne blev ikke dokumenteret. Den bygger alene på den kendsgerning, at stikprøven af EU-producenter kun tegnede sig for 30 % af EU-produktionen, og at konkurrencen mellem virksomhederne i og uden for stikprøven derfor bør undersøges. Denne påstand må afvises, da den er i modstrid med rationalet i anvendelsen af stikprøver. Kommissionen undersøgte situationen for alle EU-producenter, men begrænsede — i betragtning af det store antal producenter — sin undersøgelse af visse faktorer til en stikprøve, som er repræsentativ for den samlede EU-erhvervsgren. Det er derfor ikke nødvendigt at undersøge virkningen af de producenter, der ikke indgik i stikprøven, på de virksomheder, der indgik i stikprøven. |
| --- | --- |

(167)

Den fortsatte skade skyldes en række faktorer, jf. betragtning 165. Ud over faldet i forbruget, faldet i eksportsalget og dumpingimporten spillede ingen andre faktorer en væsentlig rolle. Den lave kapacitetsudnyttelse afspejler snarere et fald i produktionen end en situation med overkapacitet, og importen fra andre tredjelande faldt samlet set. Desuden var EU-erhvervsgrenens markedsandel også forholdsvis stabil i den nuværende undersøgelsesperiode. Påstanden om konkurrence mellem EU-producenterne blev ikke dokumenteret. Den bygger alene på den kendsgerning, at stikprøven af EU-producenter kun tegnede sig for 30 % af EU-produktionen, og at konkurrencen mellem virksomhederne i og uden for stikprøven derfor bør undersøges. Denne påstand må afvises, da den er i modstrid med rationalet i anvendelsen af stikprøver. Kommissionen undersøgte situationen for alle EU-producenter, men begrænsede — i betragtning af det store antal producenter — sin undersøgelse af visse faktorer til en stikprøve, som er repræsentativ for den samlede EU-erhvervsgren. Det er derfor ikke nødvendigt at undersøge virkningen af de producenter, der ikke indgik i stikprøven, på de virksomheder, der indgik i stikprøven.

| (168) | Under alle omstændigheder fokuserer konklusionen om skade i denne sag navnlig på den sandsynlige virkning for EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne ophæves, jf. nedenfor. |
| --- | --- |

(168)

Under alle omstændigheder fokuserer konklusionen om skade i denne sag navnlig på den sandsynlige virkning for EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne ophæves, jf. nedenfor.

| (169) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremførte Ukraines regering og en af de ukrainske eksporterende producenter, at den ukrainske eksports andel af EU-forbruget kun var på 6 % og ikke kunne forventes at stige i fremtiden som følge af forbruget på hjemmemarkedet i Ukraine og en betydelig diversificering af den ukrainske eksport til nye markeder. |
| --- | --- |

(169)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremførte Ukraines regering og en af de ukrainske eksporterende producenter, at den ukrainske eksports andel af EU-forbruget kun var på 6 % og ikke kunne forventes at stige i fremtiden som følge af forbruget på hjemmemarkedet i Ukraine og en betydelig diversificering af den ukrainske eksport til nye markeder.

| (170) | Som reaktion på dette punkt bør det understreges, at den nuværende markedsandel på 6 % allerede er en årsag til EU-erhvervsgrenens skade, navnlig under hensyntagen til det betydelige prisunderbud. Det bør også bemærkes, at stigningen i de ukrainske importmængder i den betragtede periode fandt sted på trods af de gældende antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(170)

Som reaktion på dette punkt bør det understreges, at den nuværende markedsandel på 6 % allerede er en årsag til EU-erhvervsgrenens skade, navnlig under hensyntagen til det betydelige prisunderbud. Det bør også bemærkes, at stigningen i de ukrainske importmængder i den betragtede periode fandt sted på trods af de gældende antidumpingforanstaltninger.

| (171) | En af de ukrainske eksporterende producenter støttede også delvis bemærkningerne fra Ukraines regering og hævdede endvidere, at Kommissionen i sin analyse af fornyet skade burde have taget hensyn til den joint venture-aftale, der er indgået mellem den ukrainske eksporterende producent og en af de største EU-producenter af den pågældende vare. Ifølge den ukrainske producent vil denne joint venture-aftale få en væsentlig indflydelse på virksomhedens fremtidige eksportmængde til Unionen, distributionskanaler og prisfastsættelse. |
| --- | --- |

(171)

En af de ukrainske eksporterende producenter støttede også delvis bemærkningerne fra Ukraines regering og hævdede endvidere, at Kommissionen i sin analyse af fornyet skade burde have taget hensyn til den joint venture-aftale, der er indgået mellem den ukrainske eksporterende producent og en af de største EU-producenter af den pågældende vare. Ifølge den ukrainske producent vil denne joint venture-aftale få en væsentlig indflydelse på virksomhedens fremtidige eksportmængde til Unionen, distributionskanaler og prisfastsættelse.

| (172) | Kommissionen henviser til sin afvisning i betragtning 124. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen henviser til sin afvisning i betragtning 124.

| (173) | Rusland eksporterede kun en begrænset mængde til Unionen, men det blev konstateret, at de russiske priser også underbød EU-priserne. Der blev i betragtning 50-68 gennemført en analyse af de eksportmængder, der med sandsynlighed vil komme fra dette land i fremtiden, hvis foranstaltningerne ophæves. Analysen viste, at importen fra Rusland sandsynligvis vil stige til niveauer, der klart overstiger niveauerne i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(173)

Rusland eksporterede kun en begrænset mængde til Unionen, men det blev konstateret, at de russiske priser også underbød EU-priserne. Der blev i betragtning 50-68 gennemført en analyse af de eksportmængder, der med sandsynlighed vil komme fra dette land i fremtiden, hvis foranstaltningerne ophæves. Analysen viste, at importen fra Rusland sandsynligvis vil stige til niveauer, der klart overstiger niveauerne i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (174) | Som det fremgår af betragtning 53 og 93 har begge lande en væsentlig uudnyttet kapacitet og vil på grund af EU-markedets tiltrækningskraft, for så vidt angår mængder og priser, sandsynligvis øge lavprisimporten, hvis foranstaltningerne ophæves. EU-markedets tiltrækningskraft vil, jf. betragtning 56 og 108, sandsynligvis øges som følge af den told på 25 %, som USA indførte i marts 2018 på import af stålprodukter, herunder sømløse rør. USA er et af de største eksportmarkeder for Rusland og Ukraine, og EU-markedet er et oplagt mål for i hvert fald en del af de mængder, der ikke længere kan sælges i USA. |
| --- | --- |

(174)

Som det fremgår af betragtning 53 og 93 har begge lande en væsentlig uudnyttet kapacitet og vil på grund af EU-markedets tiltrækningskraft, for så vidt angår mængder og priser, sandsynligvis øge lavprisimporten, hvis foranstaltningerne ophæves. EU-markedets tiltrækningskraft vil, jf. betragtning 56 og 108, sandsynligvis øges som følge af den told på 25 %, som USA indførte i marts 2018 på import af stålprodukter, herunder sømløse rør. USA er et af de største eksportmarkeder for Rusland og Ukraine, og EU-markedet er et oplagt mål for i hvert fald en del af de mængder, der ikke længere kan sælges i USA.

| (175) | EU-erhvervsgrenen befinder sig stadig i en sårbar situation, og dens situation vil blive endnu vanskeligere, hvis foranstaltningerne ophæves. Dumpingimporten til lave priser fra Ukraine vil fortsat øges, og den russiske dumpingimport vil sandsynligvis forekomme i betydelige mængder, hvilket vil medføre yderligere pristryk og tab af salg på EU-markedet. |
| --- | --- |

(175)

EU-erhvervsgrenen befinder sig stadig i en sårbar situation, og dens situation vil blive endnu vanskeligere, hvis foranstaltningerne ophæves. Dumpingimporten til lave priser fra Ukraine vil fortsat øges, og den russiske dumpingimport vil sandsynligvis forekomme i betydelige mængder, hvilket vil medføre yderligere pristryk og tab af salg på EU-markedet.

6.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

6.1.   Indledning

Indledning

| (176) | Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger over for Rusland og Ukraine. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Det bør erindres, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at vedtage foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse, som analyserer en situation, hvor der allerede er blevet indført antidumpingforanstaltninger, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative indvirkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(176)

Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger over for Rusland og Ukraine. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Det bør erindres, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at vedtage foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse, som analyserer en situation, hvor der allerede er blevet indført antidumpingforanstaltninger, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative indvirkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.

| (177) | På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger over for importen med oprindelse i Rusland og Ukraine i dette særlige tilfælde. |
| --- | --- |

(177)

På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger over for importen med oprindelse i Rusland og Ukraine i dette særlige tilfælde.

6.2.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (178) | For så vidt angår Unionens interesser, er det klart, at den allerede skrøbelige økonomiske situation i EU-erhvervsgrenen, som i dag omfatter 13 000 arbejdspladser i stålsektoren i forbindelse med den pågældende vare, vil blive yderligere forværret, hvis foranstaltningerne ophæves |
| --- | --- |

(178)

For så vidt angår Unionens interesser, er det klart, at den allerede skrøbelige økonomiske situation i EU-erhvervsgrenen, som i dag omfatter 13 000 arbejdspladser i stålsektoren i forbindelse med den pågældende vare, vil blive yderligere forværret, hvis foranstaltningerne ophæves

6.3.   Importørernes og brugernes interesser

Importørernes og brugernes interesser

| (179) | Ingen importører og brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, selv om alle kendte importører og brugere (over 70 virksomheder) blev underrettet om indledningen af proceduren og muligheden for at samarbejde som en interesseret part. |
| --- | --- |

(179)

Ingen importører og brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, selv om alle kendte importører og brugere (over 70 virksomheder) blev underrettet om indledningen af proceduren og muligheden for at samarbejde som en interesseret part.

| (180) | Ifølge resultaterne af den tidligere udløbsundersøgelse indkøber importørerne hos forskellige leverandører fra mange forskellige lande, og virkningen af en fortsættelse af foranstaltningerne over for importen fra Rusland og Ukraine er derfor begrænset. Det blev også konstateret, at importørerne har formået at forblive rentable, selv om foranstaltningerne har været gældende i flere år. |
| --- | --- |

(180)

Ifølge resultaterne af den tidligere udløbsundersøgelse indkøber importørerne hos forskellige leverandører fra mange forskellige lande, og virkningen af en fortsættelse af foranstaltningerne over for importen fra Rusland og Ukraine er derfor begrænset. Det blev også konstateret, at importørerne har formået at forblive rentable, selv om foranstaltningerne har været gældende i flere år.

| (181) | Hvad angår brugerne, ser det på grundlag af resultaterne fra den foregående udløbsundersøgelse og foreliggende oplysninger ud til, at sømløse rør kun udgør en lille del af deres produktionsomkostninger. Sømløse rør anvendes i forbindelse med større projekter (kedler, rørledninger, byggeri og anlæg), og de udgør kun en begrænset del af helheden. Derfor forventes den eventuelle virkning af en fortsættelse af foranstaltningerne ikke af større betydning for brugerne. |
| --- | --- |

(181)

Hvad angår brugerne, ser det på grundlag af resultaterne fra den foregående udløbsundersøgelse og foreliggende oplysninger ud til, at sømløse rør kun udgør en lille del af deres produktionsomkostninger. Sømløse rør anvendes i forbindelse med større projekter (kedler, rørledninger, byggeri og anlæg), og de udgør kun en begrænset del af helheden. Derfor forventes den eventuelle virkning af en fortsættelse af foranstaltningerne ikke af større betydning for brugerne.

| (182) | På grund af manglende samarbejdsvilje hos de pågældende virksomheder foreligger der ikke nogen verificerbare data og oplysninger, der viser, at den generelle situation har ændret sig. |
| --- | --- |

(182)

På grund af manglende samarbejdsvilje hos de pågældende virksomheder foreligger der ikke nogen verificerbare data og oplysninger, der viser, at den generelle situation har ændret sig.

6.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (183) | I betragtning af ovennævnte konkluderes det, at der ikke findes tvingende grunde til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(183)

I betragtning af ovennævnte konkluderes det, at der ikke findes tvingende grunde til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.

| (184) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremførte to russiske eksporterende producenter, at opretholdelsen af foranstaltningerne ville få en negativ indvirkning på en række forbrugere i Unionen (brugere) og begrænse konkurrencen i Unionen. Derfor opfordrede de pågældende interesserede parter Kommissionen til at overveje at forlænge foranstaltningerne for en periode på højst to år. |
| --- | --- |

(184)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremførte to russiske eksporterende producenter, at opretholdelsen af foranstaltningerne ville få en negativ indvirkning på en række forbrugere i Unionen (brugere) og begrænse konkurrencen i Unionen. Derfor opfordrede de pågældende interesserede parter Kommissionen til at overveje at forlænge foranstaltningerne for en periode på højst to år.

| (185) | Kommissionen undersøgte, om forslaget om en begrænset forlængelse af foranstaltningerne ville være i Unionens interesse. Det bør i den forbindelse erindres, at undersøgelsen af Unionens interesser i forbindelse med antidumpingundersøgelser følger en streng procedure, som fordrer en afvejning af de involverede interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, brugeres og forbrugeres interesser, og en vurdering af komplicerede juridiske, økonomiske og politiske faktorer (44). Kommissionen mindede om, at vurderingen af Unionens interesser for så vidt angår EU-erhvervsgrenen viste, at EU-erhvervsgrenens allerede skrøbelige økonomiske situation vil forværres yderligere, hvis foranstaltningerne ophæves. Kommissionen bemærkede også, at ingen importører og brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, eller indsendte bemærkninger om, at de ville blive negativt påvirket af forlængelse af de gældende foranstaltninger. Der er således intet bevis for, at en begrænsning af anvendelsen af foranstaltningerne til to år ville være mere i Unionens interesse end anvendelsen af foranstaltningerne for den fulde femårsperiode, som omhandlet i grundforordningens artikel 11, stk. 2. På dette grundlag afviste Kommissionen de to russiske eksporterende producenters påstand. |
| --- | --- |

(185)

Kommissionen undersøgte, om forslaget om en begrænset forlængelse af foranstaltningerne ville være i Unionens interesse. Det bør i den forbindelse erindres, at undersøgelsen af Unionens interesser i forbindelse med antidumpingundersøgelser følger en streng procedure, som fordrer en afvejning af de involverede interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, brugeres og forbrugeres interesser, og en vurdering af komplicerede juridiske, økonomiske og politiske faktorer (44). Kommissionen mindede om, at vurderingen af Unionens interesser for så vidt angår EU-erhvervsgrenen viste, at EU-erhvervsgrenens allerede skrøbelige økonomiske situation vil forværres yderligere, hvis foranstaltningerne ophæves. Kommissionen bemærkede også, at ingen importører og brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, eller indsendte bemærkninger om, at de ville blive negativt påvirket af forlængelse af de gældende foranstaltninger. Der er således intet bevis for, at en begrænsning af anvendelsen af foranstaltningerne til to år ville være mere i Unionens interesse end anvendelsen af foranstaltningerne for den fulde femårsperiode, som omhandlet i grundforordningens artikel 11, stk. 2. På dette grundlag afviste Kommissionen de to russiske eksporterende producenters påstand.

44

7.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (186) | Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af sømløse rør med oprindelse i Rusland og Ukraine bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(186)

Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af sømløse rør med oprindelse i Rusland og Ukraine bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

| (187) | De berørte parter blev informeret om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at Kommissionen påtænker at indføre den pågældende antidumpingtold, og fik mulighed for at fremsætte bemærkninger. De modtagne bemærkninger var ikke af en sådan art, at de kunne ændre ved ovennævnte konklusioner. |
| --- | --- |

(187)

De berørte parter blev informeret om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at Kommissionen påtænker at indføre den pågældende antidumpingtold, og fik mulighed for at fremsætte bemærkninger. De modtagne bemærkninger var ikke af en sådan art, at de kunne ændre ved ovennævnte konklusioner.

| (188) | Det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 har ikke afgivet udtalelse — |
| --- | --- |

(188)

Det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 har ikke afgivet udtalelse —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser foretaget af International Institute of Welding (45), som normalt tariferes under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93 (46) (Taric-kode 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 og 7304599320) og med oprindelse i Rusland og Ukraine.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:

| Land | Virksomhed | Antidumpingtold
  (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Rusland | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant og Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 | A741 |
| OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe
  Plant og OAO Seversky Tube Works | 28,7 | A859 |
| Alle andre virksomheder | 35,8 | A999 |
| Ukraine | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 | A742 |
| LLC Interpipe Niko Tube og OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) | 13,8 | A743 |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 | A744 |
| Alle andre virksomheder | 25,7 | A999 |

Land

Virksomhed

Antidumpingtold

(%)

Taric-tillægskode

Rusland

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant og Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1

A741

OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe

Plant og OAO Seversky Tube Works

28,7

A859

Alle andre virksomheder

35,8

A999

Ukraine

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3

A742

LLC Interpipe Niko Tube og OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)

13,8

A743

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7

A744

Alle andre virksomheder

25,7

A999

3.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 2320/97 af 17. november 1997 om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Ungarn, Polen, Rusland, Tjekkiet, Rumænien og Slovakiet, om ophævelse af forordning (EØF) nr. 1189/93 og om afslutning af proceduren vedrørende import af den pågældende vare med oprindelse i Kroatien (EFT L 322 af 25.11.1997, s. 1).

2

(3)  Kommissionens afgørelse af 22. december 1999 om godtagelse af tilsagn i forbindelse med den fornyede undersøgelse af antidumpingtolden vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland (EFT L 23 af 28.1.2000, s. 78).

3

(4)  Rådets forordning (EF) nr. 348/2000 af 14. februar 2000 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine og om endelig opkrævning af den midlertidige told (EFT L 45 af 17.2.2000, s. 1).

4

(5)  Rådets forordning (EF) nr. 1322/2004 af 16. juli 2004 om ændring af forordning (EF) nr. 2320/97 om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland og Rumænien (EUT L 246 af 20.7.2004, s. 10).

5

(6)  Rådets forordning (EF) nr. 258/2005 af 14. februar 2005 om ændring af de ved forordning (EF) nr. 348/2000 indførte antidumpingforanstaltninger på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine (EUT L 46 af 17.2.2005, s. 7).

6

(7)  Kommissionens afgørelse af 16. februar 2005 om delvis suspension af den endelige antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 258/2005 på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine (EUT L 46 af 17.2.2005, s. 46).

7

(8)  Rådets forordning (EF) nr. 1866/2005 af 8. november 2005 om forlængelse af den delvise suspension af den endelige antidumpingtold, der blev indført ved forordning (EF) nr. 258/2005 på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine (EUT L 300 af 17.11.2005, s. 1).

8

(9)  Rådets forordning (EF) nr. 954/2006 af 27. juni 2006 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kroatien, Rumænien, Rusland og Ukraine, om ophævelse af forordning (EF) nr. 2320/97 og (EF) nr. 348/2000, om afslutning af interims- og udløbsundersøgelserne af antidumpingtolden på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland og Rumænien samt om afslutning af interimsundersøgelserne af antidumpingtolden på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland og Rumænien og i Kroatien og Ukraine (EUT L 175 af 29.6.2006, s. 4).

9

(10)  C-191/09 P — Rådet og Kommissionen mod Interpipe Niko Tube og Interpipe NTRP.

10

(11)  T-249/06 — Interpipe Niko Tube og Interpipe NTRP mod Rådet.

11

(12)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2012 af 21. juni 2012 om ændring af forordning (EF) nr. 954/2006 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kroatien, Rumænien, Rusland og Ukraine (EUT L 165 af 26.6.2012, s. 1).

12

(13)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 af 26. juni 2012 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009, og om afslutning af udløbsundersøgelsesproceduren vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kroatien (EUT L 174 af 4.7.2012, s. 5).

13

(14)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 795/2012 af 28. august 2012 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Ukraine efter en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 238 af 4.9.2012, s. 1).

14

(15)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1269/2012 af 21. december 2012 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i bl.a. Rusland efter en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 357 af 28.12.2012, s. 1).

15

(16)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Ukraine (EUT C 214 af 4.7.2017, s. 9).

16

(17)  Meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse sømløse rør med oprindelse i bl.a. Ukraine (EUT C 159 af 7.5.2018, s. 18).

17

(18)  Kulstofværdien fastlægges i henhold til Technical Report, 1967, IIW dokumentnr. IX-555-67, udgivet af International Institute of Welding (IIW).

18

(19)  Som i øjeblikket fastsat i Kommissionens forordning (EU) 2017/1925 af 12. oktober 2017 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EUT L 282 af 31.10.2017, s. 1).

19

(20)  Federal Customs Services Data Base on External Trade http://stat.customs.ru/apex/ (offentligt tilgængelige oplysninger indsendt af de russiske eksporterende producenter. Bilag 2 til bemærkningerne af 21. august 2017 og 30. juli 2018).

20

(21)  Metal Expert LLC: www.metalexpert-group.com.

21

(22)  Tilgængelig i den ikke fortrolige udgave af anmodningen.

22

(23)  
  Den Europæiske Union — Antidumpingforanstaltninger over for biodiesel fra Argentina, WT/DS473/AB.

23

Den Europæiske Union — Antidumpingforanstaltninger over for biodiesel fra Argentina

(24)  Eksempelvis en fastlæggelse, der kan muliggøre en afslutning af undersøgelsen for så vidt angår en eksporterende producent, selv om foranstaltningerne opretholdes på landsdækkende plan.

24

(25)  I henvendelsen af 27. juli 2018 oplyste Kommissionen utvetydigt de russiske eksporterende producenter om, at den i mangel af spørgeskemabesvarelser ville anvende grundforordningens artikel 18.

25

(26)  Se også: Presidential Proclamations on Adjusting Imports of Steel and Aluminium into the United States, Federal Register, 83 FR 11619 and 83 FR 11625, af 15. marts 2018; Presidential Proclamations on Adjusting Imports of Steel and Aluminium into the United States af 22. marts 2018. 83 FR 13355 and 83 FR 13361, af 28. marts 2018; og Proclamations on Adjusting Imports of Steel and Aluminium into the United States af 30. april 2018. 83 FR 20683 and 83 FR 20677, af 7. maj 2018; og Proclamations on Adjusting Imports of Steel and Aluminum into the United States af 31. maj 2018.

26

(27)  Oprindeligt indsendt den 21. august 2017, bilag 2. De samme data med små variationer blev også fremført i bemærkningerne til fremlæggelsesdokumentet og i bemærkningerne efter høringen den 10. august 2018.

27

(28)  Bilag 2 til bemærkningerne af 30. juli 2018 og bilag 2 til bemærkningerne af 21. august 2017. Disse data viser, at prisniveauet ved eksport af sømløse rør til flere tredjelande, herunder de største eksportmarkeder (der tegner sig for mere end 50 % af Ruslands samlede eksport af sømløse rør) er endnu lavere end de dumpede priser ved eksport til Unionen. F.eks. er priserne ved eksport til USA (nr. 1), Tyrkiet (nr. 4), Indien og De Forenede Arabiske Emirater (nummer 5 og 6) lavere end priserne ved eksport til Unionen.

28

(29)  Punkt 32 i bemærkningerne af 21. august 2017 og punkt 25 i bemærkningerne af 30. juli 2018.

29

(30)  Bilag 2 til førnævnte bemærkninger.

30

(31)  Det bør bemærkes, at priserne ved eksport til Unionen for f.eks. Tyrkiets vedkommende altid havde været højere, uanset hvilket år af den betragtede periode der var tale om (dette er ikke specificeret i de bemærkninger, der henvises til).

31

(32)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/2013 af 17. juli 2018 om indførelse af midlertidige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter (EUT L 181 af 18.7.2018, s. 39).

32

(33)  Jf. fodnote 24.

33

(34)  Bilag 3 til bemærkningerne af 30. juli 2018.

34

(35)  
  Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

35

Kilde

(36)  Alle referencer til fortrolige virksomhedsdata er mærket som [fortroligt] i denne forordning.

36

(37)  
  Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og efterprøvede oplysninger fra Interpipe Group.

37

Kilde

(38)  
  Kilde: Efterprøvede data fra Interpipe Group og Metal Expert for så vidt angår de to andre producenter i Ukraine.

38

Kilde

(39)  Bemærkninger af 27. juli 2017 (t17.009159), 8. august 2017 (t17.009653), 1. februar 2018 (t18.000894) samt den 31. maj (t18.006325) og den 1. juni 2018 (t18.006324).

39

(40)  Se også: Presidential Proclamations on Adjusting Imports of Steel and Aluminium into the United States, Federal Register, 83 FR 11619 and 83 FR 11625, af 15. marts 2018; Presidential Proclamations on Adjusting Imports of Steel and Aluminium into the United States af 22. marts 2018. 83 FR 13355 and 83 FR 13361, af 28. marts 2018; og Proclamations on Adjusting Imports of Steel and Aluminium into the United States af 30. april 2018. 83 FR 20683 and 83 FR 20677, af 7. maj 2018; og Proclamations on Adjusting Imports of Steel and Aluminum into the United States af 31. maj 2018.

40

(41)  Hverken de ukrainske myndigheder eller Interpipe Group informerede Kommissionen om, at de var blevet indrømmet en fritagelse i henhold til de amerikanske Section 232-foranstaltninger.

41

(42)  På grund af den fortrolige karakter af disse oplysninger indgår Kommissionens fuldstændige analyse ikke i forordningen. En mere detaljeret forklaring blev fremlagt for Interpipe Group i et særskilt dokument på dagen for offentliggørelsen af denne forordning.

42

(43)  Rådets forordning (EF) nr. 926/2009 af 24. september 2009 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 262 af 6.10.2009, s. 19).

43

(44)  Domstolens dom af 15. juni 2017 i sag C-349/16, T.KUP, ECLI:EU:C:2017:469, præmis 44. Se også Rettens dom af 8. juli 2003 i sag T-132/01, Euroalliages m.fl. mod Kommissionen, ECLI:EU:T:2003:189, præmis 40.

44

(45)  Kulstofværdien fastlægges i henhold til Technical Report, 1967, IIW dokumentnr. IX-555-67, udgivet af International Institute of Welding (IIW).

45

(46)  Som i øjeblikket fastsat i Kommissionens forordning (EU) 2017/1925 af 12. oktober 2017 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EUT L 282 af 31.10.2017, s. 1). Varedækningen bestemmes ved at kombinere varebeskrivelsen i artikel 1, stk. 1, med varebeskrivelsen for de tilsvarende KN-koder set under ét.

46

---

AFGØRELSER

| 2.10.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 246/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 246/45

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU, Euratom) 2018/1470

af 28. september 2018

om beskikkelse af et medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg efter indstilling fra Forbundsrepublikken Tyskland

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 302,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A,

under henvisning til indstilling fra den tyske regering,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 18. september og den 1. oktober 2015 afgørelse (EU, Euratom) 2015/1600 (1) og (EU, Euratom) 2015/1790 (2) om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2015 til den 20. september 2020. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 18. september og den 1. oktober 2015 afgørelse (EU, Euratom) 2015/1600 (1) og (EU, Euratom) 2015/1790 (2) om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2015 til den 20. september 2020.

| (2) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Stefan KÖRZELLs mandatperiode er udløbet — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Stefan KÖRZELLs mandatperiode er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Florian MORITZ, Head of Department Economic, Finance and Fiscal Policy, German Confederation of Trade Unions (DGB) Executive Board, beskikkes herved som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2020.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. september 2018.

På Rådets vegne

M. SCHRAMBÖCK

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2015/1600 af 18. september 2015 om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2015 til den 20. september 2020 (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 53).

1

(2)  Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2015/1790 af 1. oktober 2015 om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2015 til den 20. september 2020 (EUT L 260 af 7.10.2015, s. 23).

2

---

| 2.10.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 246/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 246/46

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2018/1471

af 19. september 2018

om forslaget til borgerinitiativ »STOP SVINDEL med og misbrug af EU-MIDLER — gennem en bedre kontrol med afgørelser, gennemførelse og sanktioner«

(meddelt under nummer C(2018) 6077)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 211/2011 af 16. februar 2011 om borgerinitiativer (1), særlig artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Emnet for forslaget til borgerinitiativ »STOP SVINDEL med og misbrug af EU-MIDLER — gennem en bedre kontrol med afgørelser, gennemførelse og sanktioner« er følgende: »EU-institutionerne bør have ret til at foretage skærpet (herunder forudgående) kontrol og anvende strengere sanktioner i de EU-medlemsstater, som ikke er medlemmer af Den Europæiske Anklagemyndighed.« |
| --- | --- |

(1)

Emnet for forslaget til borgerinitiativ »STOP SVINDEL med og misbrug af EU-MIDLER — gennem en bedre kontrol med afgørelser, gennemførelse og sanktioner« er følgende: »EU-institutionerne bør have ret til at foretage skærpet (herunder forudgående) kontrol og anvende strengere sanktioner i de EU-medlemsstater, som ikke er medlemmer af Den Europæiske Anklagemyndighed.«

| (2) | Målene for forslaget til borgerinitiativ er følgende: »For at hindre og sanktionere svindel med og misbrug af EU-midler bør EU-institutionerne have ret til at foretage skærpet kontrol i de medlemsstater, der ikke er en del af samarbejdet om Den Europæiske Anklagemyndighed. Dette omfatter forudgående kontrol med støtte- og indkøbsbeslutninger på risikoområder. Vi foreslår, at en sådan øget kontrol bør omfatte fuldstændig undersøgelse af alle forhold og offentliggørelse af svigagtige handlinger og andre overtrædelser, der skader EU's finansielle interesser.« |
| --- | --- |

(2)

Målene for forslaget til borgerinitiativ er følgende: »For at hindre og sanktionere svindel med og misbrug af EU-midler bør EU-institutionerne have ret til at foretage skærpet kontrol i de medlemsstater, der ikke er en del af samarbejdet om Den Europæiske Anklagemyndighed. Dette omfatter forudgående kontrol med støtte- og indkøbsbeslutninger på risikoområder. Vi foreslår, at en sådan øget kontrol bør omfatte fuldstændig undersøgelse af alle forhold og offentliggørelse af svigagtige handlinger og andre overtrædelser, der skader EU's finansielle interesser.«

| (3) | Der er i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i forordningen blevet dannet en borgerkomité og udpeget kontaktpersoner, og forslaget til borgerinitiativ er ikke utilstedeligt, uunderbygget eller af chikanøs karakter og heller ikke åbenbart i strid med Unionens værdier som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(3)

Der er i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i forordningen blevet dannet en borgerkomité og udpeget kontaktpersoner, og forslaget til borgerinitiativ er ikke utilstedeligt, uunderbygget eller af chikanøs karakter og heller ikke åbenbart i strid med Unionens værdier som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union.

| (4) | Der kan vedtages EU-retsakter til gennemførelse af traktaterne:






  a) | med henblik på fastlæggelse af strukturfondenes opgaver, hovedmål og indretning, hvilket kan medføre en sammenlægning af fondene, jf. artikel 177 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) |
| --- | --- | --- |

(4)

Der kan vedtages EU-retsakter til gennemførelse af traktaterne:

a)

med henblik på fastlæggelse af strukturfondenes opgaver, hovedmål og indretning, hvilket kan medføre en sammenlægning af fondene, jf. artikel 177 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF)

| b) | med henblik på et flerårigt rammeprogram, som omfatter samtlige Unionens aktioner inden for forskning og teknologisk udvikling, på særprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af aktionerne under det flerårige rammeprogram, og på gennemførelsen af det flerårige rammeprogram, jf. artikel 182 og 183 i TEUF |
| --- | --- |

b)

med henblik på et flerårigt rammeprogram, som omfatter samtlige Unionens aktioner inden for forskning og teknologisk udvikling, på særprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af aktionerne under det flerårige rammeprogram, og på gennemførelsen af det flerårige rammeprogram, jf. artikel 182 og 183 i TEUF

| c) | om de finansielle regler, der navnlig fastsætter bl.a. retningslinjerne for gennemførelsen af Unionens budget, jf. artikel 322 i TEUF |
| --- | --- |

c)

om de finansielle regler, der navnlig fastsætter bl.a. retningslinjerne for gennemførelsen af Unionens budget, jf. artikel 322 i TEUF

| d) | inden for forebyggelse og bekæmpelse af svig, der skader Unionens finansielle interesser, med henblik på at yde en effektiv og ensartet beskyttelse i medlemsstaterne samt i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer, jf. artikel 325 i TEUF. |
| --- | --- |

d)

inden for forebyggelse og bekæmpelse af svig, der skader Unionens finansielle interesser, med henblik på at yde en effektiv og ensartet beskyttelse i medlemsstaterne samt i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer, jf. artikel 325 i TEUF.

| (5) | Det er helt op til hver enkelt medlemsstat, om de ønsker at deltage i et forstærket samarbejde som det, der er blevet indført med Den Europæiske Anklagemyndighed. Følgelig bør der i EU-retsakter med henblik på gennemførelse af traktaterne principielt ikke skelnes mellem medlemsstaterne alene på baggrund af deres deltagelse eller manglende deltagelse i et forstærket samarbejde. Ved gennemførelsen af EU-retsakter kan der imidlertid skelnes mellem medlemsstater, såfremt dette er objektivt begrundet, f.eks. når der under hensyntagen til alle relevante forhold i praksis er et forskelligt niveau af beskyttelse af EU's finansielle interesser i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(5)

Det er helt op til hver enkelt medlemsstat, om de ønsker at deltage i et forstærket samarbejde som det, der er blevet indført med Den Europæiske Anklagemyndighed. Følgelig bør der i EU-retsakter med henblik på gennemførelse af traktaterne principielt ikke skelnes mellem medlemsstaterne alene på baggrund af deres deltagelse eller manglende deltagelse i et forstærket samarbejde. Ved gennemførelsen af EU-retsakter kan der imidlertid skelnes mellem medlemsstater, såfremt dette er objektivt begrundet, f.eks. når der under hensyntagen til alle relevante forhold i praksis er et forskelligt niveau af beskyttelse af EU's finansielle interesser i medlemsstaterne.

| (6) | Traktaten om Den Europæiske Union styrker unionsborgerskabet og skaber øget demokrati i den måde, hvorpå Unionen fungerer, ved bl.a. at sikre, at alle borgere får ret til at deltage i det demokratiske liv i Unionen via et europæisk borgerinitiativ. |
| --- | --- |

(6)

Traktaten om Den Europæiske Union styrker unionsborgerskabet og skaber øget demokrati i den måde, hvorpå Unionen fungerer, ved bl.a. at sikre, at alle borgere får ret til at deltage i det demokratiske liv i Unionen via et europæisk borgerinitiativ.

| (7) | Derfor bør de procedurer og betingelser, der er nødvendige for fremsættelsen af et borgerinitiativ, være klare, enkle og brugervenlige samt stå i et rimeligt forhold til borgerinitiativets art for at fremme borgernes deltagelse og gøre Unionen mere tilgængelig. |
| --- | --- |

(7)

Derfor bør de procedurer og betingelser, der er nødvendige for fremsættelsen af et borgerinitiativ, være klare, enkle og brugervenlige samt stå i et rimeligt forhold til borgerinitiativets art for at fremme borgernes deltagelse og gøre Unionen mere tilgængelig.

| (8) | Det foreslåede borgerinitiativ med titlen »STOP SVINDEL med og misbrug af EU-MIDLER — gennem en bedre kontrol med afgørelser, gennemførelse og sanktioner« falder følgelig ikke åbenbart uden for Kommissionens beføjelse til at fremsætte forslag til EU-retsakter med henblik på gennemførelsen af traktaterne, jf. artikel 4, stk. 2, litra b), og det bør således registreres. Støttetilkendegivelser til dette forslag til borgerinitiativ bør indsamles for så vidt som dets formål er at udvirke forslag fra Kommissionen til EU-retsakter til gennemførelse af traktaterne som — samtidig med at øge beskyttelsen af Unionens finansielle interesser — ikke skelner mellem medlemsstaterne alene på baggrund af deres deltagelse eller manglende deltagelse i det forstærkede samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed. |
| --- | --- |

(8)

Det foreslåede borgerinitiativ med titlen »STOP SVINDEL med og misbrug af EU-MIDLER — gennem en bedre kontrol med afgørelser, gennemførelse og sanktioner« falder følgelig ikke åbenbart uden for Kommissionens beføjelse til at fremsætte forslag til EU-retsakter med henblik på gennemførelsen af traktaterne, jf. artikel 4, stk. 2, litra b), og det bør således registreres. Støttetilkendegivelser til dette forslag til borgerinitiativ bør indsamles for så vidt som dets formål er at udvirke forslag fra Kommissionen til EU-retsakter til gennemførelse af traktaterne som — samtidig med at øge beskyttelsen af Unionens finansielle interesser — ikke skelner mellem medlemsstaterne alene på baggrund af deres deltagelse eller manglende deltagelse i det forstærkede samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed.

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Forslaget til borgerinitiativ »STOP SVINDEL med og misbrug af EU-MIDLER — gennem en bedre kontrol med afgørelser, gennemførelse og sanktioner« registreres hermed.

2.   Støttetilkendegivelser til dette forslag til borgerinitiativ kan indsamles på grundlag af en forståelse af, at forslaget har til formål at udvirke forslag fra Kommissionen til EU-retsakter til gennemførelse af traktaterne som — samtidig med at øge beskyttelsen af Unionens finansielle interesser — ikke skelner mellem medlemsstaterne alene på baggrund af deres deltagelse eller manglende deltagelse i det forstærkede samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft den 27. september 2018.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til initiativtagerne (medlemmerne af borgerkomitéen) til forslaget til borgerinitiativ »STOP SVINDEL med og misbrug af EU-MIDLER — gennem en bedre kontrol med afgørelser, gennemførelse og sanktioner«, der repræsenteres ved Zoltán Keresztény and Balázs Fehér, der fungerer som kontaktpersoner.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. september 2018.

På Kommissionens vegne

Frans TIMMERMANS

Førstenæstformand

---

(1)  
  EUT L 65 af 11.3.2011, s. 1.

1

---