# Eiropas Savienības L 279/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 279 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 9. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 279

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 9. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2018/1676 (2018. gada 15. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2018/1677 (2018. gada 5. novembris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot parasto jūrasmēli 7.h, 7.j un 7.k zonā | 3 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2018/1678 (2018. gada 5. novembris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot pikšu 7.b-k, 8., 9. un 10. zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā | 5 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2018/1679 (2018. gada 5. novembris), ar ko nosaka aizliegumu Lietuvas karoga kuģiem zvejot Čīles stavridu SPRFMO konvencijas apgabalā | 7 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2018/1680 (2018. gada 5. novembris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot jūras zeltpleksti 7.h, 7.j un 7.k zonā | 9 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2018/1681 (2018. gada 5. novembris), ar ko nosaka aizliegumu Nīderlandes karoga kuģiem zvejot Čīles stavridu SPRFMO konvencijas apgabalā | 11 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2018/1682 (2018. gada 5. novembris), ar ko nosaka aizliegumu Polijas karoga kuģiem zvejot Čīles stavridu SPRFMO konvencijas apgabalā | 13 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2018/1683 (2018. gada 5. novembris), ar ko nosaka aizliegumu Vācijas karoga kuģiem zvejot Čīles stavridu SPRFMO konvencijas apgabalā | 15 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1684 (2018. gada 8. novembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam | 17 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1685 (2018. gada 8. novembris) par vienādiem nosacījumiem jaunā reģionālā dalījuma laikrindu nosūtīšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1059/2003 | 33 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1686 (2018. gada 8. novembris) par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu divdesmit septītajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 | 35 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1687 (2018. gada 7. novembris), ar ko attiecībā uz piemērošanas termiņu groza Lēmumu 2007/25/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēno putnu gripu un tādu lolojumputnu ievešanu Kopienā, kas ir kopā ar to īpašniekiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 7240)

   (
  1
  ) | 36 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1688 (2018. gada 7. novembris), ar ko Slovākijai piešķir atkāpes attiecībā uz statistikas datu sniegšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 7304)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1689 (2018. gada 8. novembris), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 7511)

   (
  1
  ) | 39 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2018/1676 (2018. gada 15. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses

1

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2018/1677 (2018. gada 5. novembris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot parasto jūrasmēli 7.h, 7.j un 7.k zonā

3

*

Komisijas Regula (ES) 2018/1678 (2018. gada 5. novembris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot pikšu 7.b-k, 8., 9. un 10. zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā

CECAF

5

*

Komisijas Regula (ES) 2018/1679 (2018. gada 5. novembris), ar ko nosaka aizliegumu Lietuvas karoga kuģiem zvejot Čīles stavridu SPRFMO konvencijas apgabalā

SPRFMO

7

*

Komisijas Regula (ES) 2018/1680 (2018. gada 5. novembris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot jūras zeltpleksti 7.h, 7.j un 7.k zonā

9

*

Komisijas Regula (ES) 2018/1681 (2018. gada 5. novembris), ar ko nosaka aizliegumu Nīderlandes karoga kuģiem zvejot Čīles stavridu SPRFMO konvencijas apgabalā

SPRFMO

11

*

Komisijas Regula (ES) 2018/1682 (2018. gada 5. novembris), ar ko nosaka aizliegumu Polijas karoga kuģiem zvejot Čīles stavridu SPRFMO konvencijas apgabalā

SPRFMO

13

*

Komisijas Regula (ES) 2018/1683 (2018. gada 5. novembris), ar ko nosaka aizliegumu Vācijas karoga kuģiem zvejot Čīles stavridu SPRFMO konvencijas apgabalā

SPRFMO

15

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1684 (2018. gada 8. novembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam

17

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1685 (2018. gada 8. novembris) par vienādiem nosacījumiem jaunā reģionālā dalījuma laikrindu nosūtīšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1059/2003

33

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1686 (2018. gada 8. novembris) par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu divdesmit septītajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080

35

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1687 (2018. gada 7. novembris), ar ko attiecībā uz piemērošanas termiņu groza Lēmumu 2007/25/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēno putnu gripu un tādu lolojumputnu ievešanu Kopienā, kas ir kopā ar to īpašniekiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 7240)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 7240)

1

36

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1688 (2018. gada 7. novembris), ar ko Slovākijai piešķir atkāpes attiecībā uz statistikas datu sniegšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 7304)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 7304)

1

38

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1689 (2018. gada 8. novembris), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 7511)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 7511)

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 9.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/1676

(2018. gada 15. oktobris)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2007. gada 23. aprīlī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) ar Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) dalībvalstīm. Šis pilvarojums ietvēra iespēju sākt divpusējas sarunas. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 23. aprīlī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) ar Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) dalībvalstīm. Šis pilvarojums ietvēra iespēju sākt divpusējas sarunas.

| (2) | Padome 2009. gada 22. decembrī pilnvaroja Komisiju saskaņā ar esošajām sarunu norādēm risināt divpusējas BTN sarunas ar atsevišķām ASEAN dalībvalstīm, sākot ar Singapūru. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2009. gada 22. decembrī pilnvaroja Komisiju saskaņā ar esošajām sarunu norādēm risināt divpusējas BTN sarunas ar atsevišķām ASEAN dalībvalstīm, sākot ar Singapūru.

| (3) | Padome 2011. gada 12. septembrī pilnvaroja Komisiju paplašināt notiekošās sarunas ar Singapūru, lai aptvertu arī ieguldījumu aizsardzību. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 12. septembrī pilnvaroja Komisiju paplašināt notiekošās sarunas ar Singapūru, lai aptvertu arī ieguldījumu aizsardzību.

| (4) | Sarunas par ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (nolīgums) ir pabeigtas, un Savienības vārdā nolīgums būtu jāparaksta, ņemot vērā to procedūru izpildi, kas nepieciešamas tā noslēgšanai vēlāk, |
| --- | --- |

(4)

Sarunas par ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (nolīgums) ir pabeigtas, un Savienības vārdā nolīgums būtu jāparaksta, ņemot vērā to procedūru izpildi, kas nepieciešamas tā noslēgšanai vēlāk,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses, ņemot vērā tā noslēgšanu (1).

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2018. gada 15. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. KÖSTINGER

---

(1)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

1

---

REGULAS

| 9.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2018/1677

(2018. gada 5. novembris),

ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot parasto jūrasmēli 7.h, 7.j un 7.k zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2018. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 5. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2018. gada 23. janvāra Regula (ES) 2018/120, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 27, 31.1.2018., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 19/TQ120 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Krājums | SOL/7HJK. |
| Suga | Parastā jūrasmēle (Solea solea) |
| Zona | 7.h, 7.j un 7.k zona |
| Aizlieguma datums | 14.9.2018. |

Nr.

19/TQ120

Dalībvalsts

Beļģija

Krājums

SOL/7HJK.

Suga

Parastā jūrasmēle (Solea solea)

Zona

7.h, 7.j un 7.k zona

Aizlieguma datums

14.9.2018.

---

| 9.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/5

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2018/1678

(2018. gada 5. novembris),

ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot pikšu 7.b-k, 8., 9. un 10. zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2018. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 5. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2018. gada 23. janvāra Regula (ES) 2018/120, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 27, 31.1.2018., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 20/TQ120 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Krājums | HAD/7X7A34 |
| Suga | Pikša (Melanogrammus aeglefinus) |
| Zona | 7.b-k, 8., 9. un 10. zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā |
| Aizlieguma datums | 14.9.2018. |

Nr.

20/TQ120

Dalībvalsts

Beļģija

Krājums

HAD/7X7A34

Suga

Pikša (Melanogrammus aeglefinus)

Zona

7.b-k, 8., 9. un 10. zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

Aizlieguma datums

14.9.2018.

---

| 9.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/7

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2018/1679

(2018. gada 5. novembris),

ar ko nosaka aizliegumu Lietuvas karoga kuģiem zvejot Čīles stavridu SPRFMO konvencijas apgabalā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2018. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 5. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2018. gada 23. janvāra Regula (ES) 2018/120, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 27, 31.1.2018., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 21/TQ120 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Lietuva |
| Krājums | CJM/SPRFMO |
| Suga | Čīles stavrida (Trachurus murphyi) |
| Zona | SPRFMO konvencijas apgabals |
| Aizlieguma datums | 18.9.2018. |

Nr.

21/TQ120

Dalībvalsts

Lietuva

Krājums

CJM/SPRFMO

Suga

Čīles stavrida (Trachurus murphyi)

Zona

SPRFMO konvencijas apgabals

Aizlieguma datums

18.9.2018.

---

| 9.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/9

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2018/1680

(2018. gada 5. novembris),

ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot jūras zeltpleksti 7.h, 7.j un 7.k zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2018. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 5. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2018. gada 23. janvāra Regula (ES) 2018/120, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 27, 31.1.2018., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 22/TQ120 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Krājums | PLE/7HJK. |
| Suga | Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) |
| Zona | 7.h, 7.j un 7.k zona |
| Aizlieguma datums | 19.9.2018. |

Nr.

22/TQ120

Dalībvalsts

Beļģija

Krājums

PLE/7HJK.

Suga

Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa)

Zona

7.h, 7.j un 7.k zona

Aizlieguma datums

19.9.2018.

---

| 9.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/11

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2018/1681

(2018. gada 5. novembris),

ar ko nosaka aizliegumu Nīderlandes karoga kuģiem zvejot Čīles stavridu SPRFMO konvencijas apgabalā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2018. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 5. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2018. gada 23. janvāra Regula (ES) 2018/120, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 27, 31.1.2018., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 23/TQ120 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Krājums | CJM/SPRFMO |
| Suga | Čīles stavrida (Trachurus murphyi) |
| Zona | SPRFMO konvencijas apgabals |
| Aizlieguma datums | 18.9.2018. |

Nr.

23/TQ120

Dalībvalsts

Nīderlande

Krājums

CJM/SPRFMO

Suga

Čīles stavrida (Trachurus murphyi)

Zona

SPRFMO konvencijas apgabals

Aizlieguma datums

18.9.2018.

---

| 9.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/13

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2018/1682

(2018. gada 5. novembris),

ar ko nosaka aizliegumu Polijas karoga kuģiem zvejot Čīles stavridu SPRFMO konvencijas apgabalā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2018. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 5. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2018. gada 23. janvāra Regula (ES) 2018/120, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 27, 31.1.2018., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 24/TQ120 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Polija |
| Krājums | CJM/SPRFMO |
| Suga | Čīles stavrida (Trachurus murphyi) |
| Zona | SPRFMO konvencijas apgabals |
| Aizlieguma datums | 18.9.2018. |

Nr.

24/TQ120

Dalībvalsts

Polija

Krājums

CJM/SPRFMO

Suga

Čīles stavrida (Trachurus murphyi)

Zona

SPRFMO konvencijas apgabals

Aizlieguma datums

18.9.2018.

---

| 9.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/15

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2018/1683

(2018. gada 5. novembris),

ar ko nosaka aizliegumu Vācijas karoga kuģiem zvejot Čīles stavridu SPRFMO konvencijas apgabalā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2018/120 (2) ir noteiktas kvotas 2018. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2018. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2018. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 5. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2018. gada 23. janvāra Regula (ES) 2018/120, ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127 (OV L 27, 31.1.2018., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 25/TQ120 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Krājums | CJM/SPRFMO |
| Suga | Čīles stavrida (Trachurus murphyi) |
| Zona | SPRFMO konvencijas apgabals |
| Aizlieguma datums | 20.9.2018. |

Nr.

25/TQ120

Dalībvalsts

Vācija

Krājums

CJM/SPRFMO

Suga

Čīles stavrida (Trachurus murphyi)

Zona

SPRFMO konvencijas apgabals

Aizlieguma datums

20.9.2018.

---

| 9.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1684

(2018. gada 8. novembris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 1136/2006 (2) noteica antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes piespiešanas mehānismu (“PM”) importam (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika piemēroti sākotnējie pasākumi, turpmāk tekstā tiek saukta “sākotnējā izmeklēšana”. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 1136/2006 (2) noteica antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes piespiešanas mehānismu (“PM”) importam (“sākotnējie pasākumi”). Izmeklēšana, kuras rezultātā tika piemēroti sākotnējie pasākumi, turpmāk tekstā tiek saukta “sākotnējā izmeklēšana”.

2

| (2) | Pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (3) 11. panta 2. punktu Padome ar Īstenošanas regulu (EK) Nr. 796/2012 (4) atkārtoti noteica galīgos antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes PM importam (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”). |
| --- | --- |

(2)

Pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (3) 11. panta 2. punktu Padome ar Īstenošanas regulu (EK) Nr. 796/2012 (4) atkārtoti noteica galīgos antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes PM importam (“iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšana”).

3

4

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (3) | Pēc paziņojuma publicēšanas par gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija saņēma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc paziņojuma publicēšanas par gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija saņēma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu.

5

| (4) | Pārskatīšanas pieprasījumu 2017. gada 30. maijā iesniedza Piespiešanas mehānismu ražotāju apvienība (turpmāk “pieprasījuma iesniedzējs”) to triju ražotāju vārdā, kuri pārstāv aptuveni 95 % no kopējā PM ražošanas apjoma Savienībā. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisīs dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos. |
| --- | --- |

(4)

Pārskatīšanas pieprasījumu 2017. gada 30. maijā iesniedza Piespiešanas mehānismu ražotāju apvienība (turpmāk “pieprasījuma iesniedzējs”) to triju ražotāju vārdā, kuri pārstāv aptuveni 95 % no kopējā PM ražošanas apjoma Savienībā. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisīs dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

1.3.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (5) | Apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2017. gada 1. septembrī ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6) (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2017. gada 1. septembrī ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6) (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6

1.4.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (6) | Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. jūlija līdz 2017. gada 30. jūnijam (turpmāk “pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(6)

Dempinga turpināšanās vai atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. jūlija līdz 2017. gada 30. jūnijam (turpmāk “pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).

1.5.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (7) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas piedalīties izmeklēšanā. Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija turklāt oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, pārējos zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus ĶTR, importētājus/lietotājus, par kuriem bija zināms, ka tie ir iesaistīti, kā arī ĶTR iestādes. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas piedalīties izmeklēšanā. Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija turklāt oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, pārējos zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus ĶTR, importētājus/lietotājus, par kuriem bija zināms, ka tie ir iesaistīti, kā arī ĶTR iestādes.

| (8) | Visas ieinteresētās personas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja rakstiski pieprasīt uzklausīšanu Komisijas izmeklēšanas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(8)

Visas ieinteresētās personas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja rakstiski pieprasīt uzklausīšanu Komisijas izmeklēšanas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

1.5.1.   Atlase

Atlase

| (9) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.5.1.1.   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

| (10) | Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase.

| (11) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Prasītā informācija ietvēra ražošanas apjomu un ražošanas jaudu. Komisija turklāt lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(11)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Prasītā informācija ietvēra ražošanas apjomu un ražošanas jaudu. Komisija turklāt lūdza ĶTR pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (12) | Ne kāds no 33 apzinātajiem Ķīnas eksportētājiem/ražotājiem, ne kāds cits Ķīnas eksportētājs/ražotājs nepieteicās un nesniedza prasīto informāciju. |
| --- | --- |

(12)

Ne kāds no 33 apzinātajiem Ķīnas eksportētājiem/ražotājiem, ne kāds cits Ķīnas eksportētājs/ražotājs nepieteicās un nesniedza prasīto informāciju.

1.5.1.2.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (13) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izlase tika veidota, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu. Atlasīti tika trīs Savienības ražotāji. Atlasītie Savienības ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja vairāk nekā 75 % no Savienības ražošanas nozares lēstā kopējā ražošanas apjoma un vairāk nekā 75 % no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Piezīmes netika saņemtas, un provizoriskā izlase tādējādi tika apstiprināta. Tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. |
| --- | --- |

(13)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izlase tika veidota, pamatojoties uz līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu. Atlasīti tika trīs Savienības ražotāji. Atlasītie Savienības ražotāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veidoja vairāk nekā 75 % no Savienības ražošanas nozares lēstā kopējā ražošanas apjoma un vairāk nekā 75 % no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. Piezīmes netika saņemtas, un provizoriskā izlase tādējādi tika apstiprināta. Tika uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

1.5.1.3.   Nesaistīto importētāju atlase

Nesaistīto importētāju atlase

| (14) | Lai Komisija varētu lemt par to, vai vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, izmeklēšanā tika aicināti piedalīties visi nesaistītie importētāji. Šīs ieinteresētas personas tika aicinātas pieteikties, sniedzot Komisijai paziņojuma par izmeklēšanas sākšanu II pielikumā prasīto informāciju par saviem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(14)

Lai Komisija varētu lemt par to, vai vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, izmeklēšanā tika aicināti piedalīties visi nesaistītie importētāji. Šīs ieinteresētas personas tika aicinātas pieteikties, sniedzot Komisijai paziņojuma par izmeklēšanas sākšanu II pielikumā prasīto informāciju par saviem uzņēmumiem.

| (15) | Turklāt sākumposmā Komisija sazinājās ar 26 pārskatīšanas pieprasījumā norādītajiem importētājiem un aicināja tos sniegt skaidrojumu par to darbību un sniegt atbildes uz paziņojuma par procedūras sākšanu II pielikuma jautājumiem. |
| --- | --- |

(15)

Turklāt sākumposmā Komisija sazinājās ar 26 pārskatīšanas pieprasījumā norādītajiem importētājiem un aicināja tos sniegt skaidrojumu par to darbību un sniegt atbildes uz paziņojuma par procedūras sākšanu II pielikuma jautājumiem.

| (16) | Neviens no importētājiem nepieteicās Komisijai. |
| --- | --- |

(16)

Neviens no importētājiem nepieteicās Komisijai.

1.5.2.   Anketas

Anketas

| (17) | Komisija nosūtīja anketas trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un trim pārskatīšanas pieprasījumā norādītajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(17)

Komisija nosūtīja anketas trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un trim pārskatīšanas pieprasījumā norādītajiem lietotājiem.

| (18) | Anketas nosūtīja arī 38 ražotājiem iespējamās tirgus ekonomikas trešās valstīs, proti, Kambodžā, Indijā, Irānā, Japānā, Šveicē, Taizemē un Ukrainā. Neviens ražotājs ne no vienas iespējamās analogās valsts nesniedza Komisijai pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(18)

Anketas nosūtīja arī 38 ražotājiem iespējamās tirgus ekonomikas trešās valstīs, proti, Kambodžā, Indijā, Irānā, Japānā, Šveicē, Taizemē un Ukrainā. Neviens ražotājs ne no vienas iespējamās analogās valsts nesniedza Komisijai pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem.

| (19) | Trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Neviens lietotājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(19)

Trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Neviens lietotājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (20) | Kā minēts 12. apsvērumā, neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās un neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(20)

Kā minēts 12. apsvērumā, neviens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās un neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

1.5.3.   Pārbaudes apmeklējumi

Pārbaudes apmeklējumi

| (21) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu uzņēmumu telpās.
  Ražotāji Savienībā:






  — | IML, Offanengo, Itālija, |
| --- | --- | --- |

(21)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu uzņēmumu telpās.

Ražotāji Savienībā:

—

IML, Offanengo, Itālija,

IML

Offanengo

| — | NIKO, d.o.o., Železniki, Slovēnija, |
| --- | --- |

—

NIKO, d.o.o., Železniki, Slovēnija,

NIKO, d.o.o.

Železniki

| — | INTERKOV spol. s.r.o., Benešov nad Plaučnici, Čehija. |
| --- | --- |

—

INTERKOV spol. s.r.o., Benešov nad Plaučnici, Čehija.

INTERKOV spol. s.r.o.

Benešov nad Plaučnici

2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Pārskatāmais ražojums

Pārskatāmais ražojums

| (22) | Pārskatāmais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, proti, PM, ko parasti izmanto lapu un citu dokumentu arhivēšanai iešuvējos vai mapēs. Šie PM sastāv no ĶTR izcelsmes izliektiem, stipriem metāla elementiem (parasti diviem), kas atrodas uz aizmugurējās plāksnes, ar vismaz vienu atvēršanas ierīci, kas lapas un citus dokumentus ļauj ievietot un iešūt vākos (“pārskatāmais ražojums”), patlaban klasificēts ar KN kodu ex 8305 10 00 (Taric kods 8305100050). |
| --- | --- |

(22)

Pārskatāmais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, proti, PM, ko parasti izmanto lapu un citu dokumentu arhivēšanai iešuvējos vai mapēs. Šie PM sastāv no ĶTR izcelsmes izliektiem, stipriem metāla elementiem (parasti diviem), kas atrodas uz aizmugurējās plāksnes, ar vismaz vienu atvēršanas ierīci, kas lapas un citus dokumentus ļauj ievietot un iešūt vākos (“pārskatāmais ražojums”), patlaban klasificēts ar KN kodu ex 8305 10 00 (Taric kods 8305100050).

Taric

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (23) | Tika uzskatīts, ka ĶTR ražotajam un uz Savienību eksportētajam pārskatāmam ražojumam, un ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds pamatlietojums. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(23)

Tika uzskatīts, ka ĶTR ražotajam un uz Savienību eksportētajam pārskatāmam ražojumam, un ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds pamatlietojums. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (24) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings no ĶTR varētu turpināties vai atkārtoties.

3.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (25) | Kā jau minēts 12. un 20. apsvērumā, šajā izmeklēšanā neviens no Ķīnas eksportētājiem/ražotājiem nesadarbojās. Tāpēc Komisija informēja Ķīnas iestādes, ka sadarbības trūkuma dēļ Komisija var piemērot pamatregulas 18. pantu par konstatējumiem attiecībā uz ĶTR. Par šo jautājumu Komisija no Ķīnas iestādēm nesaņēma piezīmes vai lūgumus iesaistīties uzklausīšanas amatpersonai. |
| --- | --- |

(25)

Kā jau minēts 12. un 20. apsvērumā, šajā izmeklēšanā neviens no Ķīnas eksportētājiem/ražotājiem nesadarbojās. Tāpēc Komisija informēja Ķīnas iestādes, ka sadarbības trūkuma dēļ Komisija var piemērot pamatregulas 18. pantu par konstatējumiem attiecībā uz ĶTR. Par šo jautājumu Komisija no Ķīnas iestādēm nesaņēma piezīmes vai lūgumus iesaistīties uzklausīšanas amatpersonai.

| (26) | Līdz ar to saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi saistībā ar dempinga iespējamu turpināšanos vai atkārtošanos pamatojās uz pieejamajiem faktiem, īpaši uz publiskā telpā pieejamo informāciju, piemēram, oficiālajās uzņēmumu tīmekļa vietnēs, uz pārskatīšanas pieprasījuma informāciju un uz informāciju, kas pārskatīšanas izmeklēšanas gaitā iegūta no sadarbībā iesaistītajām personām, (proti, no pieprasījuma iesniedzēja un no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem). |
| --- | --- |

(26)

Līdz ar to saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi saistībā ar dempinga iespējamu turpināšanos vai atkārtošanos pamatojās uz pieejamajiem faktiem, īpaši uz publiskā telpā pieejamo informāciju, piemēram, oficiālajās uzņēmumu tīmekļa vietnēs, uz pārskatīšanas pieprasījuma informāciju un uz informāciju, kas pārskatīšanas izmeklēšanas gaitā iegūta no sadarbībā iesaistītajām personām, (proti, no pieprasījuma iesniedzēja un no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem).

3.2.   Dempings

Dempings

| (27) | Normālās vērtības noteikšanas nolūkā paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta analogās valsts iesaistīšana. Alternatīvi, ja neviena piemērota analogā valsts nesadarbojas, Komisija normālās vērtības noteikšanai paredzēja izmantot faktiski samaksātās vai maksājamās cenas Savienībā. Ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par normālās vērtības noteikšanas pamata atbilstību. Par šo jautājumu nekādas piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(27)

Normālās vērtības noteikšanas nolūkā paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta analogās valsts iesaistīšana. Alternatīvi, ja neviena piemērota analogā valsts nesadarbojas, Komisija normālās vērtības noteikšanai paredzēja izmantot faktiski samaksātās vai maksājamās cenas Savienībā. Ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par normālās vērtības noteikšanas pamata atbilstību. Par šo jautājumu nekādas piezīmes netika saņemtas.

| (28) | Attiecībā uz eksporta cenu ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistīto Savienības importētāju nesadarbošanās dēļ Komisija nevarēja noteikt eksporta pārdevumu apjomus vai cenas, pamatojoties uz darījumiem. Tādēļ Komisija apsvēra alternatīvas iespējas eksporta cenas noteikšanai. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz eksporta cenu ĶTR ražotāju eksportētāju un nesaistīto Savienības importētāju nesadarbošanās dēļ Komisija nevarēja noteikt eksporta pārdevumu apjomus vai cenas, pamatojoties uz darījumiem. Tādēļ Komisija apsvēra alternatīvas iespējas eksporta cenas noteikšanai.

| (29) | Pirmkārt, tika apsvērts, vai kā alternatīvu līdzekli eksporta cenu noteikšanai varētu izmantot Eurostat vai citus statistikas datus, piemēram, datus, ko dalībvalstis Komisijai paziņoja saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”), salīdzinot tos ar citiem pieejamiem datiem. Tomēr izrādījās, ka Eurostat dati nav piemēroti, jo importa statistika ietvēra arī citu importu papildus pārskatāmajam ražojumam. Tāpat arī 14. panta 6. punkta datubāze neļāva salīdzināt eksporta cenas ar Savienības ražošanas nozares cenām pa ražojuma veidiem. Turklāt Taric vai 14. panta 6. punkta datubāzē ir reģistrēts PM daudzums kilogramos, bet normālā vērtība ir balstīta uz gabalu. |
| --- | --- |

(29)

Pirmkārt, tika apsvērts, vai kā alternatīvu līdzekli eksporta cenu noteikšanai varētu izmantot Eurostat vai citus statistikas datus, piemēram, datus, ko dalībvalstis Komisijai paziņoja saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”), salīdzinot tos ar citiem pieejamiem datiem. Tomēr izrādījās, ka Eurostat dati nav piemēroti, jo importa statistika ietvēra arī citu importu papildus pārskatāmajam ražojumam. Tāpat arī 14. panta 6. punkta datubāze neļāva salīdzināt eksporta cenas ar Savienības ražošanas nozares cenām pa ražojuma veidiem. Turklāt Taric vai 14. panta 6. punkta datubāzē ir reģistrēts PM daudzums kilogramos, bet normālā vērtība ir balstīta uz gabalu.

Eurostat

Eurostat

Taric

| (30) | Otrkārt, Komisija arī apsvēra iespēju izmantot pārskatīšanas pieprasījumā minētās eksporta cenas. Jāatgādina, ka šāda metode tika izmantota 2. apsvērumā minētajā iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, un tā principā ļauj veikt arī salīdzinājumu pa ražojuma veidiem. Tomēr pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajos rēķinos norādītās cenas attiecās uz eksporta cenām uz citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(30)

Otrkārt, Komisija arī apsvēra iespēju izmantot pārskatīšanas pieprasījumā minētās eksporta cenas. Jāatgādina, ka šāda metode tika izmantota 2. apsvērumā minētajā iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, un tā principā ļauj veikt arī salīdzinājumu pa ražojuma veidiem. Tomēr pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajos rēķinos norādītās cenas attiecās uz eksporta cenām uz citām trešām valstīm.

| (31) | Attiecīgi nebija iespējams veikt dempinga aprēķinus, pamatojoties uz eksporta cenām uz Savienību, kā arī gūt apstiprinājumu dempinga pastāvēšanai. Tāpēc izmeklēšanā galvenā uzmanība tika pievērsta dempinga atkārtošanās iespējamībai. |
| --- | --- |

(31)

Attiecīgi nebija iespējams veikt dempinga aprēķinus, pamatojoties uz eksporta cenām uz Savienību, kā arī gūt apstiprinājumu dempinga pastāvēšanai. Tāpēc izmeklēšanā galvenā uzmanība tika pievērsta dempinga atkārtošanās iespējamībai.

3.3.   Dempinga atkārtošanās iespējamība

Dempinga atkārtošanās iespējamība

| (32) | Izmeklējot dempinga atkārtošanās iespējamību, tika izvērtēti šādi aspekti: attiecība starp normālo vērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm; ražošanas jauda, ražošanas apjoms un neizmantotā jauda ĶTR, kā arī Savienības tirgus pievilcība saistībā ar importu no ĶTR. |
| --- | --- |

(32)

Izmeklējot dempinga atkārtošanās iespējamību, tika izvērtēti šādi aspekti: attiecība starp normālo vērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm; ražošanas jauda, ražošanas apjoms un neizmantotā jauda ĶTR, kā arī Savienības tirgus pievilcība saistībā ar importu no ĶTR.

3.3.1.   Attiecība starp normālo vērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm

Attiecība starp normālo vērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm

| (33) | Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, normālo vērtību salīdzināja ar ĶTR eksporta cenām uz citām trešām valstīm saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

(33)

Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, normālo vērtību salīdzināja ar ĶTR eksporta cenām uz citām trešām valstīm saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.

3.3.1.1.   Normālās vērtības noteikšanas pamats

Normālās vērtības noteikšanas pamats

| (34) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”) vai eksporta cenu no analogās valsts uz citām valstīm, tostarp Savienību. Ja šāda metode nav pieejama, normālo vērtību var noteikt arī, izmantojot jebkuru citu pieņemamu pamatu, tostarp cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu ražojumu, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas, lai ietvertu samērīgu peļņas normu. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”) vai eksporta cenu no analogās valsts uz citām valstīm, tostarp Savienību. Ja šāda metode nav pieejama, normālo vērtību var noteikt arī, izmantojot jebkuru citu pieņemamu pamatu, tostarp cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu ražojumu, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas, lai ietvertu samērīgu peļņas normu.

| (35) | Savienības ražošanas nozares pārskatīšanas pieprasījumā minēti vairāki ražotāji citās tirgus ekonomikas valstīs ārpus Savienības (proti, Indijā, Irānā un Taizemē). |
| --- | --- |

(35)

Savienības ražošanas nozares pārskatīšanas pieprasījumā minēti vairāki ražotāji citās tirgus ekonomikas valstīs ārpus Savienības (proti, Indijā, Irānā un Taizemē).

| (36) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paredzēja mēģināt panākt sadarbību ar Indiju, Taizemi un Irānu. Turklāt paziņojumā par procedūras sākšanu bija norādīts, ka gadījumā, ja citu tirgus ekonomikas valstu, kas ir ārpus Savienības, ražotāji nesadarbosies, Komisija normālās vērtības noteikšanai par pamatu plāno izmantot Savienībā faktiski samaksātās vai maksājamās cenas. Patiesi, Savienībā faktiski samaksātās vai maksājamās cenas bija pamats, ko izmantoja, lai sākotnējā izmeklēšanā un 2. apsvērumā minētajā iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā noteiktu normālo vērtību. |
| --- | --- |

(36)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paredzēja mēģināt panākt sadarbību ar Indiju, Taizemi un Irānu. Turklāt paziņojumā par procedūras sākšanu bija norādīts, ka gadījumā, ja citu tirgus ekonomikas valstu, kas ir ārpus Savienības, ražotāji nesadarbosies, Komisija normālās vērtības noteikšanai par pamatu plāno izmantot Savienībā faktiski samaksātās vai maksājamās cenas. Patiesi, Savienībā faktiski samaksātās vai maksājamās cenas bija pamats, ko izmantoja, lai sākotnējā izmeklēšanā un 2. apsvērumā minētajā iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā noteiktu normālo vērtību.

| (37) | Kā minēts 18. apsvērumā, pēc pārskatīšanas sākšanas Komisija attiecīgi sazinājās ar ražotājiem un potenciālajiem ražotājiem no citām valstīm, kurus varēja identificēt publiski pieejamos avotos. |
| --- | --- |

(37)

Kā minēts 18. apsvērumā, pēc pārskatīšanas sākšanas Komisija attiecīgi sazinājās ar ražotājiem un potenciālajiem ražotājiem no citām valstīm, kurus varēja identificēt publiski pieejamos avotos.

| (38) | Viens Irānas PM ražotājs pauda vēlmi sadarboties, bet sniedza tikai daļēju atbildi uz anketas jautājumiem. Neraugoties uz Komisijas pieprasījumiem, šis ražotājs nesniedza papildu informāciju. Šā ražotāja sniegtā informācija bija nepilnīga un/vai nekonsekventa, un tāpēc to nevarēja izmantot par pamatu normālās vērtības aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(38)

Viens Irānas PM ražotājs pauda vēlmi sadarboties, bet sniedza tikai daļēju atbildi uz anketas jautājumiem. Neraugoties uz Komisijas pieprasījumiem, šis ražotājs nesniedza papildu informāciju. Šā ražotāja sniegtā informācija bija nepilnīga un/vai nekonsekventa, un tāpēc to nevarēja izmantot par pamatu normālās vērtības aprēķināšanai.

| (39) | Neviens cits ražotājs no pārējām potenciālām analogām valstīm, ar kurām Komisija sazinājās, nesadarbojās. |
| --- | --- |

(39)

Neviens cits ražotājs no pārējām potenciālām analogām valstīm, ar kurām Komisija sazinājās, nesadarbojās.

| (40) | Šajā sakarā Komisijai nebija citas iespējas kā vien par pamatu normālās vērtības noteikšanai izmantot Savienībā faktiski samaksātās vai maksājamās cenas. |
| --- | --- |

(40)

Šajā sakarā Komisijai nebija citas iespējas kā vien par pamatu normālās vērtības noteikšanai izmantot Savienībā faktiski samaksātās vai maksājamās cenas.

| (41) | Neviena no ieinteresētajām personām nesniedza komentārus par šīs normālās vērtības noteikšanas metodes piemērotību. |
| --- | --- |

(41)

Neviena no ieinteresētajām personām nesniedza komentārus par šīs normālās vērtības noteikšanas metodes piemērotību.

3.3.1.2.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (42) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu un kā paskaidrots 34.–41. apsvērumā, normālā vērtība tika noteikta, izmantojot par līdzīgu ražojumu Savienībā parastā tirdzniecības apritē samaksātu vai maksājamu cenu. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu un kā paskaidrots 34.–41. apsvērumā, normālā vērtība tika noteikta, izmantojot par līdzīgu ražojumu Savienībā parastā tirdzniecības apritē samaksātu vai maksājamu cenu.

| (43) | Tādējādi par normālo vērtību noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo svērto pārdošanas cenu iekšzemes tirgū nesaistītiem pircējiem. |
| --- | --- |

(43)

Tādējādi par normālo vērtību noteica izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo svērto pārdošanas cenu iekšzemes tirgū nesaistītiem pircējiem.

| (44) | Vispirms tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma, ko izlasē iekļautie Savienības ražotāji iekšzemes tirgū pārdevuši neatkarīgiem pircējiem, pārdevumu apjoms ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tas veido vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā pārdevumu apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, kopējā pārdevumu apjoma, kas eksportēts uz Savienību, noteikšanai bija jāizmanto pieejamā informācija. Kā minēts 29. apsvērumā, Eurostat un cita statistika tika uzskatīta par nepiemērotu, lai konstatētu dempinga turpināšanos. Tomēr tā var kalpot par norādi attiecīgā ražojuma importa apjomam Savienībā. Pamatojoties uz to, izlasē iekļauto Savienības ražotāju iekšzemes pārdevumi pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā, kopumā tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem, ievērojot datu konfidencialitāti, kā paskaidrots 63. apsvērumā. ĶTR eksportētāju nesadarbošanās dēļ konkrētu preču veidu reprezentativitāti nebija iespējams noteikt. |
| --- | --- |

(44)

Vispirms tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma, ko izlasē iekļautie Savienības ražotāji iekšzemes tirgū pārdevuši neatkarīgiem pircējiem, pārdevumu apjoms ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tas veido vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā pārdevumu apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, kopējā pārdevumu apjoma, kas eksportēts uz Savienību, noteikšanai bija jāizmanto pieejamā informācija. Kā minēts 29. apsvērumā, Eurostat un cita statistika tika uzskatīta par nepiemērotu, lai konstatētu dempinga turpināšanos. Tomēr tā var kalpot par norādi attiecīgā ražojuma importa apjomam Savienībā. Pamatojoties uz to, izlasē iekļauto Savienības ražotāju iekšzemes pārdevumi pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā, kopumā tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem, ievērojot datu konfidencialitāti, kā paskaidrots 63. apsvērumā. ĶTR eksportētāju nesadarbošanās dēļ konkrētu preču veidu reprezentativitāti nebija iespējams noteikt.

Eurostat

| (45) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdevumi iekšzemes tirgū ir veikti parastā tirdzniecības apritē, proti, vai izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās tirdzniecības cenas ir vienādas vai lielākas par vidējām ražošanas izmaksām un tādējādi rentablas. |
| --- | --- |

(45)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdevumi iekšzemes tirgū ir veikti parastā tirdzniecības apritē, proti, vai izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās tirdzniecības cenas ir vienādas vai lielākas par vidējām ražošanas izmaksām un tādējādi rentablas.

| (46) | Tādējādi tika konstatēts, ka Savienības ražotāju vidējais pārdošanas apjoms bija vidēji rentabls, un tādēļ normālo vērtību noteica, pamatojoties uz vidējo svērto Savienības izlasē iekļauto ražotāju noteikto PM pārdošanas cenu Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā. |
| --- | --- |

(46)

Tādējādi tika konstatēts, ka Savienības ražotāju vidējais pārdošanas apjoms bija vidēji rentabls, un tādēļ normālo vērtību noteica, pamatojoties uz vidējo svērto Savienības izlasē iekļauto ražotāju noteikto PM pārdošanas cenu Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā.

3.3.1.3.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (47) | Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija secināja, ka pārskatīšanas pieprasījumā iekļautā informācija par eksporta cenām no ĶTR uz trešām valstīm bija vispiemērotākais pamats attiecīgā ražojuma eksporta cenas aprēķināšanai uz Savienību. |
| --- | --- |

(47)

Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija secināja, ka pārskatīšanas pieprasījumā iekļautā informācija par eksporta cenām no ĶTR uz trešām valstīm bija vispiemērotākais pamats attiecīgā ražojuma eksporta cenas aprēķināšanai uz Savienību.

3.3.1.4.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (48) | Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumam izmantoja EXW cenu. Šajā sakarā, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu tika veiktas normālās vērtības un eksporta cenas korekcijas attiecībā uz atšķirībām iekšzemes pārvadājumu un jūras pārvadājumu izmaksās. Šis salīdzinājums liecināja, ka pārskatīšanas pieprasījumā minētā eksporta cena uz trešām valstīm bija no 22,1 % līdz 32,2 % zemāka par normālo vērtību. Tas norāda, ka, ja tiktu atcelti antidempinga pasākumi, cenas Savienībā visdrīzāk būtu dempinga cenas. |
| --- | --- |

(48)

Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumam izmantoja EXW cenu. Šajā sakarā, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu tika veiktas normālās vērtības un eksporta cenas korekcijas attiecībā uz atšķirībām iekšzemes pārvadājumu un jūras pārvadājumu izmaksās. Šis salīdzinājums liecināja, ka pārskatīšanas pieprasījumā minētā eksporta cena uz trešām valstīm bija no 22,1 % līdz 32,2 % zemāka par normālo vērtību. Tas norāda, ka, ja tiktu atcelti antidempinga pasākumi, cenas Savienībā visdrīzāk būtu dempinga cenas.

EXW

3.4.   Importa attīstība, ja tiktu atcelti antidempinga pasākumi

Importa attīstība, ja tiktu atcelti antidempinga pasākumi

3.4.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR teritorijā

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR teritorijā

| (49) | Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, par pamatu turpmākiem secinājumiem tika izmantota vienīgi pārskatīšanas pieprasījumā ietvertā informācija, ko izmeklēšanas gaitā sniedza Savienības nozare, to pēc iespējas salīdzinot ar publiskā telpā pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

(49)

Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, par pamatu turpmākiem secinājumiem tika izmantota vienīgi pārskatīšanas pieprasījumā ietvertā informācija, ko izmeklēšanas gaitā sniedza Savienības nozare, to pēc iespējas salīdzinot ar publiskā telpā pieejamo informāciju.

| (50) | Tādējādi konstatēja, ka ĶTR PM aplēstā ražošanas jauda ir robežās no 600 miljoniem līdz 850 miljoniem gabalu; tas līdzinās ražošanas jaudai, kas aprēķināta iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas (7) izmeklēšanā (600 līdz 700 miljoni gabalu). |
| --- | --- |

(50)

Tādējādi konstatēja, ka ĶTR PM aplēstā ražošanas jauda ir robežās no 600 miljoniem līdz 850 miljoniem gabalu; tas līdzinās ražošanas jaudai, kas aprēķināta iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas (7) izmeklēšanā (600 līdz 700 miljoni gabalu).

7

| (51) | Turklāt, kā jau noteikts iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas (8) izmeklēšanā, ņemot vērā ražošanas procesa raksturu ĶTR (galvenokārt darbaspēks), PM ražošanas jaudu ĶTR var viegli palielināt, cita starpā, ar papildu darbaspēka nodarbināšanu, izmantojot tikai nelielus ieguldījumus iekārtās. |
| --- | --- |

(51)

Turklāt, kā jau noteikts iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas (8) izmeklēšanā, ņemot vērā ražošanas procesa raksturu ĶTR (galvenokārt darbaspēks), PM ražošanas jaudu ĶTR var viegli palielināt, cita starpā, ar papildu darbaspēka nodarbināšanu, izmantojot tikai nelielus ieguldījumus iekārtās.

8

| (52) | Tādējādi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ĶTR ražošanas jauda ir aptuveni par 240–340 % lielāka nekā Savienības patēriņš un ievērojami lielāka par Savienības ražošanas jaudu tajā pašā periodā. |
| --- | --- |

(52)

Tādējādi pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ĶTR ražošanas jauda ir aptuveni par 240–340 % lielāka nekā Savienības patēriņš un ievērojami lielāka par Savienības ražošanas jaudu tajā pašā periodā.

| (53) | Pārskatīšanas pieprasījumā tika lēsts, ka ĶTR PM ražošanas apjoms ir aptuveni 350 miljoni gabalu, un tādējādi neizmantotā jauda pēc konservatīvas aplēses parāda 260 miljonu vienību pārpalikumu. Šī neizmantotā jauda aptuveni atbilst visam Savienības patēriņam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(53)

Pārskatīšanas pieprasījumā tika lēsts, ka ĶTR PM ražošanas apjoms ir aptuveni 350 miljoni gabalu, un tādējādi neizmantotā jauda pēc konservatīvas aplēses parāda 260 miljonu vienību pārpalikumu. Šī neizmantotā jauda aptuveni atbilst visam Savienības patēriņam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (54) | Tātad var loģiski secināt, ka ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda. Kā paskaidrots 49. līdz 53. apsvērumā, pastāv liela iespējamība, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā šī neizmantotā jauda tiktu novirzīta uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(54)

Tātad var loģiski secināt, ka ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda. Kā paskaidrots 49. līdz 53. apsvērumā, pastāv liela iespējamība, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā šī neizmantotā jauda tiktu novirzīta uz Savienības tirgu.

3.4.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (55) | Neraugoties uz PM patēriņa samazināšanos Savienības tirgū, Savienības PM pieprasījums joprojām ir būtisks un veido aptuveni 45 % no pasaules tirgus. Savienības tirgus joprojām ir lielākais PM noieta tirgus pasaulē. |
| --- | --- |

(55)

Neraugoties uz PM patēriņa samazināšanos Savienības tirgū, Savienības PM pieprasījums joprojām ir būtisks un veido aptuveni 45 % no pasaules tirgus. Savienības tirgus joprojām ir lielākais PM noieta tirgus pasaulē.

| (56) | Tirgu skaits, kuros izmanto PM, ir ierobežots. Turklāt šie tirgi ir daudz mazāki nekā Savienības tirgus, un tāpēc tie nespētu absorbēt lielo ĶTR neizmantoto jaudu. Bez tam, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ĶTR PM patēriņš ir ļoti zems, un nav sagaidāms, ka tas būtiski palielināsies. |
| --- | --- |

(56)

Tirgu skaits, kuros izmanto PM, ir ierobežots. Turklāt šie tirgi ir daudz mazāki nekā Savienības tirgus, un tāpēc tie nespētu absorbēt lielo ĶTR neizmantoto jaudu. Bez tam, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ĶTR PM patēriņš ir ļoti zems, un nav sagaidāms, ka tas būtiski palielināsies.

| (57) | Kā aprakstīts 48. apsvērumā, salīdzinot eksporta cenas no ĶTR uz trešām valstīm ar Savienības tirgus cenām, tika konstatēts, ka Savienības tirgū dominējošās cenas kopumā bija augstākas. Tas šādam lētam importam padara Savienības tirgu pievilcīgāku, jo var palielināt peļņu. |
| --- | --- |

(57)

Kā aprakstīts 48. apsvērumā, salīdzinot eksporta cenas no ĶTR uz trešām valstīm ar Savienības tirgus cenām, tika konstatēts, ka Savienības tirgū dominējošās cenas kopumā bija augstākas. Tas šādam lētam importam padara Savienības tirgu pievilcīgāku, jo var palielināt peļņu.

| (58) | Tāpēc secināja, ka Savienības tirgus būtu pievilcīgs Ķīnas eksportam, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(58)

Tāpēc secināja, ka Savienības tirgus būtu pievilcīgs Ķīnas eksportam, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti.

| (59) | Ņemot vērā šos apsvērumus, ja pasākumi tiktu atcelti, iespējams, ka pārskatāmā ražojuma eksports no ĶTR ievērojamos daudzumos tiktu novirzīts uz Savienības tirgu. Kā norādīts 34.–48. apsvērumā, visticamāk, imports tiks veikts par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(59)

Ņemot vērā šos apsvērumus, ja pasākumi tiktu atcelti, iespējams, ka pārskatāmā ražojuma eksports no ĶTR ievērojamos daudzumos tiktu novirzīts uz Savienības tirgu. Kā norādīts 34.–48. apsvērumā, visticamāk, imports tiks veikts par dempinga cenām.

3.4.3.   Secinājums

Secinājums

| (60) | Ņemot vērā Ķīnas lielo jaudas pārpalikumu, Ķīnas iekšējā tirgus ierobežoto izmēru un Savienības tirgus pievilcību, tiek secināts, ka gadījumā, ja tiktu atcelti antidempinga pasākumi, pārskatāmā ražojuma imports no Ķīnas uz Savienību ievērojami palielinātos. Turklāt Komisija konstatēja, ka imports visticamāk tiktu veikts par dempinga cenām. Attiecīgi pastāv liela dempinga atkārtošanās iespējamība. |
| --- | --- |

(60)

Ņemot vērā Ķīnas lielo jaudas pārpalikumu, Ķīnas iekšējā tirgus ierobežoto izmēru un Savienības tirgus pievilcību, tiek secināts, ka gadījumā, ja tiktu atcelti antidempinga pasākumi, pārskatāmā ražojuma imports no Ķīnas uz Savienību ievērojami palielinātos. Turklāt Komisija konstatēja, ka imports visticamāk tiktu veikts par dempinga cenām. Attiecīgi pastāv liela dempinga atkārtošanās iespējamība.

4.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (61) | Attiecīgajā periodā Savienībā PM ražoja seši zināmie ražotāji. Trīs no šiem ražotājiem pārstāv pieprasījuma iesniedzējs. Šie seši Savienības ražotāji veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Trīs Savienības ražotāji, kurus pārstāvēja pieprasījuma iesniedzējs, tika iekļauti izlasē, kā aprakstīts 13.–21. apsvērumā. Kā aprakstīts 13. apsvērumā, izlase veido vairāk nekā 75 % no Savienības kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(61)

Attiecīgajā periodā Savienībā PM ražoja seši zināmie ražotāji. Trīs no šiem ražotājiem pārstāv pieprasījuma iesniedzējs. Šie seši Savienības ražotāji veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Trīs Savienības ražotāji, kurus pārstāvēja pieprasījuma iesniedzējs, tika iekļauti izlasē, kā aprakstīts 13.–21. apsvērumā. Kā aprakstīts 13. apsvērumā, izlase veido vairāk nekā 75 % no Savienības kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma.

| (62) | Viens no izlasē neiekļautajiem ražotājiem – Mi.me.ca. Srl., Itālija – pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā 2017. gada janvārī tika pasludināts par bankrotējušu (9). Divi citi izlasē neiekļautie Savienības ražotāji – EJA International, Nīderlande, un Technosteel, Itālija – pēc attiecīgā perioda 2018. gadā pārtrauca ražot PM. |
| --- | --- |

(62)

Viens no izlasē neiekļautajiem ražotājiem – Mi.me.ca. Srl., Itālija – pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā 2017. gada janvārī tika pasludināts par bankrotējušu (9). Divi citi izlasē neiekļautie Savienības ražotāji – EJA International, Nīderlande, un Technosteel, Itālija – pēc attiecīgā perioda 2018. gadā pārtrauca ražot PM.

Mi.me.ca. Srl.

9

EJA International

Technosteel

| (63) | Ņemot vērā, ka no trim atlasītajiem uzņēmumiem divi ir saistīti, dati, kas izmantoti kaitējuma analīzē, šajā regulā ir sniegti indeksētā veidā, lai, ievērojot pamatregulas 19. pantu, saglabātu uzņēmējdarbībai svarīgas informācijas konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(63)

Ņemot vērā, ka no trim atlasītajiem uzņēmumiem divi ir saistīti, dati, kas izmantoti kaitējuma analīzē, šajā regulā ir sniegti indeksētā veidā, lai, ievērojot pamatregulas 19. pantu, saglabātu uzņēmējdarbībai svarīgas informācijas konfidencialitāti.

| (64) | Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem pierādījumiem, pieteikuma iesniedzēja sniegtajos papildu datos un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem, tika konstatēts, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija robežās no 270 līdz 330 miljoniem gabalu. |
| --- | --- |

(64)

Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem pierādījumiem, pieteikuma iesniedzēja sniegtajos papildu datos un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem, tika konstatēts, ka kopējais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija robežās no 270 līdz 330 miljoniem gabalu.

| (65) | Komisija novērtēja pārskatāmā ražojuma importa apjomu no ĶTR, pamatojoties uz datiem no 14. panta 6. punkta datubāzes attiecīgajā periodā, piemērojot pārrēķina koeficientu kopējam apjomam kilogramos. Šo pārrēķina koeficientu Komisija izmantoja arī iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, lai pārveidotu importa statistiku (kas izteikta kilogramos) gabalos, izmantojot reprezentatīvākā ražojuma vidējo svaru. |
| --- | --- |

(65)

Komisija novērtēja pārskatāmā ražojuma importa apjomu no ĶTR, pamatojoties uz datiem no 14. panta 6. punkta datubāzes attiecīgajā periodā, piemērojot pārrēķina koeficientu kopējam apjomam kilogramos. Šo pārrēķina koeficientu Komisija izmantoja arī iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā, lai pārveidotu importa statistiku (kas izteikta kilogramos) gabalos, izmantojot reprezentatīvākā ražojuma vidējo svaru.

| (66) | Pieteikuma iesniedzējs ierosināja izmantot citu pārrēķina koeficientu, kas bija nedaudz zemāks par to, kas tika izmantots iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā. Komisija šo ierosinājumu noraidīja, pamatojoties uz to, ka netika sniegti pierādījumi, kas norādītu uz izmaiņām importa un/vai Savienības patēriņa tendencēs. Tādējādi Komisija saglabāja iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā izmantoto pārrēķina koeficientu. |
| --- | --- |

(66)

Pieteikuma iesniedzējs ierosināja izmantot citu pārrēķina koeficientu, kas bija nedaudz zemāks par to, kas tika izmantots iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā. Komisija šo ierosinājumu noraidīja, pamatojoties uz to, ka netika sniegti pierādījumi, kas norādītu uz izmaiņām importa un/vai Savienības patēriņa tendencēs. Tādējādi Komisija saglabāja iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā izmantoto pārrēķina koeficientu.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (67) | Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un importa apjomu no trešām valstīm Savienībā, izmantojot datus, ko dalībvalstis nosūtījušas Komisijai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punkta datubāzi. |
| --- | --- |

(67)

Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un importa apjomu no trešām valstīm Savienībā, izmantojot datus, ko dalībvalstis nosūtījušas Komisijai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punkta datubāzi.

| (68) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū pamatojās uz informāciju, ko pirms procedūras sākšanas bija snieguši Savienības ražotāji, un uz pārbaudīto informāciju, ko sniedza trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji atbildēs uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(68)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū pamatojās uz informāciju, ko pirms procedūras sākšanas bija snieguši Savienības ražotāji, un uz pārbaudīto informāciju, ko sniedza trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji atbildēs uz anketas jautājumiem.

| (69) | Kā norādīts 63. apsvērumā, trīs izlasē iekļauto uzņēmumu konfidenciālo informāciju nevar uzrādīt turpmākajās tabulās. Tādēļ lai parādītu attiecīgā perioda tendences, nepieciešamības gadījumā izmantoja indeksus.

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss (2014 = 100) | 100 | 91 | 93 | 89 |
| Avots: Savienības ražotāju sniegtā informācija pirms procedūras sākšanas, 14. panta 6. punkta datubāze, pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(69)

Kā norādīts 63. apsvērumā, trīs izlasē iekļauto uzņēmumu konfidenciālo informāciju nevar uzrādīt turpmākajās tabulās. Tādēļ lai parādītu attiecīgā perioda tendences, nepieciešamības gadījumā izmantoja indeksus.

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

2014

2015

2016

PIP

Indekss (2014 = 100)

Indekss (2014 = 100)

100

100

91

91

93

93

89

89

Avots: Savienības ražotāju sniegtā informācija pirms procedūras sākšanas, 14. panta 6. punkta datubāze, pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (70) | Kā parādīts 1. tabulā, attiecīgajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 11 %, kas izskaidrojams ar pakāpenisku biroja vadības digitalizāciju un elektronisku dokumentu iesniegšanu, kā rezultātā papīra formātā tiek arhivēts mazāk dokumentu, kas savukārt samazināja pārskatāmā ražojuma patēriņu. |
| --- | --- |

(70)

Kā parādīts 1. tabulā, attiecīgajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 11 %, kas izskaidrojams ar pakāpenisku biroja vadības digitalizāciju un elektronisku dokumentu iesniegšanu, kā rezultātā papīra formātā tiek arhivēts mazāk dokumentu, kas savukārt samazināja pārskatāmā ražojuma patēriņu.

4.3.   Imports no ĶTR

Imports no ĶTR

4.3.1.   Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa

Importa no ĶTR apjoms un tirgus daļa

| (71) | Kā norādīts 67. apsvērumā, Komisija noteica importa apjomu no ĶTR attiecīgajā periodā, pamatojoties uz datiem no 14. panta 6. punkta datubāzes.
  Pamatojoties uz to, imports no ĶTR uz Savienību un tā tirgus daļa attīstījās kā parādīts 2. tabulā.

  2. tabula


  PM importa apjoms no ĶTR un ĶTR tirgus daļa | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no ĶTR, indekss (2014 = 100) | 100 | 55 | 15 | 0,13 |
| Importa no ĶTR tirgus daļa Savienības tirgū | 5,6 % | 3,2 % | 0,9 % | 0,0 % |
| Avots: Savienības ražotāju sniegtā informācija pirms procedūras sākšanas, 14. panta 6. punkta datubāze, pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(71)

Kā norādīts 67. apsvērumā, Komisija noteica importa apjomu no ĶTR attiecīgajā periodā, pamatojoties uz datiem no 14. panta 6. punkta datubāzes.

Pamatojoties uz to, imports no ĶTR uz Savienību un tā tirgus daļa attīstījās kā parādīts 2. tabulā.

2. tabula

2. tabula

PM importa apjoms no ĶTR un ĶTR tirgus daļa

PM importa apjoms no ĶTR un ĶTR tirgus daļa

2014

2015

2016

PIP

Imports no ĶTR, indekss (2014 = 100)

Imports no ĶTR, indekss (2014 = 100)

100

100

55

55

15

15

0,13

0,13

Importa no ĶTR tirgus daļa Savienības tirgū

5,6 %

3,2 %

0,9 %

0,0 %

Avots: Savienības ražotāju sniegtā informācija pirms procedūras sākšanas, 14. panta 6. punkta datubāze, pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (72) | PM importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā ik gadus ievērojami samazinājās, līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām sasniedzot nenozīmīgu līmeni. PM imports no Ķīnas 2015. gadā samazinājās par 45 % un nākamajā gadā par vairāk nekā 70 %. Visbeidzot pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā importa apjoms samazinājās līdz dažiem tūkstošiem. |
| --- | --- |

(72)

PM importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā ik gadus ievērojami samazinājās, līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām sasniedzot nenozīmīgu līmeni. PM imports no Ķīnas 2015. gadā samazinājās par 45 % un nākamajā gadā par vairāk nekā 70 %. Visbeidzot pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā importa apjoms samazinājās līdz dažiem tūkstošiem.

| (73) | Tādējādi attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās arī ĶTR tirgus daļa. Tā samazinājās no 5,6 % 2014. gadā līdz gandrīz 0 % pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās. |
| --- | --- |

(73)

Tādējādi attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās arī ĶTR tirgus daļa. Tā samazinājās no 5,6 % 2014. gadā līdz gandrīz 0 % pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigās.

4.3.2.   Importa no ĶTR cenu tendences un cenu samazinājums

Importa no ĶTR cenu tendences un cenu samazinājums

| (74) | Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ un alternatīvu avotu trūkuma dēļ nebija iespējams noteikt precīzu importa cenu. Kā paskaidrots 29. apsvērumā, tā notika tāpēc, ka statistikas datus uzskatīja par nederīgiem, jo viens no datu avotiem aptvēra ne tikai attiecīgā ražojuma, bet arī citu ražojumu importu un citi datu avoti nedeva iespēju veikt eksporta cenu salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares cenām pa konkrētu preču veidiem. |
| --- | --- |

(74)

Ķīnas ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ un alternatīvu avotu trūkuma dēļ nebija iespējams noteikt precīzu importa cenu. Kā paskaidrots 29. apsvērumā, tā notika tāpēc, ka statistikas datus uzskatīja par nederīgiem, jo viens no datu avotiem aptvēra ne tikai attiecīgā ražojuma, bet arī citu ražojumu importu un citi datu avoti nedeva iespēju veikt eksporta cenu salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares cenām pa konkrētu preču veidiem.

| (75) | Tomēr tika uzskatīts, ka importa cenas, kas reģistrētas 14. panta 6. punkta datu bāzē, bija piemērotas, lai noteiktu ĶTR importa cenu vispārējo tendenci. Importa cenu tendence no ĶTR uz Savienību attīstījās, kā parādīts 3. tabulā.

  3. tabula


  PM importa no ĶTR vidējā cena | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss (2014 = 100) | 100 | 113 | 109 | 157 |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze. |

(75)

Tomēr tika uzskatīts, ka importa cenas, kas reģistrētas 14. panta 6. punkta datu bāzē, bija piemērotas, lai noteiktu ĶTR importa cenu vispārējo tendenci. Importa cenu tendence no ĶTR uz Savienību attīstījās, kā parādīts 3. tabulā.

3. tabula

3. tabula

PM importa no ĶTR vidējā cena

PM importa no ĶTR vidējā cena

2014

2015

2016

PIP

Indekss (2014 = 100)

Indekss (2014 = 100)

100

100

113

113

109

109

157

157

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

Avots:

| (76) | Kā parādīts 3. tabulā, 2015. gadā importa cenas palielinājās par 13 % un 2016. gadā samazinājās par 3,5 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenu līmenis paaugstinājās par 46 %. Tomēr šī vispārējā tendence būtu jāvērtē, ņemot vērā ļoti nelielo importa apjomu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ko nevar uzskatīt par reprezentatīvu attiecībā uz cenu līmeņiem, ja nav pasākumu. |
| --- | --- |

(76)

Kā parādīts 3. tabulā, 2015. gadā importa cenas palielinājās par 13 % un 2016. gadā samazinājās par 3,5 %. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā cenu līmenis paaugstinājās par 46 %. Tomēr šī vispārējā tendence būtu jāvērtē, ņemot vērā ļoti nelielo importa apjomu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ko nevar uzskatīt par reprezentatīvu attiecībā uz cenu līmeņiem, ja nav pasākumu.

| (77) | Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un nebija alternatīvu informācijas avotu, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nevarēja aprēķināt cenu samazinājuma starpību. |
| --- | --- |

(77)

Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās un nebija alternatīvu informācijas avotu, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nevarēja aprēķināt cenu samazinājuma starpību.

4.4.   Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

| (78) | PM imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR, galvenokārt bija no Indijas. Imports nelielā apjomā bija arī no Ēģiptes, Izraēlas, Japānas, Serbijas, Šveices, Taivānas, Ukrainas un ASV. |
| --- | --- |

(78)

PM imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR, galvenokārt bija no Indijas. Imports nelielā apjomā bija arī no Ēģiptes, Izraēlas, Japānas, Serbijas, Šveices, Taivānas, Ukrainas un ASV.

| (79) | Importa kopapjoms Savienībā, kā arī PM importa no citām trešām valstīm tirgus daļa un cenu tendences ir parādītas 4. tabulā.

  4. tabula


  Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa indekss (2014 = 100) | 100 | 121 | 122 | 149 |
| Tirgus daļa | 3,8 % | 5,0 % | 5,0 % | 6,3 % |
| Vidējā cena, indekss (2014 = 100) | 100 | 140 | 165 | 148 |
| Avots: Savienības ražotāju sniegtā informācija pirms procedūras sākšanas, 14. panta 6. punkta datubāze, pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(79)

Importa kopapjoms Savienībā, kā arī PM importa no citām trešām valstīm tirgus daļa un cenu tendences ir parādītas 4. tabulā.

4. tabula

4. tabula

Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR

2014

2015

2016

PIP

Importa indekss (2014 = 100)

Importa indekss (2014 = 100)

100

100

121

121

122

122

149

149

Tirgus daļa

3,8 %

5,0 %

5,0 %

6,3 %

Vidējā cena, indekss (2014 = 100)

Vidējā cena, indekss (2014 = 100)

100

100

140

140

165

165

148

148

Avots: Savienības ražotāju sniegtā informācija pirms procedūras sākšanas, 14. panta 6. punkta datubāze, pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (80) | Kopumā importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā būtiski palielinājās par 49 %. |
| --- | --- |

(80)

Kopumā importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā būtiski palielinājās par 49 %.

| (81) | Tā kā kopējais patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās, šis palielinājums tajā pašā periodā nozīmēja arī šā importa tirgus daļas pieaugumu no 3,8 % 2014. gadā līdz 6,3 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(81)

Tā kā kopējais patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās, šis palielinājums tajā pašā periodā nozīmēja arī šā importa tirgus daļas pieaugumu no 3,8 % 2014. gadā līdz 6,3 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (82) | Kā paskaidrots 29. apsvērumā, pieejamie statistikas dati nebija piemēroti, lai noteiktu eksporta cenas uz Savienību. Tāpēc, tāpat kā PM importam no ĶTR, tikai importam no citām trešām valstīm varēja noteikt importa cenu tendences. Attiecīgajā periodā no citām trešām valstīm importētā ražojuma vidējā cena nepārtraukti paaugstinājās. Lielākais cenas pieaugums bija 2015. gadā, kad tā palielinājās par 40 %. 2016. gadā cenas vēl pieauga par 17,5 %, bet pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā tās atkal samazinājās par 10,3 %. Kopumā cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 48 %. |
| --- | --- |

(82)

Kā paskaidrots 29. apsvērumā, pieejamie statistikas dati nebija piemēroti, lai noteiktu eksporta cenas uz Savienību. Tāpēc, tāpat kā PM importam no ĶTR, tikai importam no citām trešām valstīm varēja noteikt importa cenu tendences. Attiecīgajā periodā no citām trešām valstīm importētā ražojuma vidējā cena nepārtraukti paaugstinājās. Lielākais cenas pieaugums bija 2015. gadā, kad tā palielinājās par 40 %. 2016. gadā cenas vēl pieauga par 17,5 %, bet pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā tās atkal samazinājās par 10,3 %. Kopumā cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 48 %.

4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (83) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(83)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (84) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus par Savienības ražošanas nozari kopumā, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja sniegtajiem datiem, kurus tā salīdzināja ar vairāku Savienības ražotāju sniegto informāciju pirms procedūras sākšanas un pārbaudītām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz pārbaudītiem datiem, kas ietverti atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Jāpiebilst, ka, kā paskaidrots 61. apsvērumā, izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāv lielāko daļu no Savienības ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(84)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus par Savienības ražošanas nozari kopumā, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja sniegtajiem datiem, kurus tā salīdzināja ar vairāku Savienības ražotāju sniegto informāciju pirms procedūras sākšanas un pārbaudītām izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz pārbaudītiem datiem, kas ietverti atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Jāpiebilst, ka, kā paskaidrots 61. apsvērumā, izlasē iekļautie Savienības ražotāji pārstāv lielāko daļu no Savienības ražošanas apjoma.

| (85) | Makroekonomikas rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums. |
| --- | --- |

(85)

Makroekonomikas rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums.

| (86) | Mikroekonomikas rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības vidējās izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(86)

Mikroekonomikas rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības vidējās izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

| (87) | Kā minēts 63. apsvērumā, ņemot vērā, ka no trim atlasītajiem uzņēmumiem divi ir saistīti, 5. tabulā dati ir sniegti indeksētā veidā, lai, ievērojot pamatregulas 19. pantu, saglabātu uzņēmējdarbībai svarīgas informācijas konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(87)

Kā minēts 63. apsvērumā, ņemot vērā, ka no trim atlasītajiem uzņēmumiem divi ir saistīti, 5. tabulā dati ir sniegti indeksētā veidā, lai, ievērojot pamatregulas 19. pantu, saglabātu uzņēmējdarbībai svarīgas informācijas konfidencialitāti.

4.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.5.2.1.   Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (88) | 5. tabulā norādīts Savienības kopējais ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā.

  5. tabula


  PM Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana, indekss (2014 = 100) | 100 | 97 | 102 | 102 |
| Ražošanas jauda, indekss (2014 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Jaudas izmantojums, indekss (2014 = 100) | 100 | 97 | 102 | 102 |
| Avots: pieprasījuma iesniedzējs, pirms procedūras sākšanas sniegtā informācija un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(88)

5. tabulā norādīts Savienības kopējais ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums attiecīgajā periodā.

5. tabula

5. tabula

PM Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

PM Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2014

2015

2016

PIP

Ražošana, indekss (2014 = 100)

Ražošana, indekss (2014 = 100)

100

100

97

97

102

102

102

102

Ražošanas jauda, indekss (2014 = 100)

Ražošanas jauda, indekss (2014 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Jaudas izmantojums, indekss (2014 = 100)

Jaudas izmantojums, indekss (2014 = 100)

100

100

97

97

102

102

102

102

Avots: pieprasījuma iesniedzējs, pirms procedūras sākšanas sniegtā informācija un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (89) | Savienības kopējais ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās tikai nedaudz, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas sasniedza par 2 % augstāku līmeni. |
| --- | --- |

(89)

Savienības kopējais ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās tikai nedaudz, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas sasniedza par 2 % augstāku līmeni.

| (90) | Savienības ražošanas jauda saglabājās stabila attiecīgā perioda laikā. |
| --- | --- |

(90)

Savienības ražošanas jauda saglabājās stabila attiecīgā perioda laikā.

| (91) | Līdz ar to Savienības ražošanas jaudas izmantojums attīstījās tāpat kā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā. Kopumā pēc ražošanas apjoma pieauguma attiecīgajā periodā par 2 %, ražošanas jaudas izmantojums palielinājās par 2 %. |
| --- | --- |

(91)

Līdz ar to Savienības ražošanas jaudas izmantojums attīstījās tāpat kā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā. Kopumā pēc ražošanas apjoma pieauguma attiecīgajā periodā par 2 %, ražošanas jaudas izmantojums palielinājās par 2 %.

4.5.2.2.   Savienības pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Savienības pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (92) | 6. tabulā parādīts kā attīstījās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā.

  6. tabula


  PM Savienības pārdošanas apjoms un Savienības ražošanas nozares tirgus daļa | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms, indekss (2014 = 100) | 100 | 91 | 95 | 91 |
| Tirgus daļa | 91,9 % | 92,3 % | 94,3 % | 93,6 % |
| Indekss (2014 = 100) | 100 | 100 | 103 | 102 |
| Avots: pieprasījuma iesniedzējs, pirms procedūras sākšanas sniegtā informācija un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(92)

6. tabulā parādīts kā attīstījās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā.

6. tabula

6. tabula

PM Savienības pārdošanas apjoms un Savienības ražošanas nozares tirgus daļa

PM Savienības pārdošanas apjoms un Savienības ražošanas nozares tirgus daļa

2014

2015

2016

PIP

Pārdošanas apjoms, indekss (2014 = 100)

Pārdošanas apjoms, indekss (2014 = 100)

100

100

91

91

95

95

91

91

Tirgus daļa

91,9 %

92,3 %

94,3 %

93,6 %

Indekss (2014 = 100)

Indekss (2014 = 100)

100

100

100

100

103

103

102

102

Avots: pieprasījuma iesniedzējs, pirms procedūras sākšanas sniegtā informācija un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (93) | Kaut arī Savienības ražotāju ražošanas apjoms saglabājās samērā stabils, kā parādīts 5. tabulā, Savienības ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. Tomēr Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 2 %, galvenokārt tāpēc, ka samazinājās Savienības patēriņš un imports no ĶTR. |
| --- | --- |

(93)

Kaut arī Savienības ražotāju ražošanas apjoms saglabājās samērā stabils, kā parādīts 5. tabulā, Savienības ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. Tomēr Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 2 %, galvenokārt tāpēc, ka samazinājās Savienības patēriņš un imports no ĶTR.

4.5.2.3.   Izaugsme

Izaugsme

| (94) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās par 2 %, savukārt, kā minēts 70.–93. apsvērumā, Savienības patēriņš samazinājās par 11 %, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 9 %. Šo ražošanas pieaugumu var izskaidrot ar Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoma pieaugumu. |
| --- | --- |

(94)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās par 2 %, savukārt, kā minēts 70.–93. apsvērumā, Savienības patēriņš samazinājās par 11 %, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 9 %. Šo ražošanas pieaugumu var izskaidrot ar Savienības ražotāju eksporta pārdošanas apjoma pieaugumu.

4.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

| (95) | Nodarbinātības un produktivitātes dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  7. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums Savienības PM nozarē | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits, indekss (2014 = 100) | 100 | 97 | 99 | 102 |
| Ražīgums, indekss, (2014 = 100) | 100 | 101 | 103 | 100 |
| Avots: pieprasījuma iesniedzējs, pirms procedūras sākšanas sniegtā informācija un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(95)

Nodarbinātības un produktivitātes dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

7. tabula

7. tabula

Nodarbinātība un ražīgums Savienības PM nozarē

Nodarbinātība un ražīgums Savienības PM nozarē

2014

2015

2016

PIP

Darbinieku skaits, indekss (2014 = 100)

Darbinieku skaits, indekss (2014 = 100)

100

100

97

97

99

99

102

102

Ražīgums, indekss, (2014 = 100)

Ražīgums, indekss, (2014 = 100)

100

100

101

101

103

103

100

100

Avots: pieprasījuma iesniedzējs, pirms procedūras sākšanas sniegtā informācija un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (96) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē darbinieku skaits nedaudz palielinājās (par 2 %), un ražīgums saglabājās stabils. |
| --- | --- |

(96)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē darbinieku skaits nedaudz palielinājās (par 2 %), un ražīgums saglabājās stabils.

4.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (97) | Kā paskaidrots 31. apsvērumā, nebija iespējams gūt apstiprinājumu dempinga pastāvēšanai. Tāpēc izmeklēšanā galvenā uzmanība tika pievērsta dempinga atkārtošanās iespējamībai, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(97)

Kā paskaidrots 31. apsvērumā, nebija iespējams gūt apstiprinājumu dempinga pastāvēšanai. Tāpēc izmeklēšanā galvenā uzmanība tika pievērsta dempinga atkārtošanās iespējamībai, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti.

| (98) | Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā Savienības ražošanas nozarē bija manāmas atgūšanās pazīmes no iepriekšējā dempinga sekām. Kā liecina labvēlīgās tendences par galvenajiem kaitējuma rādītājiem Savienības ražošanas nozarē, pašreizējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā atgūšanās process turpinās. Turklāt mazāku pieprasījumu Savienības tirgū, kas attiecīgajā periodā izraisīja patēriņa samazinājumu par 11 % (sk. 1. tabulu), kompensēja eksporta pārdošanas apjoma pieaugums, kā minēts 94. apsvērumā. |
| --- | --- |

(98)

Iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā Savienības ražošanas nozarē bija manāmas atgūšanās pazīmes no iepriekšējā dempinga sekām. Kā liecina labvēlīgās tendences par galvenajiem kaitējuma rādītājiem Savienības ražošanas nozarē, pašreizējās izmeklēšanas attiecīgajā periodā atgūšanās process turpinās. Turklāt mazāku pieprasījumu Savienības tirgū, kas attiecīgajā periodā izraisīja patēriņa samazinājumu par 11 % (sk. 1. tabulu), kompensēja eksporta pārdošanas apjoma pieaugums, kā minēts 94. apsvērumā.

4.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.5.3.1.   Cenas un tās ietekmējoši faktori

Cenas un tās ietekmējoši faktori

| (99) | Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  8. tabula


  Vidējās pārdošanas cenas un vienības izmaksas Savienībā | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā, indekss (2014 = 100) | 100 | 97 | 96 | 95 |
| Vienības ražošanas izmaksas Savienībā, indekss (2014 = 100) | 100 | 97 | 93 | 96 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(99)

Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

8. tabula

8. tabula

Vidējās pārdošanas cenas un vienības izmaksas Savienībā

Vidējās pārdošanas cenas un vienības izmaksas Savienībā

2014

2015

2016

PIP

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā, indekss (2014 = 100)

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā, indekss (2014 = 100)

100

100

97

97

96

96

95

95

Vienības ražošanas izmaksas Savienībā, indekss (2014 = 100)

Vienības ražošanas izmaksas Savienībā, indekss (2014 = 100)

100

100

97

97

93

93

96

96

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (100) | Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. |
| --- | --- |

(100)

Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %.

| (101) | Tajā pašā periodā vidējās vienības ražošanas izmaksas samazinājās par 4 %. |
| --- | --- |

(101)

Tajā pašā periodā vidējās vienības ražošanas izmaksas samazinājās par 4 %.

4.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (102) | Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā attīstījās, kā parādīts 9. tabulā.

  9. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto Savienības PM nozarē | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto, indekss (2014 = 100) | 100 | 99 | 102 | 104 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(102)

Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā attīstījās, kā parādīts 9. tabulā.

9. tabula

9. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto Savienības PM nozarē

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto Savienības PM nozarē

2014

2015

2016

PIP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto, indekss (2014 = 100)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto, indekss (2014 = 100)

100

100

99

99

102

102

104

104

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (103) | Kopumā Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %. |
| --- | --- |

(103)

Kopumā Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %.

4.5.3.3.   Krājumi

Krājumi

| (104) | Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā attīstījās, kā parādīts 10. tabulā.

  10. tabula


  Savienības ražošanas nozares PM krājumi | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās, indekss (2014 = 100) | 100 | 109 | 111 | 185 |
| Krājumi gada beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma | 7,4 % | 8,3 % | 8,1 % | 13,5 % |
| Indekss (2014 = 100) | 100 | 112 | 108 | 182 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(104)

Savienības ražotāju krājumi attiecīgajā periodā attīstījās, kā parādīts 10. tabulā.

10. tabula

10. tabula

Savienības ražošanas nozares PM krājumi

Savienības ražošanas nozares PM krājumi

2014

2015

2016

PIP

Krājumi perioda beigās, indekss (2014 = 100)

Krājumi perioda beigās, indekss (2014 = 100)

100

100

109

109

111

111

185

185

Krājumi gada beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma

7,4 %

8,3 %

8,1 %

13,5 %

Indekss (2014 = 100)

Indekss (2014 = 100)

100

100

112

112

108

108

182

182

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (105) | Līdz 2016. gadam krājumi palielinājās par 8 % un par 82 % attiecīgajā periodā. Šo straujo krājumu pieaugumu attiecīgā perioda beigās Savienības ražošanas nozare skaidroja ar sezonālu pārdošanas ietekmi, kas radās tikai tādēļ, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periods beidzas jūlijā, jo PM pārdošanas apjoms parasti pieaug decembrī, bet ražošanas apjoms visa gada laikā saglabājas nemainīgs. |
| --- | --- |

(105)

Līdz 2016. gadam krājumi palielinājās par 8 % un par 82 % attiecīgajā periodā. Šo straujo krājumu pieaugumu attiecīgā perioda beigās Savienības ražošanas nozare skaidroja ar sezonālu pārdošanas ietekmi, kas radās tikai tādēļ, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periods beidzas jūlijā, jo PM pārdošanas apjoms parasti pieaug decembrī, bet ražošanas apjoms visa gada laikā saglabājas nemainīgs.

4.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (106) | Savienības ražošanas nozares naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījuma | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte, indekss (2014 = 100) | 100 | 105 | 134 | 90 |
| Naudas plūsma, indekss (2014 = 100) | 100 | 107 | 120 | 42 |
| Ieguldījumi, indekss (2014 = 100) | 100 | 87 | 91 | 103 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 42 % | 47 % | 63 % | 36 % |
| Indekss (2014 = 100) | 100 | 113 | 151 | 87 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(106)

Savienības ražošanas nozares naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

11. tabula

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījuma

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījuma

2014

2015

2016

PIP

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte, indekss (2014 = 100)

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte, indekss (2014 = 100)

100

100

105

105

134

134

90

90

Naudas plūsma, indekss (2014 = 100)

Naudas plūsma, indekss (2014 = 100)

100

100

107

107

120

120

42

42

Ieguldījumi, indekss (2014 = 100)

Ieguldījumi, indekss (2014 = 100)

100

100

87

87

91

91

103

103

Ienākums no ieguldījumiem

42 %

47 %

63 %

36 %

Indekss (2014 = 100)

Indekss (2014 = 100)

100

100

113

113

151

151

87

87

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (107) | Pirmajos divos gados Savienības ražošanas nozares rentabilitāte palielinājās par 34 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā strauji samazinājās. Kopumā attiecīgajā laikposmā tā samazinājās par 10 %, bet saglabājās virs mērķa peļņas 5 % apmērā, kā noteikts iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā. |
| --- | --- |

(107)

Pirmajos divos gados Savienības ražošanas nozares rentabilitāte palielinājās par 34 % un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā strauji samazinājās. Kopumā attiecīgajā laikposmā tā samazinājās par 10 %, bet saglabājās virs mērķa peļņas 5 % apmērā, kā noteikts iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā.

| (108) | Tā no 2014. līdz 2016. gadam palielinājās par 20 % un strauji samazinājās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kopumā attiecīgā perioda laikā tā samazinājās par 58 %. |
| --- | --- |

(108)

Tā no 2014. līdz 2016. gadam palielinājās par 20 % un strauji samazinājās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Kopumā attiecīgā perioda laikā tā samazinājās par 58 %.

| (109) | Savienības ražošanas nozares ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā 2015. gadā samazinājās par 13 %, tad 2016. gadā atkal nedaudz palielinājās (par 4 %) un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās vēl par 12 %. Tas attiecīgajā periodā ir neliels pieaugums 3 % apmērā. |
| --- | --- |

(109)

Savienības ražošanas nozares ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā 2015. gadā samazinājās par 13 %, tad 2016. gadā atkal nedaudz palielinājās (par 4 %) un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā palielinājās vēl par 12 %. Tas attiecīgajā periodā ir neliels pieaugums 3 % apmērā.

| (110) | Ar ienākumu no ieguldījumiem mēra peļņu vai zaudējumus, kas radušies par ieguldījumu attiecībā pret ieguldītajiem līdzekļiem. Pārskata perioda sākumā tas bija 42 % un pēc diviem gadiem 2016. gadā palielinājās par 51 %. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ienākums no ieguldījumiem samazinājās līdz līmenim, kas bija zemāks nekā attiecīgā perioda sākumā, tomēr joprojām saglabājās 36 % līmenī. |
| --- | --- |

(110)

Ar ienākumu no ieguldījumiem mēra peļņu vai zaudējumus, kas radušies par ieguldījumu attiecībā pret ieguldītajiem līdzekļiem. Pārskata perioda sākumā tas bija 42 % un pēc diviem gadiem 2016. gadā palielinājās par 51 %. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ienākums no ieguldījumiem samazinājās līdz līmenim, kas bija zemāks nekā attiecīgā perioda sākumā, tomēr joprojām saglabājās 36 % līmenī.

4.5.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (111) | Izmeklēšanā atklājās, ka attiecīgajā periodā, ņemot vērā spēkā esošos antidempinga maksājumus, Savienības ražošanas nozare varēja turpināt atgūties no iepriekš nodarītā kaitējuma. Kaitējuma rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms, jaudas izmantojums un tirgus daļa, uzrādīja pozitīvas tendences un visa perioda laikā rentabilitāte saglabājās virs mērķa peļņas. Rezultātā Savienības ražošanas nozare spēja ieguldīt ražīguma palielināšanas pasākumos un samazināt ražošanas vienības izmaksas, palielinoties vidējām darbaspēka izmaksām. |
| --- | --- |

(111)

Izmeklēšanā atklājās, ka attiecīgajā periodā, ņemot vērā spēkā esošos antidempinga maksājumus, Savienības ražošanas nozare varēja turpināt atgūties no iepriekš nodarītā kaitējuma. Kaitējuma rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms, jaudas izmantojums un tirgus daļa, uzrādīja pozitīvas tendences un visa perioda laikā rentabilitāte saglabājās virs mērķa peļņas. Rezultātā Savienības ražošanas nozare spēja ieguldīt ražīguma palielināšanas pasākumos un samazināt ražošanas vienības izmaksas, palielinoties vidējām darbaspēka izmaksām.

| (112) | PM importam no ĶTR attiecīgajā periodā bija tikai neliela ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Ņemot vērā spēkā esošos pasākumus, šā importa tirgus daļa visā attiecīgajā periodā bija zema. Tomēr, izņemot pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, Ķīnas PM imports Savienības tirgū saglabājās, kas norāda uz neatslābstošu interesi. |
| --- | --- |

(112)

PM importam no ĶTR attiecīgajā periodā bija tikai neliela ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. Ņemot vērā spēkā esošos pasākumus, šā importa tirgus daļa visā attiecīgajā periodā bija zema. Tomēr, izņemot pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, Ķīnas PM imports Savienības tirgū saglabājās, kas norāda uz neatslābstošu interesi.

| (113) | Tādējādi Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozare ir guvusi labumu no spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, jo tā turpināja atgūties no iepriekšējā kaitējošā dempinga ietekmes. |
| --- | --- |

(113)

Tādējādi Komisija secina, ka Savienības ražošanas nozare ir guvusi labumu no spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, jo tā turpināja atgūties no iepriekšējā kaitējošā dempinga ietekmes.

4.6.   Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

Kaitējuma atkārtošanās iespējamība

4.6.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (114) | Kā minēts 31. apsvērumā, nebija iespējams konstatēt dempingu. Tomēr tika konstatēts, ka dempinga atkārtošanās būtu iespējama, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti (sk. 60. apsvērumu). |
| --- | --- |

(114)

Kā minēts 31. apsvērumā, nebija iespējams konstatēt dempingu. Tomēr tika konstatēts, ka dempinga atkārtošanās būtu iespējama, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti (sk. 60. apsvērumu).

| (115) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija tāpēc pārbaudīja, vai pasākumu pret ĶTR atcelšanas gadījumā būtisks kaitējums atkārtotos. |
| --- | --- |

(115)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija tāpēc pārbaudīja, vai pasākumu pret ĶTR atcelšanas gadījumā būtisks kaitējums atkārtotos.

| (116) | Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un ĶTR pieejamā neizmantotā jauda, ii) iespējamie importa no ĶTR cenu līmeņi pasākumu atcelšanas gadījumā, iii) Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse citās valstīs, iv) Savienības tirgus pievilcīgums un v) importa no ĶTR ietekme uz Savienības ražošanas nozari pasākumu atcelšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(116)

Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika analizēti šādi elementi: ražošanas jauda un ĶTR pieejamā neizmantotā jauda, ii) iespējamie importa no ĶTR cenu līmeņi pasākumu atcelšanas gadījumā, iii) Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas prakse citās valstīs, iv) Savienības tirgus pievilcīgums un v) importa no ĶTR ietekme uz Savienības ražošanas nozari pasākumu atcelšanas gadījumā.

4.6.1.1.   Ražošanas jauda un ĶTR pieejamā neizmantotā jauda

Ražošanas jauda un ĶTR pieejamā neizmantotā jauda

| (117) | Kā paskaidrots 52. un 53. apsvērumā, ĶTR ražotājiem Ķīnā ir ievērojama ražošanas jauda un līdz ar to neizmantotā jauda, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā lielā mērā pārsniedz kopējo Savienības patēriņu. |
| --- | --- |

(117)

Kā paskaidrots 52. un 53. apsvērumā, ĶTR ražotājiem Ķīnā ir ievērojama ražošanas jauda un līdz ar to neizmantotā jauda, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā lielā mērā pārsniedz kopējo Savienības patēriņu.

| (118) | Turklāt tika konstatēts, ka nebija elementu, kas tuvākajā nākotnē liecinātu par ievērojamu iekšzemes pieprasījuma kāpumu pēc PM ĶTR vai kādas citas trešās valsts tirgū. Ņemot vērā Savienības PM patēriņa samazināšanos attiecīgajā periodā, Komisija secināja, ka iekšzemes pieprasījums Ķīnā vai citos trešo valstu tirgos nevarēja absorbēt pieejamo neizmantoto jaudu. |
| --- | --- |

(118)

Turklāt tika konstatēts, ka nebija elementu, kas tuvākajā nākotnē liecinātu par ievērojamu iekšzemes pieprasījuma kāpumu pēc PM ĶTR vai kādas citas trešās valsts tirgū. Ņemot vērā Savienības PM patēriņa samazināšanos attiecīgajā periodā, Komisija secināja, ka iekšzemes pieprasījums Ķīnā vai citos trešo valstu tirgos nevarēja absorbēt pieejamo neizmantoto jaudu.

4.6.1.2.   Iespējamie importa no Ķīnas cenu līmeņi

Iespējamie importa no Ķīnas cenu līmeņi

| (119) | Kā minēts 47. apsvērumā, Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās. Šā iemesla dēļ pārskatīšanas pieprasījumā iekļautās Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm tika uzskatītas par vispiemērotāko pamatu Ķīnas importa iespējamajiem cenu līmeņiem. |
| --- | --- |

(119)

Kā minēts 47. apsvērumā, Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās. Šā iemesla dēļ pārskatīšanas pieprasījumā iekļautās Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm tika uzskatītas par vispiemērotāko pamatu Ķīnas importa iespējamajiem cenu līmeņiem.

| (120) | Turklāt šā eksporta cenu līmeņi tika arī uzskatīti par pamatotu aplēsi par iespējamiem nākotnes cenu līmeņiem uz Savienību pasākumu atcelšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(120)

Turklāt šā eksporta cenu līmeņi tika arī uzskatīti par pamatotu aplēsi par iespējamiem nākotnes cenu līmeņiem uz Savienību pasākumu atcelšanas gadījumā.

| (121) | Kā paskaidrots 42. un 48. apsvērumā, Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija no 22,1 % līdz 32,2 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tāpat tika konstatēts, ka cenu samazinājuma starpības ir starp 8,9 % un 17,8 %. |
| --- | --- |

(121)

Kā paskaidrots 42. un 48. apsvērumā, Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija no 22,1 % līdz 32,2 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tāpat tika konstatēts, ka cenu samazinājuma starpības ir starp 8,9 % un 17,8 %.

| (122) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti, ļoti iespējams, ka imports no ĶTR radīs lielu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(122)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti, ļoti iespējams, ka imports no ĶTR radīs lielu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari.

4.6.1.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (123) | Kā minēts 55.–57. apsvērumā, Savienības tirgus ir lielākais PM vienotais tirgus, turklāt cenas Ķīnas ražotājiem ir pievilcīgas. Nav citu lielu eksporta tirgu, kas varētu absorbēt Ķīnas jaudas pārpalikumu, jo PM tirgo tikai dažos tirgos. Šie iemesli Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir liels stimuls novirzīt eksportu uz Savienību, kur tie varētu noteikt augstākas cenas, vienlaikus spējot piedāvāt ievērojami zemākas cenas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu. Turklāt tiem būtu stimuls eksportēt uz Savienības tirgu par zemām cenām vismaz daļu produkcijas, ko saražotu, izmantojot neizmantoto jaudu. |
| --- | --- |

(123)

Kā minēts 55.–57. apsvērumā, Savienības tirgus ir lielākais PM vienotais tirgus, turklāt cenas Ķīnas ražotājiem ir pievilcīgas. Nav citu lielu eksporta tirgu, kas varētu absorbēt Ķīnas jaudas pārpalikumu, jo PM tirgo tikai dažos tirgos. Šie iemesli Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir liels stimuls novirzīt eksportu uz Savienību, kur tie varētu noteikt augstākas cenas, vienlaikus spējot piedāvāt ievērojami zemākas cenas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu. Turklāt tiem būtu stimuls eksportēt uz Savienības tirgu par zemām cenām vismaz daļu produkcijas, ko saražotu, izmantojot neizmantoto jaudu.

| (124) | Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir potenciāls un stimuls ievērojami palielināt PM eksporta apjomu uz Savienību par dempinga cenām, kuras ir ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(124)

Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir potenciāls un stimuls ievērojami palielināt PM eksporta apjomu uz Savienību par dempinga cenām, kuras ir ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

4.6.2.   Ietekme uz Savienības ražošanas nozari

Ietekme uz Savienības ražošanas nozari

| (125) | Importa par zemām cenām pieaugums radītu ievērojamu cenu spiedienu uz Savienības tirgu, kas ir jutīgs pret cenu izmaiņām. Savienības ražošanas nozare – saskaņā ar scenāriju, kad tā saglabā pašreizējo cenu līmeni – nevarēs saglabāt savu pārdošanas apjomu un tirgus daļu, ja tirgū ienāks imports no Ķīnas par zemām cenām. Ja pasākumi tiktu atcelti, ir ļoti iespējams, ka importa no Ķīnas tirgus daļa strauji palielināsies. Tas visticamāk notiks uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Pārdošanas apjoma zaudēšanas rezultātā jaudas izmantojuma rādītājs samazināsies un vidējās ražošanas izmaksas pieaugs. Tas novestu pie Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanās un tās rentabilitātes samazināšanās, kas, lai gan visā attiecīgajā periodā pārsniedza mērķa peļņu, laikposmā no 2016. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par vairāk nekā 40 %. Saskaņā ar šo scenāriju jebkāds izmaksu pieaugums īsā laikā nozīmētu rentabilitātes samazināšanos zem mērķa peļņas, un tas likvidētu ieguldītās pūles Savienības ražošanas nozares atlabšanā, kas līdz šim ir spējusi saglabāt nepieciešamo ieguldījumu līmeni, lai saglabātu konkurētspēju. |
| --- | --- |

(125)

Importa par zemām cenām pieaugums radītu ievērojamu cenu spiedienu uz Savienības tirgu, kas ir jutīgs pret cenu izmaiņām. Savienības ražošanas nozare – saskaņā ar scenāriju, kad tā saglabā pašreizējo cenu līmeni – nevarēs saglabāt savu pārdošanas apjomu un tirgus daļu, ja tirgū ienāks imports no Ķīnas par zemām cenām. Ja pasākumi tiktu atcelti, ir ļoti iespējams, ka importa no Ķīnas tirgus daļa strauji palielināsies. Tas visticamāk notiks uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Pārdošanas apjoma zaudēšanas rezultātā jaudas izmantojuma rādītājs samazināsies un vidējās ražošanas izmaksas pieaugs. Tas novestu pie Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa pasliktināšanās un tās rentabilitātes samazināšanās, kas, lai gan visā attiecīgajā periodā pārsniedza mērķa peļņu, laikposmā no 2016. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par vairāk nekā 40 %. Saskaņā ar šo scenāriju jebkāds izmaksu pieaugums īsā laikā nozīmētu rentabilitātes samazināšanos zem mērķa peļņas, un tas likvidētu ieguldītās pūles Savienības ražošanas nozares atlabšanā, kas līdz šim ir spējusi saglabāt nepieciešamo ieguldījumu līmeni, lai saglabātu konkurētspēju.

| (126) | Tomēr, ja Savienības ražošanas nozare, cenšoties saglabāt pārdošanas apjomu un tirgus daļu, nolemtu samazināt cenu līmeni, tās finanšu stāvoklis gandrīz uzreiz pasliktinātos. Patiesi, ja Savienības ražošanas nozarei Savienības tirgū būtu jāsamazina pārdošanas cenas par 8,9 %, (zemākais cenu samazinājums diapazonā (sk. 121. apsvērumu)), lai atbilstu ienākošo Ķīnas ražojumu cenām, tā uzreiz nestu zaudējumus. |
| --- | --- |

(126)

Tomēr, ja Savienības ražošanas nozare, cenšoties saglabāt pārdošanas apjomu un tirgus daļu, nolemtu samazināt cenu līmeni, tās finanšu stāvoklis gandrīz uzreiz pasliktinātos. Patiesi, ja Savienības ražošanas nozarei Savienības tirgū būtu jāsamazina pārdošanas cenas par 8,9 %, (zemākais cenu samazinājums diapazonā (sk. 121. apsvērumu)), lai atbilstu ienākošo Ķīnas ražojumu cenām, tā uzreiz nestu zaudējumus.

| (127) | Arī saskaņā ar šo scenāriju pasākumu izbeigšana, visticamāk, tieši negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozari, jo tas tiešā veidā novestu pie zaudējumiem. Vidējā termiņā šāda situācija nebūtu ilgtspējīga un novestu pie ražotņu slēgšanas un galu galā pie Savienības rūpniecības nozares izzušanas. Jāatzīmē, ka jau attiecīgajā periodā Savienības ražotāju skaits ir samazinājies no sešiem līdz trim. |
| --- | --- |

(127)

Arī saskaņā ar šo scenāriju pasākumu izbeigšana, visticamāk, tieši negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozari, jo tas tiešā veidā novestu pie zaudējumiem. Vidējā termiņā šāda situācija nebūtu ilgtspējīga un novestu pie ražotņu slēgšanas un galu galā pie Savienības rūpniecības nozares izzušanas. Jāatzīmē, ka jau attiecīgajā periodā Savienības ražotāju skaits ir samazinājies no sešiem līdz trim.

| (128) | Tāpēc var secināt, ka ir liela iespējamība, ka spēkā esošo pasākumu izbeigšana izraisītu kaitējuma atkārtošanos, ko radītu PM imports no Ķīnas, un ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis visticamāk pasliktināsies un novedīs pie būtiska kaitējuma. |
| --- | --- |

(128)

Tāpēc var secināt, ka ir liela iespējamība, ka spēkā esošo pasākumu izbeigšana izraisītu kaitējuma atkārtošanos, ko radītu PM imports no Ķīnas, un ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis visticamāk pasliktināsies un novedīs pie būtiska kaitējuma.

| (129) | Tas, ka PM imports no Ķīnas patlaban ienāk Savienības tirgū daudz mazākos daudzumos nekā pirms pasākumu noteikšanas, liecina, ka pašreizējie antidempinga maksājumi ir veiksmīgi atjaunojuši neizkropļotas konkurences apstākļus Ķīnas pārskatāmā ražojuma eksportētājiem un Savienības ražošanas nozarei. Tomēr, kā izklāstīts 128. apsvērumā un 130. apsvērumā, Komisija secināja, ka pasākumu izbeigšana, ļoti iespējams, izraisītu kaitējuma atkārtošanos. |
| --- | --- |

(129)

Tas, ka PM imports no Ķīnas patlaban ienāk Savienības tirgū daudz mazākos daudzumos nekā pirms pasākumu noteikšanas, liecina, ka pašreizējie antidempinga maksājumi ir veiksmīgi atjaunojuši neizkropļotas konkurences apstākļus Ķīnas pārskatāmā ražojuma eksportētājiem un Savienības ražošanas nozarei. Tomēr, kā izklāstīts 128. apsvērumā un 130. apsvērumā, Komisija secināja, ka pasākumu izbeigšana, ļoti iespējams, izraisītu kaitējuma atkārtošanos.

4.6.3.   Secinājums

Secinājums

| (130) | Komisija secināja, ka pasākumu atcelšana, ļoti iespējams, izraisītu būtisku PM dempinga importa no Ķīnas pieaugumu par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tādējādi atkārtoti radot tādu pašu kaitējumu, kāds Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts laikā, kad pirmoreiz tika ieviesti pasākumi. Tādējādi Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja būtu nopietni apdraudēta. |
| --- | --- |

(130)

Komisija secināja, ka pasākumu atcelšana, ļoti iespējams, izraisītu būtisku PM dempinga importa no Ķīnas pieaugumu par cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tādējādi atkārtoti radot tādu pašu kaitējumu, kāds Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts laikā, kad pirmoreiz tika ieviesti pasākumi. Tādējādi Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja būtu nopietni apdraudēta.

5.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (131) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(131)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

| (132) | Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(132)

Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

| (133) | Jāatgādina, ka iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām. |
| --- | --- |

(133)

Jāatgādina, ka iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.

| (134) | Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, pastāv pamatoti iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā lietā saglabāt pasākumus nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(134)

Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, pastāv pamatoti iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā lietā saglabāt pasākumus nav Savienības interesēs.

5.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (135) | Izmeklēšanā noskaidroja, ka pasākumu izbeigšana visticamāk izraisītu būtisku negatīvu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Tas Savienības ražošanas nozarē īsā laikā radītu rentabilitātes samazināšanos vai pat zaudējumus, kas negatīvi ietekmētu citus kaitējuma faktorus, piemēram, ražošanas apjomu, izmantošanas rādītājus, ieguldījumus un nodarbinātību. Ilgtermiņā šāda situācija nevarēs pastāvēt; tā liks Savienības ražotājiem pārtraukt darbību Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(135)

Izmeklēšanā noskaidroja, ka pasākumu izbeigšana visticamāk izraisītu būtisku negatīvu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Tas Savienības ražošanas nozarē īsā laikā radītu rentabilitātes samazināšanos vai pat zaudējumus, kas negatīvi ietekmētu citus kaitējuma faktorus, piemēram, ražošanas apjomu, izmantošanas rādītājus, ieguldījumus un nodarbinātību. Ilgtermiņā šāda situācija nevarēs pastāvēt; tā liks Savienības ražotājiem pārtraukt darbību Savienības tirgū.

| (136) | Līdz šim Savienības ražošanas nozare ir pierādījusi, ka ir dzīvotspējīga, un uzrādījusi pozitīvus ekonomiskos un finanšu rezultātus. Faktiski gandrīz bez nekāda importa no Ķīnas par dempinga cenām tai ir izdevies saglabāt rentabilitāti, saglabājot peļņas normu, kas pārsniedz mērķa peļņu. |
| --- | --- |

(136)

Līdz šim Savienības ražošanas nozare ir pierādījusi, ka ir dzīvotspējīga, un uzrādījusi pozitīvus ekonomiskos un finanšu rezultātus. Faktiski gandrīz bez nekāda importa no Ķīnas par dempinga cenām tai ir izdevies saglabāt rentabilitāti, saglabājot peļņas normu, kas pārsniedz mērķa peļņu.

| (137) | Tādēļ antidempinga pasākumu saglabāšana spēkā ir Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(137)

Tādēļ antidempinga pasākumu saglabāšana spēkā ir Savienības ražošanas nozares interesēs.

5.2.   Importētāju intereses

Importētāju intereses

| (138) | Kā norādīts 16. apsvērumā, importētāji nedz sadarbojās izmeklēšanā, nedz sniedza prasīto informāciju. Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanas ietekme uz importētājiem nebūtu ievērojama. Tā kā nav pierādījumu, kas liecinātu par pretējo, var attiecīgi apstiprināt, ka patlaban spēkā esošajiem pasākumiem nebija vērā ņemamas nelabvēlīgas ietekmes uz importētāju finanšu stāvokli un ka šo pasākumu turpināšanai nebūs nepamatotas ietekmes uz tiem. |
| --- | --- |

(138)

Kā norādīts 16. apsvērumā, importētāji nedz sadarbojās izmeklēšanā, nedz sniedza prasīto informāciju. Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanas ietekme uz importētājiem nebūtu ievērojama. Tā kā nav pierādījumu, kas liecinātu par pretējo, var attiecīgi apstiprināt, ka patlaban spēkā esošajiem pasākumiem nebija vērā ņemamas nelabvēlīgas ietekmes uz importētāju finanšu stāvokli un ka šo pasākumu turpināšanai nebūs nepamatotas ietekmes uz tiem.

5.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (139) | PM importētāji parasti ir arī PM lietotāji, jo tie to importē, lai izgatavotu dokumentu mapes. Kā minēts 15. apsvērumā, procedūras sākumā notika saziņa ar 26 zināmajiem importētājiem/lietotājiem, taču neviens no tiem neatbildēja uz atlases anketas jautājumiem un neizteica piezīmes. |
| --- | --- |

(139)

PM importētāji parasti ir arī PM lietotāji, jo tie to importē, lai izgatavotu dokumentu mapes. Kā minēts 15. apsvērumā, procedūras sākumā notika saziņa ar 26 zināmajiem importētājiem/lietotājiem, taču neviens no tiem neatbildēja uz atlases anketas jautājumiem un neizteica piezīmes.

| (140) | Iepriekšējās izmeklēšanās konstatēja, ka dokumentu mapju mazumtirdzniecības cenā PM izmaksas veidoja tikai ļoti nelielu procentuālo daļu, un tādēļ maksājumu (ja tādi ir) ietekme netika uzskatīta par būtisku. |
| --- | --- |

(140)

Iepriekšējās izmeklēšanās konstatēja, ka dokumentu mapju mazumtirdzniecības cenā PM izmaksas veidoja tikai ļoti nelielu procentuālo daļu, un tādēļ maksājumu (ja tādi ir) ietekme netika uzskatīta par būtisku.

| (141) | Turklāt izmeklēšana parādīja, ka bez pasākumiem pret importu par dempinga cenām Savienības ražošanas nozare, iespējams, zaudētu lielāko daļu savas tirgus daļas un ilgtermiņā varētu pat izzust. Tas jebkurā gadījumā novestu pie tā, ka dokumentu mapju ražotāji būtu atkarīgi no importa, un ievērojami samazinātos konkurence Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(141)

Turklāt izmeklēšana parādīja, ka bez pasākumiem pret importu par dempinga cenām Savienības ražošanas nozare, iespējams, zaudētu lielāko daļu savas tirgus daļas un ilgtermiņā varētu pat izzust. Tas jebkurā gadījumā novestu pie tā, ka dokumentu mapju ražotāji būtu atkarīgi no importa, un ievērojami samazinātos konkurence Savienības tirgū.

| (142) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka pasākumi attiecībā uz PM nav pretrunā Savienības vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(142)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka pasākumi attiecībā uz PM nav pretrunā Savienības vispārējām interesēm.

5.4.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (143) | Tādējādi Komisija secina, ka nav nepārvaramu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kāpēc nebūtu jāsaglabā galīgie antidempinga pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes PM importam. |
| --- | --- |

(143)

Tādējādi Komisija secina, ka nav nepārvaramu ar Savienības interesēm saistītu iemeslu, kāpēc nebūtu jāsaglabā galīgie antidempinga pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes PM importam.

6.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

6.1.   Pasākumi

Pasākumi

| (144) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus ĶTR izcelsmes PM importam. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(144)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus ĶTR izcelsmes PM importam. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli. Piezīmes netika saņemtas.

| (145) | Ņemot vērā jaunāko Tiesas judikatūru (10), ir lietderīgi paredzēt nokavējuma procentu likmi, kas maksājama galīgo maksājumu atmaksas gadījumā, jo attiecīgajos spēkā esošajos noteikumos par muitas nodokļiem šāda procentu likme nav paredzēta un valsts noteikumu piemērošana radītu pārmērīgu konkurences kropļošanu starp tirgus dalībniekiem atkarībā no tā, kura dalībvalsts ir izvēlēta muitošanai. |
| --- | --- |

(145)

Ņemot vērā jaunāko Tiesas judikatūru (10), ir lietderīgi paredzēt nokavējuma procentu likmi, kas maksājama galīgo maksājumu atmaksas gadījumā, jo attiecīgajos spēkā esošajos noteikumos par muitas nodokļiem šāda procentu likme nav paredzēta un valsts noteikumu piemērošana radītu pārmērīgu konkurences kropļošanu starp tirgus dalībniekiem atkarībā no tā, kura dalībvalsts ir izvēlēta muitošanai.

10

| (146) | Komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nesniedza atzinumu par pasākumiem, kas paredzēti šajā regulā, |
| --- | --- |

(146)

Komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nesniedza atzinumu par pasākumiem, kas paredzēti šajā regulā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums piespiešanas mehānismu importam, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00 (Taric kodi 8305100050) un kam ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsme.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu 1. punktā aprakstīto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:

| Ražotājs | Antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| DongGuan Humen Nanzha World Wide Stationery Mfg. Co., Ltd | 27,1 % | A729 |
| Visas pārējās sabiedrības | 47,4 % | A999 |

Ražotājs

Antidempinga maksājums

Taric papildu kods

DongGuan Humen Nanzha World Wide Stationery Mfg. Co., Ltd

27,1 %

A729

Visas pārējās sabiedrības

47,4 %

A999

2. pants

1.   Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2.   Nokavējuma procents, kas maksājams tādas atmaksas gadījumā, kura rada tiesības uz nokavējuma procenta maksājumu, ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, palielināta par vienu procentpunktu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 8. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes 2006. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 1136/2006, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam (OV L 205, 27.7.2006., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.).

3

(4)  Padomes 2012. gada 30. augusta Īstenošanas regula (EK) Nr. 796/2012, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam (OV L 238, 4.9.2012., 5. lpp.).

4

(5)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 466, 14.12.2016., 20. lpp.).

5

(6)  Paziņojums par to antidempinga pasākumu pārskatīšanas sākšanu, kuri piemērojami konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes piespiešanas mehānismu importam (OV C 290, 1.9.2017., 3. lpp.).

6

(7)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 796/2012 40. apsvērums.

7

(8)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 796/2012 41. apsvērums.

8

(9)  http://www.portalecreditori.it/procedura?id=6rKz4dlB2Y; skatīts 2018. gada 16. augustā.

9

(10)  Tiesas (trešā palāta) 2017. gada 18. janvāra spriedums lietā C-365/15 Wortmann/Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, 35.–39. punkts.

10

Wortmann

Hauptzollamt Bielefeld

---

| 9.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/33

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1685

(2018. gada 8. novembris)

par vienādiem nosacījumiem jaunā reģionālā dalījuma laikrindu nosūtīšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1059/2003

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (1) un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 1059/2003 nosaka reģionālās klasifikācijas tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu saskaņotu reģionālās statistikas datu vākšanu, apkopošanu un izplatīšanu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 1059/2003 nosaka reģionālās klasifikācijas tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu saskaņotu reģionālās statistikas datu vākšanu, apkopošanu un izplatīšanu Savienībā.

| (2) | Komisija ar Regulu (ES) 2016/2066 (2) no 2018. gada 1. janvāra ir grozījusi kopēju statistiski teritoriālo vienību klasifikāciju (NUTS). |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar Regulu (ES) 2016/2066 (2) no 2018. gada 1. janvāra ir grozījusi kopēju statistiski teritoriālo vienību klasifikāciju (NUTS).

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Dalībvalstis nosūta Komisijai jaunā reģionālā dalījuma laikrindas saskaņā ar pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 8. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp., jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) 2017/2391 (OV L 350, 29.12.2017., 1. lpp.).

1

(2)  Komisijas 2016. gada 21. novembra Regula (ES) 2016/2066, ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 322, 29.11.2016., 1. lpp.).

2

NUTS

---

PIELIKUMS

Vajadzīgais sākuma gads statistikas jomas dalījumā

| Joma | NUTS 2. līmenis | NUTS 3. līmenis |
| --- | --- | --- |
| Lauksaimniecība | 2013 | |
| Demogrāfija – iedzīvotāju skaits, dzīvi dzimušie, nāves gadījumi | 1990 (1) | 1990 (1) |
| Darba tirgus – nodarbinātība, bezdarbs | 2013 | 2013 (2) |
| Izglītība | 2013 | |
| Vide – atkritumu apstrādes iekārtas | 2014 | |
| Veselība – nāves cēloņi | 1997 (3) | |
| Veselība – infrastruktūra | 1996 (2) | |
| Veselība – pacienti | 2003 (2) | |
| Informācijas sabiedrība | 2013 (2) | |
| Reģionālie ekonomiskie konti – mājsaimniecību konti | 2000 | |
| Reģionālie ekonomiskie konti – reģionālie konti | 2000 | 2000 |
| Zinātne un tehnoloģijas – pētniecības un izstrādes izdevumi un personāls | 2015 | |
| Tūrisms | 2015 | |

Joma

NUTS 2. līmenis

NUTS 3. līmenis

Lauksaimniecība

2013

Demogrāfija – iedzīvotāju skaits, dzīvi dzimušie, nāves gadījumi

1990 (1)

1990 (1)

Darba tirgus – nodarbinātība, bezdarbs

2013

2013 (2)

Izglītība

2013

Vide – atkritumu apstrādes iekārtas

2014

Veselība – nāves cēloņi

1997 (3)

Veselība – infrastruktūra

1996 (2)

Veselība – pacienti

2003 (2)

Informācijas sabiedrība

2013 (2)

Reģionālie ekonomiskie konti – mājsaimniecību konti

2000

Reģionālie ekonomiskie konti – reģionālie konti

2000

2000

Zinātne un tehnoloģijas – pētniecības un izstrādes izdevumi un personāls

2015

Tūrisms

2015

---

(1)  Ziņošana par pārskata gadiem no 1990. līdz 2012. g. nav obligāta.

(2)  Ziņošana nav obligāta.

(3)  Ziņošana par pārskata gadiem no 1997. līdz 2011. g. nav obligāta.

---

| 9.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/35

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/1686

(2018. gada 8. novembris)

par sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu divdesmit septītajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 18. maija Īstenošanas regulu (ES) 2016/1240, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 piemēro attiecībā uz valsts intervenci un privātās uzglabāšanas atbalstu (2), un jo īpaši tās 32. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 (3) ir sākta vājpiena pulvera pārdošana konkursa procedūrā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080 (3) ir sākta vājpiena pulvera pārdošana konkursa procedūrā.

| (2) | Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti divdesmit septītajai konkursa kārtai, būtu jānosaka minimālā pārdošanas cena. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti divdesmit septītajai konkursa kārtai, būtu jānosaka minimālā pārdošanas cena.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Lai pārdotu sauso vājpienu saskaņā ar konkursa procedūru, kas sākta ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2080, divdesmit septītajai konkursa kārtai, attiecībā uz kuru piedāvājumu iesniegšanas periods beidzās 2018. gada 6. novembrī, minimālā pārdošanas cena ir 125,10 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 8. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 206, 30.7.2016., 71. lpp.

2

(3)  Komisijas 2016. gada 25. novembra Regula (ES) 2016/2080, ar ko sāk vājpiena pulvera pārdošanu konkursa procedūrā (OV L 321, 29.11.2016., 45. lpp.).

3

---

LĒMUMI

| 9.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/36

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/1687

(2018. gada 7. novembris),

ar ko attiecībā uz piemērošanas termiņu groza Lēmumu 2007/25/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēno putnu gripu un tādu lolojumputnu ievešanu Kopienā, kas ir kopā ar to īpašniekiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 7240)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 576/2013 par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu un par Regulas (EK) Nr. 998/2003 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 36. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmumā 2007/25/EK (2) ir noteikti daži aizsardzības pasākumi saistībā ar augsti patogēno putnu gripu un tādu lolojumputnu pārvietošanu Savienībā, kas ir kopā ar saviem īpašniekiem. Tas tika pieņemts, reaģējot uz H5N1 apakštipa īpaši patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem, lai Savienībā aizsargātu dzīvnieku un cilvēka veselību. To piemēro līdz 2018. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmumā 2007/25/EK (2) ir noteikti daži aizsardzības pasākumi saistībā ar augsti patogēno putnu gripu un tādu lolojumputnu pārvietošanu Savienībā, kas ir kopā ar saviem īpašniekiem. Tas tika pieņemts, reaģējot uz H5N1 apakštipa īpaši patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem, lai Savienībā aizsargātu dzīvnieku un cilvēka veselību. To piemēro līdz 2018. gada 31. decembrim.

| (2) | Pasaulē turpinās dažādu H5 apakštipu un retāk – H7 apakštipa īpaši patogēnās putnu gripas uzliesmojumi mājputnu un citu nebrīvē turētu putnu populācijās. Īpaši patogēnā putnu gripa ir kļuvusi endēmiska vairākās trešās valstīs un pirmo reizi skar citas trešās valstis, kurās tā iepriekš nebija konstatēta. Pastāv risks īpaši patogēnās putnu gripas vīrusu ievazāt Savienībā no trešām valstīm, pārvietojot lolojumputnus, un tāpēc būtu jāsaglabā riska mazināšanas pasākumi, kas noteikti Lēmumā 2007/25/EK. |
| --- | --- |

(2)

Pasaulē turpinās dažādu H5 apakštipu un retāk – H7 apakštipa īpaši patogēnās putnu gripas uzliesmojumi mājputnu un citu nebrīvē turētu putnu populācijās. Īpaši patogēnā putnu gripa ir kļuvusi endēmiska vairākās trešās valstīs un pirmo reizi skar citas trešās valstis, kurās tā iepriekš nebija konstatēta. Pastāv risks īpaši patogēnās putnu gripas vīrusu ievazāt Savienībā no trešām valstīm, pārvietojot lolojumputnus, un tāpēc būtu jāsaglabā riska mazināšanas pasākumi, kas noteikti Lēmumā 2007/25/EK.

| (3) | Turklāt patlaban saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (3) tiek izstrādāti vairāki deleģētie akti, kuri noteiks noteikumus par mājputnu un citu nebrīvē turētu putnu ievešanu Savienībā. Minēto deleģēto aktu noteikumi noteiks, kāda pieeja izmantojama attiecībā uz dažiem riskiem, kas saistīti ar slimībām, ar kurām slimo mājputni un citi nebrīvē turēti putni, kā arī noteiks dzīvnieku veselības garantijas, kas nepieciešamas attiecībā uz putniem, kuri tiek turēti kā lolojumputni. Minētajos deleģēto aktu noteikumos tiks ņemti vērā arī ieteikumi, kas sniegti Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2017. gada 14. septembrī pieņemtajā zinātniskajā atzinumā par putnu gripu (4). |
| --- | --- |

(3)

Turklāt patlaban saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (3) tiek izstrādāti vairāki deleģētie akti, kuri noteiks noteikumus par mājputnu un citu nebrīvē turētu putnu ievešanu Savienībā. Minēto deleģēto aktu noteikumi noteiks, kāda pieeja izmantojama attiecībā uz dažiem riskiem, kas saistīti ar slimībām, ar kurām slimo mājputni un citi nebrīvē turēti putni, kā arī noteiks dzīvnieku veselības garantijas, kas nepieciešamas attiecībā uz putniem, kuri tiek turēti kā lolojumputni. Minētajos deleģēto aktu noteikumos tiks ņemti vērā arī ieteikumi, kas sniegti Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2017. gada 14. septembrī pieņemtajā zinātniskajā atzinumā par putnu gripu (4).

| (4) | Ņemot vērā globālo epidemioloģisko situāciju attiecībā uz īpaši patogēno putnu gripu un kamēr nav pieņemti deleģētie akti par mājputnu un citu nebrīvē turētu putnu ievešanu Savienībā, Lēmuma 2007/25/EK piemērošanas termiņš jāpagarina līdz 2019. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā globālo epidemioloģisko situāciju attiecībā uz īpaši patogēno putnu gripu un kamēr nav pieņemti deleģētie akti par mājputnu un citu nebrīvē turētu putnu ievešanu Savienībā, Lēmuma 2007/25/EK piemērošanas termiņš jāpagarina līdz 2019. gada 31. decembrim.

| (5) | Tāpēc Lēmums 2007/25/EK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Lēmums 2007/25/EK būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2007/25/EK 6. pantā datumu “2018. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “2019. gada 31. decembrim”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2018. gada 7. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 178, 28.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2006. gada 22. decembra Lēmums 2007/25/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar īpaši patogēno putnu gripu un tādu lolojumputnu ievešanu Kopienā, kas ir kopā ar to īpašniekiem (OV L 8, 13.1.2007., 29. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regula (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.).

3

(4)  
  EFSA Journal 2017; 15(10):4991.

4

EFSA Journal

---

| 9.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/38

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/1688

(2018. gada 7. novembris),

ar ko Slovākijai piešķir atkāpes attiecībā uz statistikas datu sniegšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 7304)

(Autentisks ir tikai teksts slovāku valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku (1) un jo īpaši tās 5. panta 4. punktu un 10. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Slovākija ir iesniegusi pieprasījumu atkāpes saņemšanai no pienākuma nosūtīt Komisijai (Eurostat) Regulas (EK) Nr. 1099/2008 4. pantā minētos valsts statistikas datus. Minētais pieprasījums attiecas uz statistikas datu sniegšanu par rūpniecisko atkritumu atjaunojamo daļu un apkārtējās vides siltumenerģiju. |
| --- | --- |

(1)

Slovākija ir iesniegusi pieprasījumu atkāpes saņemšanai no pienākuma nosūtīt Komisijai (Eurostat) Regulas (EK) Nr. 1099/2008 4. pantā minētos valsts statistikas datus. Minētais pieprasījums attiecas uz statistikas datu sniegšanu par rūpniecisko atkritumu atjaunojamo daļu un apkārtējās vides siltumenerģiju.

| (2) | Slovākijas sniegtā informācija pamato, ka šādu statistikas datu vākšana radītu pārmērīgu slogu respondentiem dalībvalstī, proti, tāpēc, ka ir nepieciešams pielāgot jaunās klasifikācijas un izstrādāt jaunu metodiku valsts statistikā, lai mazinātu respondentu slogu, kas izriet no pieprasīto datu vākšanas un apkopošanas. Tāpēc šīs atkāpes būtu jāpiešķir. |
| --- | --- |

(2)

Slovākijas sniegtā informācija pamato, ka šādu statistikas datu vākšana radītu pārmērīgu slogu respondentiem dalībvalstī, proti, tāpēc, ka ir nepieciešams pielāgot jaunās klasifikācijas un izstrādāt jaunu metodiku valsts statistikā, lai mazinātu respondentu slogu, kas izriet no pieprasīto datu vākšanas un apkopošanas. Tāpēc šīs atkāpes būtu jāpiešķir.

| (3) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Slovākijai piešķir šādas atkāpes no Regulas (EK) Nr. 1099/2008 noteikumiem:

| a) | no rezultātu sagatavošanas par 2017. pārskata gadu B pielikuma 5.2.11.6. postenim par atjaunojamo energoresursu statistiku; |
| --- | --- |

a)

no rezultātu sagatavošanas par 2017. pārskata gadu B pielikuma 5.2.11.6. postenim par atjaunojamo energoresursu statistiku;

| b) | no rezultātu sagatavošanas par 2017., 2018. un 2019. pārskata gadu B pielikuma 5.2.3., 5.2.6., 5.2.8.1., 5.2.8.2. un 5.2.8.5. postenim par atjaunojamo energoresursu statistiku (aptver visus agregātus par produktiem, kas definēti A pielikuma 3.5.8.1.7. punktā “Rūpniecisko atkritumu atjaunojamā daļa” un 3.5.9. punktā “Apkārtējās vides siltumenerģija”). |
| --- | --- |

b)

no rezultātu sagatavošanas par 2017., 2018. un 2019. pārskata gadu B pielikuma 5.2.3., 5.2.6., 5.2.8.1., 5.2.8.2. un 5.2.8.5. postenim par atjaunojamo energoresursu statistiku (aptver visus agregātus par produktiem, kas definēti A pielikuma 3.5.8.1.7. punktā “Rūpniecisko atkritumu atjaunojamā daļa” un 3.5.9. punktā “Apkārtējās vides siltumenerģija”).

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Slovākijas Republikai.

Briselē, 2018. gada 7. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Marianne THYSSEN

---

(1)  
  OV L 304, 14.11.2008., 1. lpp.

1

---

| 9.11.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 279/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 279/39

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/1689

(2018. gada 8. novembris),

ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 7511)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām pārbaudēm, kas piemērojamas Savienībā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (3), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES (4) ir noteikti dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs, kurās ir apstiprināti minētās slimības gadījumi mājas vai savvaļas cūkām (attiecīgās dalībvalstis). Minētā īstenošanas lēmuma pielikuma I līdz IV daļā ir precizēti un norādīti konkrēti attiecīgo dalībvalstu apgabali, kuri atkarībā no minētās slimības epidemioloģiskās situācijas ir diferencēti pēc riska līmeņa. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums vairākkārt ir grozīts, lai ņemtu vērā Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskās situācijas pārmaiņas Savienībā, kuras jāatspoguļo minētajā pielikumā. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums pēdējoreiz tika grozīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1635 (5) pēc nesen Bulgārijā un Rumānijā konstatētajiem Āfrikas cūku mēra gadījumiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES (4) ir noteikti dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs, kurās ir apstiprināti minētās slimības gadījumi mājas vai savvaļas cūkām (attiecīgās dalībvalstis). Minētā īstenošanas lēmuma pielikuma I līdz IV daļā ir precizēti un norādīti konkrēti attiecīgo dalībvalstu apgabali, kuri atkarībā no minētās slimības epidemioloģiskās situācijas ir diferencēti pēc riska līmeņa. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums vairākkārt ir grozīts, lai ņemtu vērā Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskās situācijas pārmaiņas Savienībā, kuras jāatspoguļo minētajā pielikumā. Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums pēdējoreiz tika grozīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1635 (5) pēc nesen Bulgārijā un Rumānijā konstatētajiem Āfrikas cūku mēra gadījumiem.

| (2) | Risks, ka Āfrikas cūku mēris varētu izplatīties savvaļā, ir saistīts ar minētās slimības lēnu dabisko izplatīšanos savvaļas cūku populācijās un arī ar cilvēka darbību saistītiem riskiem, kā to liecina minētās slimības nesenā epidemioloģiskā attīstība Savienībā un kā tas dokumentāli apstiprināts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Dzīvnieku veselības un labturības zinātnes ekspertu grupas 2015. gada 14. jūlijā publicētajā zinātniskajā atzinumā, EFSA2017. gada 23. martā publicētajā zinātniskajā ziņojumā par Baltijas valstīs un Polijā konstatētā Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko analīzi un EFSA2017. gada 8. novembrī publicētajā zinātniskajā ziņojumā par Baltijas valstīs un Polijā konstatētā Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko analīzi (6). |
| --- | --- |

(2)

Risks, ka Āfrikas cūku mēris varētu izplatīties savvaļā, ir saistīts ar minētās slimības lēnu dabisko izplatīšanos savvaļas cūku populācijās un arī ar cilvēka darbību saistītiem riskiem, kā to liecina minētās slimības nesenā epidemioloģiskā attīstība Savienībā un kā tas dokumentāli apstiprināts Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Dzīvnieku veselības un labturības zinātnes ekspertu grupas 2015. gada 14. jūlijā publicētajā zinātniskajā atzinumā, EFSA2017. gada 23. martā publicētajā zinātniskajā ziņojumā par Baltijas valstīs un Polijā konstatētā Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko analīzi un EFSA2017. gada 8. novembrī publicētajā zinātniskajā ziņojumā par Baltijas valstīs un Polijā konstatētā Āfrikas cūku mēra epidemioloģisko analīzi (6).

| (3) | Kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/1635 pieņemšanas dienas Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskā situācija Savienībā ir mainījusies un ir konstatēti jauni šīs slimības gadījumi, kas jāatspoguļo Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2018/1635 pieņemšanas dienas Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskā situācija Savienībā ir mainījusies un ir konstatēti jauni šīs slimības gadījumi, kas jāatspoguļo Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā.

| (4) | 2018. gada oktobrī viens Āfrikas cūku mēra gadījums tika novērots savvaļas cūku populācijā Kraśnick apriņķī Polijā. Šis Āfrikas cūku mēra gadījums savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā. Tāpēc šis Āfrikas cūku mēra skartais Polijas apgabals būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā. |
| --- | --- |

(4)

2018. gada oktobrī viens Āfrikas cūku mēra gadījums tika novērots savvaļas cūku populācijā Kraśnick apriņķī Polijā. Šis Āfrikas cūku mēra gadījums savvaļas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā. Tāpēc šis Āfrikas cūku mēra skartais Polijas apgabals būtu jānorāda minētā pielikuma II daļā.

| (5) | 2018. gada oktobrī un novembrī vairāki Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi tika novēroti mājas cūkām Dolj un Argeș žudecā Rumānijā. Šie Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi mājas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā. Tāpēc šie Āfrikas cūku mēra skartie Rumānijas apgabali tagad būtu jānorāda minētā pielikuma III daļā, nevis tā I daļā. Tā kā Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma III daļā uzskaita apgabalus, kuros situācija joprojām mainās un attīstās, vienmēr, kad minētajā daļā ir uzskaitīti kādi apgabali, īpaša uzmanība jāpievērš ietekmei uz apkārtējiem apgabaliem. |
| --- | --- |

(5)

2018. gada oktobrī un novembrī vairāki Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi tika novēroti mājas cūkām Dolj un Argeș žudecā Rumānijā. Šie Āfrikas cūku mēra uzliesmojumi mājas cūku populācijā paaugstina riska līmeni, un tas būtu jāatspoguļo Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā. Tāpēc šie Āfrikas cūku mēra skartie Rumānijas apgabali tagad būtu jānorāda minētā pielikuma III daļā, nevis tā I daļā. Tā kā Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma III daļā uzskaita apgabalus, kuros situācija joprojām mainās un attīstās, vienmēr, kad minētajā daļā ir uzskaitīti kādi apgabali, īpaša uzmanība jāpievērš ietekmei uz apkārtējiem apgabaliem.

| (6) | Lai ņemtu vērā jaunākās norises Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskajā attīstībā Savienībā un proaktīvi apkarotu ar slimības izplatīšanos saistītos riskus, Polijā un Rumānijā būtu jānosaka jauni, pietiekami plaši augsta riska apgabali un tie būtu pienācīgi jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I, II un III daļā. Tāpēc Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Lai ņemtu vērā jaunākās norises Āfrikas cūku mēra epidemioloģiskajā attīstībā Savienībā un proaktīvi apkarotu ar slimības izplatīšanos saistītos riskus, Polijā un Rumānijā būtu jānosaka jauni, pietiekami plaši augsta riska apgabali un tie būtu pienācīgi jānorāda Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma I, II un III daļā. Tāpēc Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2018. gada 8. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  
  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

3

(4)  Komisijas 2014. gada 9. oktobra Īstenošanas lēmums 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu 2014/178/ES (OV L 295, 11.10.2014., 63. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2018. gada 30. oktobra Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1635, ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs (OV L 272, 31.10.2018., 38. lpp.).

5

(6)  
  EFSA Journal 2015; 13(7):4163; EFSA Journal 2017; 15(3):4732; EFSA Journal 2017; 15(11):5068.

6

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumu aizstāj ar šādu:

“PIELIKUMS

I DAĻA

1.   Bulgārija

Šādi Bulgārijas apgabali:

| in Silistra region:







  within municipality of Alfatar:







  Bistra, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Alfatar:

Bistra,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| within municipality of Dulovo:







  Kolobar, |
| --- |

within municipality of Dulovo:

Kolobar,

| Varbina, |
| --- |

Varbina,

| Kozyak, |
| --- |

Kozyak,

| Mezhden, |
| --- |

Mezhden,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Cherkovna, |
| --- |

Cherkovna,

| Dulovo, |
| --- |

Dulovo,

| Chernik, |
| --- |

Chernik,

| Poroyno, |
| --- |

Poroyno,

| Vodno, |
| --- |

Vodno,

| Chernolik, |
| --- |

Chernolik,

| within municipality of Sitovo:







  Sitovo, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Sitovo,

| Yastrebno, |
| --- |

Yastrebno,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| within municipality of Silistra:







  Bradvari, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Bradvari,

| Zlatoklas, |
| --- |

Zlatoklas,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Tzenovich, |
| --- |

Tzenovich,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| in Dobrich region:







  within municipality of General Toshevo:







  Rosen, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of General Toshevo:

Rosen,

| Krasen, |
| --- |

Krasen,

| Zhiten, |
| --- |

Zhiten,

| Snop, |
| --- |

Snop,

| Gradini, |
| --- |

Gradini,

| within municipality of Krushari:







  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Krushartzi, |
| --- |

Krushartzi,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| within municipality of Tervel:







  Onogur, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Onogur,

| Balik, |
| --- |

Balik,

| Аngelariy, |
| --- |

Аngelariy,

| Sarnetz, |
| --- |

Sarnetz,

| Bozhan, |
| --- |

Bozhan,

| Popgruevo, |
| --- |

Popgruevo,

| Kochmar, |
| --- |

Kochmar,

| Guslar, |
| --- |

Guslar,

| Mali Izvor, |
| --- |

Mali Izvor,

| Тervel, |
| --- |

Тervel,

| Bonevo, |
| --- |

Bonevo,

| Voynikovo, |
| --- |

Voynikovo,

| Bezmer, |
| --- |

Bezmer,

| Chestimensko, |
| --- |

Chestimensko,

| Profesor Zlatarski, |
| --- |

Profesor Zlatarski,

| Kableshkovo, |
| --- |

Kableshkovo,

| Glavantzi, |
| --- |

Glavantzi,

| Nova kamena, |
| --- |

Nova kamena,

| Kladentzi, |
| --- |

Kladentzi,

| Gradnitza, |
| --- |

Gradnitza,

| within municipality of Dobrich:







  Kragulevo, |
| --- |

within municipality of Dobrich:

Kragulevo,

| Dobrevo, |
| --- |

Dobrevo,

| Cherna, |
| --- |

Cherna,

| Pchelnik, |
| --- |

Pchelnik,

| Zhitnitza, |
| --- |

Zhitnitza,

| Polkovnik Ivanovo, |
| --- |

Polkovnik Ivanovo,

| Hitovo, |
| --- |

Hitovo,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Feldfebel Denkovo (Dyankovo), |
| --- |

Feldfebel Denkovo (Dyankovo),

| Podslon, |
| --- |

Podslon,

| Geshanovo. |
| --- |

Geshanovo.

2.   Čehija

Šādi Čehijas apgabali:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:







  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

3.   Igaunija

Šāds Igaunijas apgabals:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

4.   Ungārija

Šādi Ungārijas apgabali:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658403,659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658403,659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901560, 901590, 901850, 901950, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901560, 901590, 901850, 901950, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950 és 750960 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550120, 550130, 550210, 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550120, 550130, 550210, 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas un Laidu pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Skrundas novada Rudbāržu pagasts, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes iela un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes iela un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

6.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Sintautų, Slavikų, Sudargo ir Žvirgždaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Sintautų, Slavikų, Sudargo ir Žvirgždaičių seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivalybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivalybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

7.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie warmińsko-mazurskim:







  gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gminy Dubeninki, Gołdap i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gminy Dubeninki, Gołdap i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie napołudnie od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie napołudnie od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gmina Bisztynek w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Bisztynek w powiecie bartoszyckim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim. |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim.

| gminy Orneta, Lubomino, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Orneta, Lubomino, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Elbląg, Godkowo, Gronowo Elbląskie, Markusy, Pasłęk i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Elbląg, Godkowo, Gronowo Elbląskie, Markusy, Pasłęk i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Kolno w powiecie olsztyńskim,

| gmina Miłakowo w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Miłakowo w powiecie ostródzkim,

| w województwie podlaskim:







  gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Brańsk z miastem Brańsk, Rudka i Wyszki w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Wiżajny i Przerośl w powiecie suwalskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| w województwie mazowieckim:







  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaskipołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaskipołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| część gminy Kotuńpołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuńwzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim, |
| --- |

część gminy Kotuńpołożona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuńwzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś iWyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś iWyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Mrozy, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Mrozy, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gminy Górzno, Łaskarze w z miastem Łaskarzew, Sobolew, Trojanów, Żelechów i część gminy Miastków Kościelny położona na południe od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Górzno, Łaskarze w z miastem Łaskarzew, Sobolew, Trojanów, Żelechów i część gminy Miastków Kościelny położona na południe od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów, i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów, i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim. |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim.

| w województwie lubelskim:







  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osadaw powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Komarów-Osadaw powiecie zamojskim,

| gminy Trzeszczany i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Trzeszczany i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Jeziorzany i Kock, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock, w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| powiat rycki, |
| --- |

powiat rycki,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim,

| gminy Gorzków, Izbica, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Izbica, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Tyszowce i Ulhówekw powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Łaszczów, Susiec, Tyszowce i Ulhówekw powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim. |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim.

| w województwie podkarpackim:







  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików i Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz – na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogiw powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików i Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz – na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogiw powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim. |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim.

| w województwie świętokrzyskim:







  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

8.   Rumānija

Šādi Rumānijas apgabali:

| — | Județul Alba cu următoarea delimitare:







  — | La nord de drumul național nr. 7, |
| --- | --- | --- |

—

Județul Alba cu următoarea delimitare:

—

La nord de drumul național nr. 7,

| — | Județul Arad cu următoarea delimitare:







  — | La nord de linia descrisă de următoarele localități:







  — | Macea, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Județul Arad cu următoarea delimitare:

—

La nord de linia descrisă de următoarele localități:

—

Macea,

| — | Șiria, |
| --- | --- |

—

Șiria,

| — | Bârzava, |
| --- | --- |

—

Bârzava,

| — | Toc, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7, |
| --- | --- |

—

Toc, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7,

| — | La nord de drumul național nr. 7, |
| --- | --- |

—

La nord de drumul național nr. 7,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Județul Bistrița, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara cu următoarea delimitare:







  — | La nord de linia descrisă de următoarele localități:







  — | Brănișca, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Județul Hunedoara cu următoarea delimitare:

—

La nord de linia descrisă de următoarele localități:

—

Brănișca,

| — | Municipiul Deva, |
| --- | --- |

—

Municipiul Deva,

| — | Turdaș, |
| --- | --- |

—

Turdaș,

| — | Localitățile Zam și Aurel Vlaicu, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7, |
| --- | --- |

—

Localitățile Zam și Aurel Vlaicu, care se află la joncțiunea cu drumul național nr. 7,

| — | La nord de drumul național nr. 7, |
| --- | --- |

—

La nord de drumul național nr. 7,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Bistrița Nasaud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Nasaud,

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:







  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș. |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș.

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:







  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj. |
| --- | --- |

—

Județul Gorj.

II DAĻA

1.   Bulgārija

Šādi Bulgārijas apgabali:

| in Silistra region:







  within municipality of Kaynardzha:







  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polk. Cholakovo, |
| --- |

Polk. Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:







  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:







  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| in Dobrich region:







  within municipality of Krushari:







  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| within municipality of Tervel:







  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi. |
| --- |

Kolartzi.

2.   Čehija

Šādi Čehijas apgabali:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:







  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

3.   Igaunija

Šāds Igaunijas apgabals:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungārija

Šādi Ungārijas apgabali:

| — | Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150 és 705450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902 és 659000 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902 és 659000 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

5.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas un Kabiles pagasts, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1283 un 1290 un uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P118, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas un Kabiles pagasts, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1283 un 1290 un uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P118, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Šķēdes, Nīgrandes, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, un Pampāļu pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Šķēdes, Nīgrandes, Jaunauces, Rubas, Vadakstes, un Pampāļu pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Nīkrāces, Skrundas un Raņķu pagasts, Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Nīkrāces, Skrundas un Raņķu pagasts, Skrundas pilsēta,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Krokialaukio, Miroslavo ir Simno seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Krokialaukio, Miroslavo ir Simno seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė:Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkųseniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė:Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkųseniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Palomenės, Pravieniškių, Rumšiškių, Žiežmarių ir Žiežmarių apylinkės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Palomenės, Pravieniškių, Rumšiškių, Žiežmarių ir Žiežmarių apylinkės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių, Videniškių seniūnijos,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417 ir Tyrulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417 ir Tyrulių seniūnija,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybės: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Karnavės, Musninkų, Širvintų, Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Karnavės, Musninkų, Širvintų, Zibalų seniūnijos,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų, Žujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų, Žujūnų seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie warmińsko-mazurskim:







  Gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gmina Milejewo i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gmina Milejewo i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 i miasto Braniewo w powiecie braniewskim, |
| --- |

gmina Frombork, część gminy wiejskiej Braniewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 i miasto Braniewo w powiecie braniewskim,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 oraz na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i miasto Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 oraz na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i miasto Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo;

| w województwie podlaskim:







  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla i Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla i Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Filipów, Jeleniewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:







  gminy Przesmyki, Wodynie, Skórzec i część gminy Mordy położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Przesmyki, Wodynie, Skórzec i część gminy Mordy położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy i część gminy Zbuczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gmina Brochów w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gmina Brochów w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Sulejówek, miasto Mińsk Mazowiecki i część gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Sulejówek, miasto Mińsk Mazowiecki i część gminy Latowicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga i Garwolin z miastem Garwolin, Maciejowice i część gminy Miastków Kościelny położona na północ od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga i Garwolin z miastem Garwolin, Maciejowice i część gminy Miastków Kościelny położona na północ od rzeki Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Celestynów, Józefów, Karczew, Osieck, Otwock, Sobienie Jeziory i Wiązowna w powiecie otwockim, |
| --- |

gminy Celestynów, Józefów, Karczew, Osieck, Otwock, Sobienie Jeziory i Wiązowna w powiecie otwockim,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:







  gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń, część gminy Borki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, miasto Radzyń Podlaski, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łącząca miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, następnie na wschód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski biegnącej do południowej granicy gminy i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski oraz na południe od południowej granicy miasta Radzyń Podlaski do granicy gminy w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, część gminy Krzywda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów, część gminy Stanin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807, i część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i część miasta Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy miasta Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim,

| część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr 12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr 12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gmina Fajsławice, Kraśniczyn, część gminyKrasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw iczęść gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Kraśniczyn, część gminyKrasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw iczęść gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| w województwie podkarpackim:







  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

III DAĻA

1.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts,Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts,Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Kuldīgas novada Pelču, Snēpeles un Vārmes pagasts, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1283 un 1290 un uz dienvidrietumiem no autoceļa P118, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Pelču, Snēpeles un Vārmes pagasts, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kurmāles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1283 un 1290 un uz dienvidrietumiem no autoceļa P118,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu, Zaņas, Ezeres un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu, Zaņas, Ezeres un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus,Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus,Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė: Paparčių ir Žaslių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė: Paparčių ir Žaslių seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytyvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė:Dubingių, Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė:Dubingių, Giedraičių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių seniūnijos, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių seniūnijos, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, Šaukoto ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio, Kidulių, Plokščių ir Šakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Gelgaudiškio, Kidulių, Plokščių ir Šakių seniūnijos,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių seniūnija,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės sen. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės sen.

3.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

| w województwie warmińsko-mazurskim:







  gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia, Wilczęta i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 w powiecie braniewskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia, Wilczęta i część gminy wiejskiej Braniewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr E28 i S22 w powiecie braniewskim,

| gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce, Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce, Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gmina Młynary w powiecie elbląskim, |
| --- |

gmina Młynary w powiecie elbląskim,

| część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 i część gminy Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 i część gminy Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 511 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| w województwie mazowieckim:







  gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy, część gminy Zbuczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice, Korczew, Paprotnia, Wiśniew, Mokobody, Siedlce, Suchożebry, część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków, część gminy Mordy położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 698 biegnącą od zachodniej granicy gminy do północno – wschodniej granicy gminy, część gminy Zbuczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Tarcze, Choja, Zbuczyn, Grodzisk, Dziewule i Smolanka w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, częśćgminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gmina Siennica, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy, częśćgminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i części gminy Latowicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Stawek do skrzyżowania z drogą nr 802 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 802 biegnącą od tego skrzyżowania do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gmina Kołbiel w powiecie otwockim, |
| --- |

gmina Kołbiel w powiecie otwockim,

| gminy Parysów i Pilawa w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Parysów i Pilawa w powiecie garwolińskim,

| w województwie lubelskim:







  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminySławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminySławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat, część gminy wiejskiej Radzyń Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północno-zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Brzostówiec i Radowiec do jej przecięcia z granicą miasta Radzyń Podlaski, a następnie na zachód od linii stanowiącej granicę miasta Radzyń Podlaski do jej przecięcia z drogą nr 19 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 biegnącą od południowo zachodniej granicy gminy do granicy miasta Radzyń Podlaski, część gminy Borki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gminy Wojcieszków, część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków, część miasta Łuków położona na zachód i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą do wschodniej granicy miasta Łuków, część gminy Stanin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807 i część gminy Krzywda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów w powiecie łukowskim; |
| --- |

gminy Wojcieszków, część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wólka Świątkowa do północnej granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków, część miasta Łuków położona na zachód i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy miasta Łuków do skrzyżowania z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą do wschodniej granicy miasta Łuków, część gminy Stanin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 807 i część gminy Krzywda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnąca od północnej granicy gminy w kierunku południowym i łączącą miejscowości Kożuchówka, Krzywda i Adamów w powiecie łukowskim;

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:







  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz – na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogiw powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz – na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogiw powiecie lubaczowskim.

4.   Rumānija

Šādi Rumānijas apgabali:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:







  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:







  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Partea din județu Arges cu următoarele comune:







  — | Comuna Bârla, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județu Arges cu următoarele comune:

—

Comuna Bârla,

| — | Comuna Miroși, |
| --- | --- |

—

Comuna Miroși,

| — | Comuna Popești, |
| --- | --- |

—

Comuna Popești,

| — | Comuna Ștefan cel Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Ștefan cel Mare,

| — | Comuna Slobozia, |
| --- | --- |

—

Comuna Slobozia,

| — | Comuna Mozăceni, |
| --- | --- |

—

Comuna Mozăceni,

| — | Comuna Negrași, |
| --- | --- |

—

Comuna Negrași,

| — | Comuna Izvoru, |
| --- | --- |

—

Comuna Izvoru,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Căldăraru, |
| --- | --- |

—

Comuna Căldăraru,

| — | Comuna Ungheni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ungheni,

| — | Comuna Hârsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Hârsești,

| — | Comuna Stolnici, |
| --- | --- |

—

Comuna Stolnici,

| — | Comuna Vulpești, |
| --- | --- |

—

Comuna Vulpești,

| — | Comuna Rociu, |
| --- | --- |

—

Comuna Rociu,

| — | Comuna Lunca Corbului, |
| --- | --- |

—

Comuna Lunca Corbului,

| — | Comuna Costești, |
| --- | --- |

—

Comuna Costești,

| — | Comuna Mărăsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Mărăsești,

| — | Comuna Poiana Lacului, |
| --- | --- |

—

Comuna Poiana Lacului,

| — | Comuna Vedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Vedea,

| — | Comuna Uda, |
| --- | --- |

—

Comuna Uda,

| — | Comuna Cuca, |
| --- | --- |

—

Comuna Cuca,

| — | Comuna Morărești, |
| --- | --- |

—

Comuna Morărești,

| — | Comuna Cotmeanaâ, |
| --- | --- |

—

Comuna Cotmeanaâ,

| — | Comuna Răchițele de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Răchițele de Jos,

| — | Comuna Drăganu-Olteni, |
| --- | --- |

—

Comuna Drăganu-Olteni,

| — | Comuna Băbana, |
| --- | --- |

—

Comuna Băbana,

| — | Comuna Bascov, |
| --- | --- |

—

Comuna Bascov,

| — | Comuna Moșoaia, |
| --- | --- |

—

Comuna Moșoaia,

| — | Municipiul Pitești, |
| --- | --- |

—

Municipiul Pitești,

| — | Comuna Albota, |
| --- | --- |

—

Comuna Albota,

| — | Comuna Oarja, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarja,

| — | Comuna Bradu, |
| --- | --- |

—

Comuna Bradu,

| — | Comuna Suseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Suseni,

| — | Comuna Căteasca, |
| --- | --- |

—

Comuna Căteasca,

| — | Comuna Rătești, |
| --- | --- |

—

Comuna Rătești,

| — | Comuna Teiu, |
| --- | --- |

—

Comuna Teiu,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj. |
| --- | --- |

—

Județul Dolj.

IV DAĻA

Itālija

Šāds Itālijas apgabals:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---