# Az Európai Unió L 205/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 205 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. augusztus 14. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 205

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. augusztus 14.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1128 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 9.) a juhokra, kecskékre, valamint a juh- és kecskehúsra vonatkozó éves uniós vámkontingensek megnyitásáról szóló 1354/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1129 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 13.) az acetamipridnek a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható létező hatóanyagként történő jóváhagyásáról (
  1
  ) | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1130 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 13.) a cipermetrinnek a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható létező hatóanyagként történő jóváhagyásáról (
  1
  ) | 8 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1131 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 13.) a penflufénnek a 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható hatóanyagként történő jóváhagyásáról (
  1
  ) | 12 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1132 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 13.) a szintetikus zeaxantin új élelmiszer megnevezése és különös jelölési követelménye megváltoztatásának engedélyezéséről az (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően, valamint az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  ) | 15 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1133 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 13.) a Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek az (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  ) | 18 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1134 végrehajtási határozata (2018. július 5.) az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve 34. cikkének a csehországi kiskereskedelmi villamosenergia- és földgázellátással kapcsolatos bizonyos tevékenységekre vonatkozóan odaítélt szerződésekre való alkalmazhatóságáról
  (az értesítés a C(2018) 4194. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 23 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1135 végrehajtási határozata (2018. augusztus 10.) az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról való jelentéstétel céljából a tagállamok által benyújtandó információk típusának és formátumának, valamint a jelentéstétel gyakoriságának meghatározásáról
  (az értesítés a C(2018) 5009. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1136 végrehajtási határozata (2018. augusztus 10.) a magas patogenitású madárinfluenza-vírusok baromfira történő átvitelét illetően a vadon élő madarak jelentette kockázatokkal kapcsolatos kockázatcsökkentési és megerősített biológiai biztonsági intézkedésekről, továbbá korai észlelő rendszerekről
  (az értesítés a C(2018) 5243. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 48 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/1137 végrehajtási határozata (2018. augusztus 10.) az egyes harmadik országokból származó áruk szállítására szolgáló, fából készült csomagolóanyagokra vonatkozó felügyeletről, növényegészségügyi ellenőrzésekről és intézkedésekről
  (az értesítés a C(2018) 5245. számú dokumentummal történt) | 54 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/1128 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 9.) a juhokra, kecskékre, valamint a juh- és kecskehúsra vonatkozó éves uniós vámkontingensek megnyitásáról szóló 1354/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2018/1129 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 13.) az acetamipridnek a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható létező hatóanyagként történő jóváhagyásáról (
  1
  )

1

4

*

A Bizottság (EU) 2018/1130 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 13.) a cipermetrinnek a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható létező hatóanyagként történő jóváhagyásáról (
  1
  )

1

8

*

A Bizottság (EU) 2018/1131 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 13.) a penflufénnek a 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható hatóanyagként történő jóváhagyásáról (
  1
  )

1

12

*

A Bizottság (EU) 2018/1132 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 13.) a szintetikus zeaxantin új élelmiszer megnevezése és különös jelölési követelménye megváltoztatásának engedélyezéséről az (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően, valamint az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  )

1

15

*

A Bizottság (EU) 2018/1133 végrehajtási rendelete (2018. augusztus 13.) a Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek az (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  )

Hoodia parviflora

1

18

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2018/1134 végrehajtási határozata (2018. július 5.) az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve 34. cikkének a csehországi kiskereskedelmi villamosenergia- és földgázellátással kapcsolatos bizonyos tevékenységekre vonatkozóan odaítélt szerződésekre való alkalmazhatóságáról
  (az értesítés a C(2018) 4194. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 4194. számú dokumentummal történt)

1

23

*

A Bizottság (EU) 2018/1135 végrehajtási határozata (2018. augusztus 10.) az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról való jelentéstétel céljából a tagállamok által benyújtandó információk típusának és formátumának, valamint a jelentéstétel gyakoriságának meghatározásáról
  (az értesítés a C(2018) 5009. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 5009. számú dokumentummal történt)

1

40

*

A Bizottság (EU) 2018/1136 végrehajtási határozata (2018. augusztus 10.) a magas patogenitású madárinfluenza-vírusok baromfira történő átvitelét illetően a vadon élő madarak jelentette kockázatokkal kapcsolatos kockázatcsökkentési és megerősített biológiai biztonsági intézkedésekről, továbbá korai észlelő rendszerekről
  (az értesítés a C(2018) 5243. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 5243. számú dokumentummal történt)

1

48

*

A Bizottság (EU) 2018/1137 végrehajtási határozata (2018. augusztus 10.) az egyes harmadik országokból származó áruk szállítására szolgáló, fából készült csomagolóanyagokra vonatkozó felügyeletről, növényegészségügyi ellenőrzésekről és intézkedésekről
  (az értesítés a C(2018) 5245. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2018) 5245. számú dokumentummal történt)

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.8.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.8.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1128 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. augusztus 9.)

a juhokra, kecskékre, valamint a juh- és kecskehúsra vonatkozó éves uniós vámkontingensek megnyitásáról szóló 1354/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 187. cikke a) és b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1354/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) rendelkezik a – többek között Izlandról származó – juhokra, kecskékre, valamint a juh- és kecskehúsra vonatkozó éves uniós vámkontingensek megnyitásáról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1354/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) rendelkezik a – többek között Izlandról származó – juhokra, kecskékre, valamint a juh- és kecskehúsra vonatkozó éves uniós vámkontingensek megnyitásáról.

| (2) | Az 1354/2011/EU végrehajtási rendelet 4. cikke értelmében a szóban forgó rendelet által megnyitott vámkontingenseket az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (3) 49–54. cikkének megfelelően kell kezelni. |
| --- | --- |

(2)

Az 1354/2011/EU végrehajtási rendelet 4. cikke értelmében a szóban forgó rendelet által megnyitott vámkontingenseket az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (3) 49–54. cikkének megfelelően kell kezelni.

| (3) | Az Európai Unió és Izland 2017. március 23-án mezőgazdasági termékekre vonatkozó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) írt alá. A megállapodás Unió nevében történő aláírására az (EU) 2016/2087 tanácsi határozat (4), megkötésére pedig az (EU) 2017/1913 tanácsi határozat (5) adott felhatalmazást. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió és Izland 2017. március 23-án mezőgazdasági termékekre vonatkozó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) írt alá. A megállapodás Unió nevében történő aláírására az (EU) 2016/2087 tanácsi határozat (4), megkötésére pedig az (EU) 2017/1913 tanácsi határozat (5) adott felhatalmazást.

| (4) | A megállapodás V. mellékletével összhangban az Unió az (EU) 2018/562 bizottsági végrehajtási rendelettel (6) módosította az 1354/2011/EU végrehajtási rendeletet. A módosítás megnövelte az Izland rendelkezésére álló, a 0204 és a 0210 vámtarifaszám alá tartozó juh- és kecskehúsra vonatkozó vámmentes vámkontingensek mennyiségét, valamint egy további éves uniós vámmentes vámkontingenst nyitott meg a 1602 90 alszám alá tartozó feldolgozott juhhús tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás V. mellékletével összhangban az Unió az (EU) 2018/562 bizottsági végrehajtási rendelettel (6) módosította az 1354/2011/EU végrehajtási rendeletet. A módosítás megnövelte az Izland rendelkezésére álló, a 0204 és a 0210 vámtarifaszám alá tartozó juh- és kecskehúsra vonatkozó vámmentes vámkontingensek mennyiségét, valamint egy további éves uniós vámmentes vámkontingenst nyitott meg a 1602 90 alszám alá tartozó feldolgozott juhhús tekintetében.

| (5) | Az 1354/2011/EU végrehajtási rendelet alapján kezelt juh- és kecskehúskontingensek mennyiségei hasítottsúly-egyenértékben vannak megadva, míg a megállapodás értelmében a mennyiségeket a termékek tonnájában kell kifejezni. Ezért a vámkontingenseknek a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szerinti, zökkenőmentes kezelése érdekében helyénvaló külön rendeletet elfogadni a megállapodásban meghatározott uniós vámkontingensek kezelése céljából. Következésképpen ezzel egyidejűleg a szóban forgó vámkontingenseket az 1308/2013/EU rendelet alapján törölni kell a 1354/2011/EU végrehajtási rendeletből. |
| --- | --- |

(5)

Az 1354/2011/EU végrehajtási rendelet alapján kezelt juh- és kecskehúskontingensek mennyiségei hasítottsúly-egyenértékben vannak megadva, míg a megállapodás értelmében a mennyiségeket a termékek tonnájában kell kifejezni. Ezért a vámkontingenseknek a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szerinti, zökkenőmentes kezelése érdekében helyénvaló külön rendeletet elfogadni a megállapodásban meghatározott uniós vámkontingensek kezelése céljából. Következésképpen ezzel egyidejűleg a szóban forgó vámkontingenseket az 1308/2013/EU rendelet alapján törölni kell a 1354/2011/EU végrehajtási rendeletből.

| (6) | Ezért az 1354/2011/EU végrehajtási rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Ezért az 1354/2011/EU végrehajtási rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az Izlandról származó juhhúsra, kecskehúsra és feldolgozott juhhúsra vonatkozó behozatali vámkontingensek megnyitásáról szóló, a 952/2013/EU rendelet alapján elfogadott új rendelet 2018. szeptember 1-jétől lesz alkalmazandó. Ezért indokolt úgy rendelkezni, hogy az 1354/2011/EU végrehajtási rendelet kapcsolódó módosításai ugyanezen időponttól legyenek alkalmazandók. |
| --- | --- |

(7)

Az Izlandról származó juhhúsra, kecskehúsra és feldolgozott juhhúsra vonatkozó behozatali vámkontingensek megnyitásáról szóló, a 952/2013/EU rendelet alapján elfogadott új rendelet 2018. szeptember 1-jétől lesz alkalmazandó. Ezért indokolt úgy rendelkezni, hogy az 1354/2011/EU végrehajtási rendelet kapcsolódó módosításai ugyanezen időponttól legyenek alkalmazandók.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1354/2011/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a 3. cikk (2) bekezdésének e) pontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

1.

a 3. cikk (2) bekezdésének e) pontját el kell hagyni;

| 2. | a melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

a melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2018. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. augusztus 9-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Günther OETTINGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 1354/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. december 20.) a juhokra, kecskékre, valamint a juh- és kecskehúsra vonatkozó éves uniós vámkontingensek megnyitásáról (HL L 338., 2011.12.21., 36. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2016/2087 határozata (2016. november 14.) a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, az Európai Unió és Izland között levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 324., 2016.11.30., 1. o.).

4

(5)  A Tanács (EU) 2017/1913 határozata (2017. október 9.) a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, az Európai Unió és Izland között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről (HL L 274., 2017.10.24., 57. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2018/562 végrehajtási rendelete (2018. április 9.) a juhokra, kecskékre, valamint a juh- és kecskehúsra vonatkozó éves uniós vámkontingensek megnyitásáról szóló 1354/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 94., 2018.4.12., 4. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

7

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

JUHHÚSRA ÉS KECSKEHÚSRA VONATKOZÓ (tonnában (t), hasítottsúly-egyenértékben kifejezett) UNIÓS VÁMKONTINGENSEK

| KN-kódok | Értékvám
  % | Mértékvám
  EUR/100 kg | Tételszám az igénylési sorrend elvének alkalmazásához | Származás | Éves mennyiség tonnában, hasítottsúly-egyenértékben |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Élő állatok
  (Együttható = 0,47) | Kicsontozott bárányhús (1)

  (Együttható = 1,67) | Kicsontozott ürühús/juhhús (2)

  (Együttható = 1,81) | Csontos hús és vágott test
  (Együttható = 1,00) |
| 0204 | Nulla | Nulla | — | 09.2101 | 09.2102 | 09.2011 | Argentína | 23 000 |
| — | 09.2105 | 09.2106 | 09.2012 | Ausztrália | 19 186 |
| — | 09.2109 | 09.2110 | 09.2013 | Új-Zéland | 228 254 |
| — | 09.2111 | 09.2112 | 09.2014 | Uruguay | 5 800 |
| — | 09.2115 | 09.2116 | 09.1922 | Chile (3) | 8 000 |
| — | 09.2121 | 09.2122 | 09.0781 | Norvégia | 300 |
| — | 09.2125 | 09.2126 | 09.0693 | Grönland | 100 |
| — | 09.2129 | 09.2130 | 09.0690 | Feröer szigetek | 20 |
| — | 09.2131 | 09.2132 | 09.0227 | Törökország | 200 |
| — | 09.2171 | 09.2175 | 09.2015 | Egyéb (4) | 200 |
| — | 09.2178 | 09.2179 | 09.2016 | Erga omnes
   (5) | 200 |
| 0104 10 30
  0104 10 80
  0104 20 90 | 10 | Nulla | 09.2181 | — | — | 09.2019 | Erga omnes
   (5) | 92 |

KN-kódok

Értékvám

%

Mértékvám

EUR/100 kg

Tételszám az igénylési sorrend elvének alkalmazásához

Származás

Éves mennyiség tonnában, hasítottsúly-egyenértékben

Élő állatok

(Együttható = 0,47)

Kicsontozott bárányhús (1)

(Együttható = 1,67)

Kicsontozott ürühús/juhhús (2)

(Együttható = 1,81)

Csontos hús és vágott test

(Együttható = 1,00)

0204

Nulla

Nulla

—

09.2101

09.2102

09.2011

Argentína

23 000

—

09.2105

09.2106

09.2012

Ausztrália

19 186

—

09.2109

09.2110

09.2013

Új-Zéland

228 254

—

09.2111

09.2112

09.2014

Uruguay

5 800

—

09.2115

09.2116

09.1922

Chile (3)

8 000

—

09.2121

09.2122

09.0781

Norvégia

300

—

09.2125

09.2126

09.0693

Grönland

100

—

09.2129

09.2130

09.0690

Feröer szigetek

20

—

09.2131

09.2132

09.0227

Törökország

200

—

09.2171

09.2175

09.2015

Egyéb (4)

200

—

09.2178

09.2179

09.2016

Erga omnes
   (5)

200

0104 10 30

0104 10 80

0104 20 90

10

Nulla

09.2181

—

—

09.2019

Erga omnes
   (5)

92

---

(1)  És kecskegidahús.

1

(2)  És kecskehús, kivéve a kecskegidahúst.

2

(3)  A Chilére vonatkozó vámkontingens évente 200 tonnával növekszik.

3

(4)  
  »Egyéb« alatt az összes WTO-tag értendő, Argentína, Ausztrália, Új-Zéland, Uruguay, Chile, Grönland és Izland kivételével.

4

(5)  
  »
  Erga omnes
  « alatt az összes származási hely értendő, beleértve az e táblázatban említett származási országokat is.

5

Erga omnes

---

| 2018.8.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.8.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1129 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. augusztus 13.)

az acetamipridnek a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható létező hatóanyagként történő jóváhagyásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzékben az acetamiprid is szerepel. |
| --- | --- |

(1)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzékben az acetamiprid is szerepel.

| (2) | Sor került az acetamipridnek az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 18. terméktípusba (rovarölő és atkaölő szerek, valamint más ízeltlábúak elleni védekezésre használt szerek) tartozó termékekben való felhasználás tekintetében történő értékelésére. |
| --- | --- |

(2)

Sor került az acetamipridnek az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 18. terméktípusba (rovarölő és atkaölő szerek, valamint más ízeltlábúak elleni védekezésre használt szerek) tartozó termékekben való felhasználás tekintetében történő értékelésére.

| (3) | Az ügyben Belgiumot jelölték referens tagállamnak, amely ország értékelő illetékes hatósága 2015. július 27-én benyújtotta az értékelő jelentést és kapcsolódó ajánlásait. |
| --- | --- |

(3)

Az ügyben Belgiumot jelölték referens tagállamnak, amely ország értékelő illetékes hatósága 2015. július 27-én benyújtotta az értékelő jelentést és kapcsolódó ajánlásait.

| (4) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2017. december 14-én megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményét, amelyben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit (3). |
| --- | --- |

(4)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2017. december 14-én megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményét, amelyben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit (3).

| (5) | Az említett vélemény szerint a 18. terméktípusba tartozó, acetamipridet tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(5)

Az említett vélemény szerint a 18. terméktípusba tartozó, acetamipridet tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek.

| (6) | Ezért helyénvaló jóváhagyni az acetamipridnek a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben, az említett előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását. |
| --- | --- |

(6)

Ezért helyénvaló jóváhagyni az acetamipridnek a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben, az említett előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását.

| (7) | Az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményében foglalt megállapítás szerint az acetamipridre vonatkozóan fennállnak a nagyon perzisztens (vP) és mérgező (T) anyagként való azonosításnak az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) XIII. mellékletében foglalt kritériumai. Az acetamiprid ennélfogva megfelel az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglalt feltételeknek, és helyettesítésre jelölt anyagnak tekintendő. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményében foglalt megállapítás szerint az acetamipridre vonatkozóan fennállnak a nagyon perzisztens (vP) és mérgező (T) anyagként való azonosításnak az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) XIII. mellékletében foglalt kritériumai. Az acetamiprid ennélfogva megfelel az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglalt feltételeknek, és helyettesítésre jelölt anyagnak tekintendő.

| (8) | Az 528/2012/EU rendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében egy helyettesítésre jelölt anyagnak minősülő hatóanyag jóváhagyása hét évet meg nem haladó időtartamra engedélyezhető. |
| --- | --- |

(8)

Az 528/2012/EU rendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében egy helyettesítésre jelölt anyagnak minősülő hatóanyag jóváhagyása hét évet meg nem haladó időtartamra engedélyezhető.

| (9) | mivel az acetamipridre vonatkozóan fennállnak a nagyon perzisztens (vP) anyagként való azonosításnak az 1907/2006/EK rendelet XIII. mellékletében foglalt kritériumai, az acetamipriddel kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkeket a forgalomba hozatal előtt megfelelő címkézéssel kell ellátni. |
| --- | --- |

(9)

mivel az acetamipridre vonatkozóan fennállnak a nagyon perzisztens (vP) anyagként való azonosításnak az 1907/2006/EK rendelet XIII. mellékletében foglalt kritériumai, az acetamipriddel kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkeket a forgalomba hozatal előtt megfelelő címkézéssel kell ellátni.

| (10) | Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű időtartamot kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(10)

Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű időtartamot kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket.

| (11) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja, hogy az acetamipridet a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben – a mellékletben szereplő előírások és feltételek betartása mellett – hatóanyagként felhasználják.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. augusztus 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. augusztus 4.) a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról (HL L 294., 2014.10.10., 1. o.).

2

(3)  A biocid termékekkel foglalkozó bizottság (BPC), Szakvélemény az acetamiprid hatóanyag jóváhagyása iránti kérelemről (Opinion on the application for approval of the active substance Acetamiprid), terméktípus: 18., ECHA/BPC/185/2017, elfogadva: 2017. december 14-én.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

4

---

MELLÉKLET

| Közhasználatú név | IUPAC-név
  Azonosító szám | A hatóanyag minimális tisztasági foka (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Terméktípus | Egyedi feltételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Acetamiprid | IUPAC-név:
  (E)-N1-[(6-klór-3-piridil)metil]-N2-ciano-N1-metil-acetamid
  EK-szám: nincs
  CAS-szám: 135410-20-7 | 99,0 % (m/m) | 2020. február 1. | 2027. január 31. | 18. | Az acetamiprid az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően helyettesítésre jelölt anyagnak tekintendő.
  Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:






  1. | A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki. |

Közhasználatú név

IUPAC-név

Azonosító szám

A hatóanyag minimális tisztasági foka (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Terméktípus

Egyedi feltételek

Acetamiprid

IUPAC-név:

(E)-N1-[(6-klór-3-piridil)metil]-N2-ciano-N1-metil-acetamid

EK-szám: nincs

CAS-szám: 135410-20-7

99,0 % (m/m)

2020. február 1.

2027. január 31.

18.

Az acetamiprid az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően helyettesítésre jelölt anyagnak tekintendő.

Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:

1.

A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.

| 2. | Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:






  a) | foglalkozásszerű felhasználók; |
| --- | --- | --- |

2.

Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:

a)

foglalkozásszerű felhasználók;

| b) | csecsemők és kisgyermekek olyan másodlagos expozíciót követően, ahol a terméket foglalkozásszerű felhasználók permetezik; |
| --- | --- |

b)

csecsemők és kisgyermekek olyan másodlagos expozíciót követően, ahol a terméket foglalkozásszerű felhasználók permetezik;

| c) | felszíni vizek, üledék, talaj és felszín alatti vizek a permetezéssel vagy ecseteléssel használt termékeknél; |
| --- | --- |

c)

felszíni vizek, üledék, talaj és felszín alatti vizek a permetezéssel vagy ecseteléssel használt termékeknél;

| d) | felszíni vizek, üledék, talaj és felszín alatti vizek a kültéri permetezéssel használt termékeknél; |
| --- | --- |

d)

felszíni vizek, üledék, talaj és felszín alatti vizek a kültéri permetezéssel használt termékeknél;

| 3. | Az olyan termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek az élelmiszerekben vagy a takarmányokban, meg kell vizsgálni, hogy – összhangban a 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) vagy a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) – szükség van-e új maradékanyag-határértékek (MRL) meghatározására vagy a meglévőek módosítására, és minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedést meg kell hozni az alkalmazandó határértékek betartásának biztosítására. |
| --- | --- |

3.

Az olyan termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek az élelmiszerekben vagy a takarmányokban, meg kell vizsgálni, hogy – összhangban a 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) vagy a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) – szükség van-e új maradékanyag-határértékek (MRL) meghatározására vagy a meglévőek módosítására, és minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedést meg kell hozni az alkalmazandó határértékek betartásának biztosítására.

A kezelt árucikkek forgalomba hozatalának feltétele a következő:

Az acetamipriddel kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikk forgalmazásáért felelős személy biztosítja, hogy a kezelt árucikk címkéje tartalmazza az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében felsorolt információkat.

---

(1)  Az ebben az oszlopban jelzett tisztaság az értékelt hatóanyag minimális tisztasági fokának felel meg. A forgalomba hozott termékben lévő hatóanyag ezzel megegyező, de ettől eltérő tisztaságú is lehet, ha az értékelt hatóanyaggal technikailag bizonyítottan egyenértékű.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 470/2009/EK rendelete (2009. május 6.) az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 152., 2009.6.16., 11. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

---

| 2018.8.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.8.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1130 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. augusztus 13.)

a cipermetrinnek a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható létező hatóanyagként történő jóváhagyásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzékben a cipermetrin is szerepel. |
| --- | --- |

(1)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzékben a cipermetrin is szerepel.

| (2) | Sor került a cipermetrinnek az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 18. terméktípusba (rovarölő és atkaölő szerek, valamint más ízeltlábúak elleni védekezésre használt szerek) tartozó termékekben való felhasználás tekintetében történő értékelésére. |
| --- | --- |

(2)

Sor került a cipermetrinnek az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 18. terméktípusba (rovarölő és atkaölő szerek, valamint más ízeltlábúak elleni védekezésre használt szerek) tartozó termékekben való felhasználás tekintetében történő értékelésére.

| (3) | Az ügyben Belgiumot jelölték referens tagállamnak, amely ország értékelő illetékes hatósága 2015. április 15-én benyújtotta az értékelő jelentést és kapcsolódó ajánlásait. |
| --- | --- |

(3)

Az ügyben Belgiumot jelölték referens tagállamnak, amely ország értékelő illetékes hatósága 2015. április 15-én benyújtotta az értékelő jelentést és kapcsolódó ajánlásait.

| (4) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2017. május 5-én megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményét, amelyben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit (3). |
| --- | --- |

(4)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2017. május 5-én megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményét, amelyben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit (3).

| (5) | Az említett vélemény szerint a 18. terméktípusba tartozó, cipermetrint tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(5)

Az említett vélemény szerint a 18. terméktípusba tartozó, cipermetrint tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek.

| (6) | Ezért helyénvaló jóváhagyni a cipermetrinnek a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben, az említett előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását. |
| --- | --- |

(6)

Ezért helyénvaló jóváhagyni a cipermetrinnek a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben, az említett előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását.

| (7) | Emellett egy szűrővizsgálat – amelyre a Bizottság által végzendő, az endokrin károsító anyagok azonosítását szolgáló kritériumok megállapításával kapcsolatos különféle alternatívákra vonatkozó hatásvizsgálat előkészítéseként került sor – feltárta, hogy a cipermetrin endokrin károsító hatásainak további vizsgálata szükséges (4). A cipermetrin potenciális endokrin károsító hatásainak értékelésére az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) összefüggésében is sor fog kerülni; a vizsgálat következtetései várhatóan 2018 vége előtt válnak elérhetővé. Az említett értékelés eredményeinek függvényében a Bizottság mérlegelni fogja, hogy szükséges-e a cipermetrinnek a biocid termékekben felhasználható hatóanyagként történő jóváhagyására vonatkozó, az 528/2012/EU rendelet 15. cikke szerinti felülvizsgálat. |
| --- | --- |

(7)

Emellett egy szűrővizsgálat – amelyre a Bizottság által végzendő, az endokrin károsító anyagok azonosítását szolgáló kritériumok megállapításával kapcsolatos különféle alternatívákra vonatkozó hatásvizsgálat előkészítéseként került sor – feltárta, hogy a cipermetrin endokrin károsító hatásainak további vizsgálata szükséges (4). A cipermetrin potenciális endokrin károsító hatásainak értékelésére az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) összefüggésében is sor fog kerülni; a vizsgálat következtetései várhatóan 2018 vége előtt válnak elérhetővé. Az említett értékelés eredményeinek függvényében a Bizottság mérlegelni fogja, hogy szükséges-e a cipermetrinnek a biocid termékekben felhasználható hatóanyagként történő jóváhagyására vonatkozó, az 528/2012/EU rendelet 15. cikke szerinti felülvizsgálat.

| (8) | Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű időtartamot kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(8)

Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű időtartamot kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket.

| (9) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja, hogy a cipermetrint a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben – a mellékletben szereplő előírások és feltételek betartása mellett – hatóanyagként felhasználják.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. augusztus 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. augusztus 4.) a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról (HL L 294., 2014.10.10., 1. o.).

2

(3)  A biocid termékekkel foglalkozó bizottság (BPC), Szakvélemény a cipermetrin hatóanyag jóváhagyása iránti kérelemről (Opinion on the application for approval of the active substance Cypermethrin), terméktípus: PT 18., ECHA/BPC/153/2017, elfogadva: 2017. május 5-én.

3

(4)  COM(2016) 350 final.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

5

---

MELLÉKLET

| Közhasználatú név | IUPAC-név
  Azonosító szám | A hatóanyag minimális tisztasági foka (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Terméktípus | Egyedi feltételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cipermetrin | IUPAC-név:
  Cipermetrin: cisz:transz40:60 (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil-(1RS)-cisz, transz-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát
  EK-szám: 257-842-9
  CAS-szám: 52315-07-8 | ≥ 92 % m/m
  Izomerarány: cisz:transz 40:60 | 2020. június 1. | 2030. május 31. | 18. | Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:






  1. | A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki. |

Közhasználatú név

IUPAC-név

Azonosító szám

A hatóanyag minimális tisztasági foka (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Terméktípus

Egyedi feltételek

Cipermetrin

IUPAC-név:

Cipermetrin: cisz:transz40:60 (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil-(1RS)-cisz, transz-3-(2,2-diklór-vinil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát

EK-szám: 257-842-9

CAS-szám: 52315-07-8

≥ 92 % m/m

Izomerarány: cisz:transz 40:60

2020. június 1.

2030. május 31.

18.

Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:

1.

A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.

| 2. | Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:






  a) | foglalkozásszerű felhasználók; |
| --- | --- | --- |

2.

Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:

a)

foglalkozásszerű felhasználók;

| b) | a csecsemők és kisgyermekek másodlagos expozíciója; |
| --- | --- |

b)

a csecsemők és kisgyermekek másodlagos expozíciója;

| c) | a felszíni vizek a következők tekintetében:






  i. | beltéri, felületi alkalmazás; valamint |
| --- | --- | --- |

c)

a felszíni vizek a következők tekintetében:

i.

beltéri, felületi alkalmazás; valamint

| ii. | kültéri alkalmazás falon és épületek közelében városi környezetben; |
| --- | --- |

ii.

kültéri alkalmazás falon és épületek közelében városi környezetben;

| d) | a talaj a következők tekintetében:






  i. | beltéri, felületi alkalmazás; |
| --- | --- | --- |

d)

a talaj a következők tekintetében:

i.

beltéri, felületi alkalmazás;

| ii. | kültéri alkalmazás falon városi és vidéki környezetben; valamint |
| --- | --- |

ii.

kültéri alkalmazás falon városi és vidéki környezetben; valamint

| iii. | épületek közelében való alkalmazás vidéki környezetben; |
| --- | --- |

iii.

épületek közelében való alkalmazás vidéki környezetben;

| e) | üledék a következők tekintetében:






  i. | felületi alkalmazás, vegyi záróréteg (barrier), repedések és hasadékok beltéri kezelése; valamint |
| --- | --- | --- |

e)

üledék a következők tekintetében:

i.

felületi alkalmazás, vegyi záróréteg (barrier), repedések és hasadékok beltéri kezelése; valamint

| ii. | kültéri alkalmazás falon és épületek közelében városi környezetben; |
| --- | --- |

ii.

kültéri alkalmazás falon és épületek közelében városi környezetben;

| f) | felszín alatti vizek a következők tekintetében: kültéri alkalmazás falon és épületek közelében városi környezetben. |
| --- | --- |

f)

felszín alatti vizek a következők tekintetében: kültéri alkalmazás falon és épületek közelében városi környezetben.

| 3. | Az olyan termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek az élelmiszerekben vagy a takarmányokban, meg kell vizsgálni, hogy – összhangban a 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) vagy a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) – szükség van-e új maradékanyag-határértékek (MRL) meghatározására vagy a meglévőek módosítására, és minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedést meg kell hozni az alkalmazandó határértékek betartásának biztosítására. |
| --- | --- |

3.

Az olyan termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek az élelmiszerekben vagy a takarmányokban, meg kell vizsgálni, hogy – összhangban a 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) vagy a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) – szükség van-e új maradékanyag-határértékek (MRL) meghatározására vagy a meglévőek módosítására, és minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedést meg kell hozni az alkalmazandó határértékek betartásának biztosítására.

---

(1)  Az ebben az oszlopban jelzett tisztaság az értékelt hatóanyag minimális tisztasági fokának felel meg. A forgalomba hozott termékben lévő hatóanyag ezzel megegyező, de ettől eltérő tisztaságú is lehet, ha az értékelt hatóanyaggal technikailag bizonyítottan egyenértékű.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 470/2009/EK rendelete (2009. május 6.) az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 152., 2009.6.16., 11. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

---

| 2018.8.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.8.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1131 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. augusztus 13.)

a penflufénnek a 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben felhasználható hatóanyagként történő jóváhagyásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az Egyesült Királyság értékelő illetékes hatóságához 2015. július 7-én kérelem érkezett a penflufén hatóanyagnak az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 8. terméktípusba (faanyagvédő szerek) tartozó biocid termékekben való felhasználása jóváhagyására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az Egyesült Királyság értékelő illetékes hatóságához 2015. július 7-én kérelem érkezett a penflufén hatóanyagnak az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 8. terméktípusba (faanyagvédő szerek) tartozó biocid termékekben való felhasználása jóváhagyására vonatkozóan.

| (2) | Az egyesült királyságbeli értékelő illetékes hatóság az 528/2012/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2017. február 28-án benyújtotta az értékelő jelentést és kapcsolódó ajánlásait. |
| --- | --- |

(2)

Az egyesült királyságbeli értékelő illetékes hatóság az 528/2012/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2017. február 28-án benyújtotta az értékelő jelentést és kapcsolódó ajánlásait.

| (3) | A biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2017. december 14-én megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményét, amelyben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit (2). |
| --- | --- |

(3)

A biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2017. december 14-én megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményét, amelyben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit (2).

| (4) | Az említett vélemény szerint a 8. terméktípusba tartozó, penflufént tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(4)

Az említett vélemény szerint a 8. terméktípusba tartozó, penflufént tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek.

| (5) | Ezért helyénvaló jóváhagyni a penflufénnek a 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben, az említett előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását. |
| --- | --- |

(5)

Ezért helyénvaló jóváhagyni a penflufénnek a 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben, az említett előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását.

| (6) | mivel a Európai Vegyianyag-ügynökség véleményében foglalt megállapítás szerint a penflufénre vonatkozóan fennállnak a nagyon perzisztens (vP) anyagként való azonosításnak az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) XIII. mellékletében foglalt kritériumai, a penflufénnel kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkeket forgalomba hozatal előtt megfelelő címkézéssel kell ellátni. |
| --- | --- |

(6)

mivel a Európai Vegyianyag-ügynökség véleményében foglalt megállapítás szerint a penflufénre vonatkozóan fennállnak a nagyon perzisztens (vP) anyagként való azonosításnak az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) XIII. mellékletében foglalt kritériumai, a penflufénnel kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkeket forgalomba hozatal előtt megfelelő címkézéssel kell ellátni.

| (7) | Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű időtartamot kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(7)

Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű időtartamot kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket.

| (8) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja, hogy a penflufént a 8. terméktípusba tartozó biocid termékekben – a mellékletben szereplő előírások és feltételek betartása mellett – hatóanyagként felhasználják.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. augusztus 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A biocid termékekkel foglalkozó bizottság (BPC), Szakvélemény a penflufén hatóanyag jóváhagyása iránti kérelemről (Opinion on the application for approval of the active substance Penflufen), terméktípus: 8., ECHA/BPC/184/2017, elfogadva: 2017. december 14-én.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Közhasználatú név | IUPAC-név
  Azonosító szám | A hatóanyag minimális tisztasági foka (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Terméktípus | Egyedi feltételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Penflufén | IUPAC-név:
  5-fluor-1,3-dimetil-N-{2-[(2RS)-4-metil-pentán-2-il]fenil}-1H-pirazol-4-karboxamid
  EK-szám: nincs adat
  CAS-szám: 494793-67-8 | 980 g/kg (R- és S- enantiomerek aránya 1:1) | 2019. február 1. | 2029. január 31. | 8. | Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:






  1. | A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki. |

Közhasználatú név

IUPAC-név

Azonosító szám

A hatóanyag minimális tisztasági foka (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Terméktípus

Egyedi feltételek

Penflufén

IUPAC-név:

5-fluor-1,3-dimetil-N-{2-[(2RS)-4-metil-pentán-2-il]fenil}-1H-pirazol-4-karboxamid

EK-szám: nincs adat

CAS-szám: 494793-67-8

980 g/kg (R- és S- enantiomerek aránya 1:1)

2019. február 1.

2029. január 31.

8.

Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:

1.

A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.

| 2. | Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:






  a) | ipari és foglalkozásszerű felhasználók; |
| --- | --- | --- |

2.

Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:

a)

ipari és foglalkozásszerű felhasználók;

| b) | a talaj és a felszín alatti vizek az időjárás hatásának gyakran kitett faanyag esetében. |
| --- | --- |

b)

a talaj és a felszín alatti vizek az időjárás hatásának gyakran kitett faanyag esetében.

| 3. | A talajra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel az engedélyezett termék címkéjén és – ha van – biztonsági adatlapján fel kell tüntetni, hogy ipari alkalmazásának zárt helyen vagy folyadékot át nem eresztő, szilárd aljzatú, gáttal védett helyen kell történnie, továbbá hogy a frissen kezelt faanyagot a kezelést követően fedett helyen vagy folyadékot át nem eresztő, szilárd aljzatú – illetve mindkét feltételnek megfelelő – helyen kell tárolni a talajba vagy vízbe történő közvetlen kijutás elkerülése érdekében, valamint hogy a termék alkalmazása során kiszivárgott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni. |
| --- | --- |

3.

A talajra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel az engedélyezett termék címkéjén és – ha van – biztonsági adatlapján fel kell tüntetni, hogy ipari alkalmazásának zárt helyen vagy folyadékot át nem eresztő, szilárd aljzatú, gáttal védett helyen kell történnie, továbbá hogy a frissen kezelt faanyagot a kezelést követően fedett helyen vagy folyadékot át nem eresztő, szilárd aljzatú – illetve mindkét feltételnek megfelelő – helyen kell tárolni a talajba vagy vízbe történő közvetlen kijutás elkerülése érdekében, valamint hogy a termék alkalmazása során kiszivárgott szerfelesleget újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából össze kell gyűjteni.

A kezelt árucikkek forgalomba hozatalának feltétele a következő:

A penflufénnel kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikk forgalmazásáért felelős személy biztosítja, hogy a kezelt árucikk címkéje tartalmazza az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében felsorolt információkat.

---

(1)  Az ebben az oszlopban jelzett tisztaság az értékelt hatóanyag minimális tisztasági fokának felel meg. A forgalomba hozott termékben lévő hatóanyag ezzel megegyező, de ettől eltérő tisztaságú is lehet, ha az értékelt hatóanyaggal technikailag bizonyítottan egyenértékű.

---

| 2018.8.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.8.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/15

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1132 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. augusztus 13.)

a szintetikus zeaxantin új élelmiszer megnevezése és különös jelölési követelménye megváltoztatásának engedélyezéséről az (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően, valamint az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikkére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban.

| (2) | A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2).

| (3) | Az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikke értelmében a Bizottságnak elő kell terjesztenie az új élelmiszer Unión belül történő forgalomba hozatalának engedélyezésére és az uniós jegyzék naprakésszé tételére vonatkozó végrehajtási jogi aktus tervezetét. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikke értelmében a Bizottságnak elő kell terjesztenie az új élelmiszer Unión belül történő forgalomba hozatalának engedélyezésére és az uniós jegyzék naprakésszé tételére vonatkozó végrehajtási jogi aktus tervezetét.

| (4) | A természetes zeaxantin a normál emberi étrend összetevője, mivel számos gyümölcsben és zöld színű zöldségben, valamint a tojássárgájában is megtalálható. Jelenleg a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) meghatározott étrend-kiegészítőkben is használják. |
| --- | --- |

(4)

A természetes zeaxantin a normál emberi étrend összetevője, mivel számos gyümölcsben és zöld színű zöldségben, valamint a tojássárgájában is megtalálható. Jelenleg a 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) meghatározott étrend-kiegészítőkben is használják.

| (5) | A 2013/49/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerint engedélyezte a szintetikus zeaxantin étrend-kiegészítők új élelmiszer-összetevőjeként való forgalomba hozatalát 2 mg-os maximális napi bevitel mellett. A 2013/49/EU végrehajtási határozat által engedélyezett szintetikus zeaxantint „szintetikus zeaxantin” néven kell az ezen anyagot tartalmazó élelmiszerek címkéjén feltüntetni. |
| --- | --- |

(5)

A 2013/49/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerint engedélyezte a szintetikus zeaxantin étrend-kiegészítők új élelmiszer-összetevőjeként való forgalomba hozatalát 2 mg-os maximális napi bevitel mellett. A 2013/49/EU végrehajtási határozat által engedélyezett szintetikus zeaxantint „szintetikus zeaxantin” néven kell az ezen anyagot tartalmazó élelmiszerek címkéjén feltüntetni.

| (6) | 2018. február 23-án a DSM Nutritional Products Europe vállalat (a továbbiakban: kérelmező) kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz, hogy engedélyezze a szintetikus zeaxantin megnevezésének és különös jelölési követelményeinek módosítását az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően. A kérelem a „szintetikus” kifejezés törlését kéri az új élelmiszernek az uniós jegyzékben szereplő megnevezéséből, valamint az azt tartalmazó élelmiszerek jelöléséről. |
| --- | --- |

(6)

2018. február 23-án a DSM Nutritional Products Europe vállalat (a továbbiakban: kérelmező) kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz, hogy engedélyezze a szintetikus zeaxantin megnevezésének és különös jelölési követelményeinek módosítását az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően. A kérelem a „szintetikus” kifejezés törlését kéri az új élelmiszernek az uniós jegyzékben szereplő megnevezéséből, valamint az azt tartalmazó élelmiszerek jelöléséről.

| (7) | A kérelmező úgy véli, hogy a zeaxantin megnevezésének és jelölési követelményeinek megváltoztatása szükséges bármely lehetséges negatív gazdasági hatás enyhítéséhez, amelyet a szintetikus zeaxantin tartalmú étrend-kiegészítők jelölésén a „szintetikus” kifejezés használata okozhat a „szintetikus” kifejezés negatív jelentéstartalmának köszönhetően. A kérelmező azt is állítja, hogy azok a gazdasági szereplők, akik olyan engedélyezett szintetikus új élelmiszereket tartalmazó étrend-kiegészítőket forgalmaznak, amelyek jelölésén nem szerepel a „szintetikus” kifejezés, nagy valószínűséggel nem tapasztalnak ilyen potenciális negatív gazdasági hatást. |
| --- | --- |

(7)

A kérelmező úgy véli, hogy a zeaxantin megnevezésének és jelölési követelményeinek megváltoztatása szükséges bármely lehetséges negatív gazdasági hatás enyhítéséhez, amelyet a szintetikus zeaxantin tartalmú étrend-kiegészítők jelölésén a „szintetikus” kifejezés használata okozhat a „szintetikus” kifejezés negatív jelentéstartalmának köszönhetően. A kérelmező azt is állítja, hogy azok a gazdasági szereplők, akik olyan engedélyezett szintetikus új élelmiszereket tartalmazó étrend-kiegészítőket forgalmaznak, amelyek jelölésén nem szerepel a „szintetikus” kifejezés, nagy valószínűséggel nem tapasztalnak ilyen potenciális negatív gazdasági hatást.

| (8) | Számos olyan jelenleg engedélyezett és az új élelmiszerek uniós jegyzékében szereplő szintetikus anyag létezik, amelynek vannak természetes eredetű megfelelői, és mindkét formájukat használják az étrend-kiegészítőkben. Azonban azoknak a szintetikus anyagoknak az uniós listán szereplő megnevezése és jelölése nem tartalmazza a szintetikus kifejezést. A szintetikus zeaxantin megnevezésének és jelölésének megváltoztatása biztosítja az összhangot az említett szintetikus anyagok megnevezésével és jelölésével. |
| --- | --- |

(8)

Számos olyan jelenleg engedélyezett és az új élelmiszerek uniós jegyzékében szereplő szintetikus anyag létezik, amelynek vannak természetes eredetű megfelelői, és mindkét formájukat használják az étrend-kiegészítőkben. Azonban azoknak a szintetikus anyagoknak az uniós listán szereplő megnevezése és jelölése nem tartalmazza a szintetikus kifejezést. A szintetikus zeaxantin megnevezésének és jelölésének megváltoztatása biztosítja az összhangot az említett szintetikus anyagok megnevezésével és jelölésével.

| (9) | Az étrend-kiegészítőkben összetevőként használt zeaxantin javasolt felhasználási módjai és mennyiségei nem változnak, a szintetikus zeaxantin 2013/49/EU végrehajtási határozat általi engedélyezését alátámasztó biztonsági megfontolások továbbra is érvényesek maradnak, ezért ez a változtatás nem jelent biztonsági kockázatot. Ezen indokolt tényezők figyelembevételével a javasolt változtatások megfelelnek az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének. |
| --- | --- |

(9)

Az étrend-kiegészítőkben összetevőként használt zeaxantin javasolt felhasználási módjai és mennyiségei nem változnak, a szintetikus zeaxantin 2013/49/EU végrehajtási határozat általi engedélyezését alátámasztó biztonsági megfontolások továbbra is érvényesek maradnak, ezért ez a változtatás nem jelent biztonsági kockázatot. Ezen indokolt tényezők figyelembevételével a javasolt változtatások megfelelnek az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének.

| (10) | Az új jelölési követelmény e végrehajtási rendelettel összhangban történő végrehajtása változásokat vonhat maga után azon gazdasági szereplők tekintetében, akik jelenleg szintetikus zeaxantint hoznak forgalomba. Ezért helyénvaló egy átmeneti időszakot meghatározni. |
| --- | --- |

(10)

Az új jelölési követelmény e végrehajtási rendelettel összhangban történő végrehajtása változásokat vonhat maga után azon gazdasági szereplők tekintetében, akik jelenleg szintetikus zeaxantint hoznak forgalomba. Ezért helyénvaló egy átmeneti időszakot meghatározni.

| (11) | A 2002/46/EK irányelv követelményeket határoz meg az étrend-kiegészítőkre vonatkozóan. A zeaxantin megnevezésének és különös jelölési követelményének megváltoztatását az említett irányelv sérelme nélkül engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(11)

A 2002/46/EK irányelv követelményeket határoz meg az étrend-kiegészítőkre vonatkozóan. A zeaxantin megnevezésének és különös jelölési követelményének megváltoztatását az említett irányelv sérelme nélkül engedélyezni kell.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az engedélyezett új élelmiszereknek az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke értelmében létrehozott uniós jegyzékében a zeaxantin anyagra vonatkozó bejegyzést az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint módosítani kell.

(2)   Az uniós jegyzékben foglalt, az (1) bekezdésben említett bejegyzésnek tartalmaznia kell az e rendelet mellékletében meghatározott felhasználási feltételeket és jelölési követelményeket.

(3)   Az e cikkben előírt engedélyezés nem sértheti a 2002/46/EK irányelv előírásait.

2. cikk

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Az e rendelet hatálybalépése előtt a szintetikus zeaxantint tartalmazó és az (EU) 2015/2283 rendelet alkalmazandó rendelkezéseinek megfelelő étrend-kiegészítők 2019. szeptember 3-ig forgalomba hozhatók és a készletek kimerüléséig forgalomban maradhatnak.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. augusztus 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 327., 2015.12.11., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelete (2017. december 20.) az új élelmiszerek uniós jegyzékének az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megállapításáról (HL L 351., 2017.12.30., 72. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/46/EK irányelve (2002. június 10.) az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 183., 2002.7.12., 51. o.).

3

(4)  A Bizottság 2013/49/EU végrehajtási határozata (2013. január 22.) a szintetikus zeaxantinnak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről (HL L 21., 2013.1.24., 32. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 258/97/EK rendelete az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről (HL L 43., 1997.2.14., 1. o.).

5

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletének 1. táblázatában (Engedélyezett új élelmiszerek) a „Zeaxantin” bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

| Engedélyezett új élelmiszer | Az új élelmiszer felhasználásának feltételei | További különös jelölési követelmények |
| --- | --- | --- |
| „Zeaxantin | Adott élelmiszer-kategória | Maximális mennyiségek | Az új élelmiszer megnevezése az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén: »Zeaxantin«.” |
| A 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők | 2 mg/nap |

Engedélyezett új élelmiszer

Az új élelmiszer felhasználásának feltételei

További különös jelölési követelmények

„Zeaxantin

Adott élelmiszer-kategória

Maximális mennyiségek

Az új élelmiszer megnevezése az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén: »Zeaxantin«.”

A 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők

2 mg/nap

---

| 2018.8.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.8.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/18

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1133 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. augusztus 13.)

a Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek az (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, új élelmiszerként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikkére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban.

| (2) | A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikke alapján elfogadta az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét megállapító (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendeletet (2).

| (3) | Az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikke értelmében a Bizottság határoz egy új élelmiszer engedélyezéséről és Unión belül történő forgalomba hozataláról, valamint az uniós jegyzék naprakésszé tételéről. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikke értelmében a Bizottság határoz egy új élelmiszer engedélyezéséről és Unión belül történő forgalomba hozataláról, valamint az uniós jegyzék naprakésszé tételéről.

| (4) | A Desert Labs, Ltd. vállalat (a továbbiakban: a kérelmező) 2014. október 21-én a Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 1. cikke (2) bekezdésének e) pontja szerinti, az uniós piacon új élelmiszerként történő forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmet nyújtott be az írországi illetékes hatóságnak. A kérelem tárgya a Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek élelmiszerekben, többek között italokban, kekszekben, édességekben, fűszeres snackekben, levesekben és erőlevesekben, teában, kávéban és vízben való felhasználása. Étrend-kiegészítőkben is fel kívánják használni. |
| --- | --- |

(4)

A Desert Labs, Ltd. vállalat (a továbbiakban: a kérelmező) 2014. október 21-én a Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 1. cikke (2) bekezdésének e) pontja szerinti, az uniós piacon új élelmiszerként történő forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmet nyújtott be az írországi illetékes hatóságnak. A kérelem tárgya a Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek élelmiszerekben, többek között italokban, kekszekben, édességekben, fűszeres snackekben, levesekben és erőlevesekben, teában, kávéban és vízben való felhasználása. Étrend-kiegészítőkben is fel kívánják használni.

| (5) | Az (EU) 2015/2283 rendelet 35. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 258/97/EK rendelet 4. cikke alapján valamely tagállamhoz benyújtott, új élelmiszer Unión belüli forgalomba hozatalára irányuló olyan kérelmeket, amelyek kapcsán 2018. január 1-jéig nem született végleges döntés, az (EU) 2015/2283 rendelet alapján benyújtott kérelemként kell kezelni. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2015/2283 rendelet 35. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 258/97/EK rendelet 4. cikke alapján valamely tagállamhoz benyújtott, új élelmiszer Unión belüli forgalomba hozatalára irányuló olyan kérelmeket, amelyek kapcsán 2018. január 1-jéig nem született végleges döntés, az (EU) 2015/2283 rendelet alapján benyújtott kérelemként kell kezelni.

| (6) | A Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek az uniós piacon új élelmiszerként történő forgalomba hozatalára irányuló kérelmet a 258/97/EK rendelet 4. cikkének megfelelően nyújtották be egy tagállamhoz, ugyanakkor a kérelem az (EU) 2015/2283 rendeletben meghatározott követelményeknek is megfelel. |
| --- | --- |

(6)

A Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek az uniós piacon új élelmiszerként történő forgalomba hozatalára irányuló kérelmet a 258/97/EK rendelet 4. cikkének megfelelően nyújtották be egy tagállamhoz, ugyanakkor a kérelem az (EU) 2015/2283 rendeletben meghatározott követelményeknek is megfelel.

| (7) | 2015. augusztus 24-én Írország illetékes hatósága közzétette elsődleges értékelési jelentését. Az említett jelentésben arra a következtetésre jutott, hogy a Hoodia parviflora szárított föld feletti részei megfelelnek a 258/97/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésében az új élelmiszerekre előírt feltételeknek. |
| --- | --- |

(7)

2015. augusztus 24-én Írország illetékes hatósága közzétette elsődleges értékelési jelentését. Az említett jelentésben arra a következtetésre jutott, hogy a Hoodia parviflora szárított föld feletti részei megfelelnek a 258/97/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésében az új élelmiszerekre előírt feltételeknek.

| (8) | A Bizottság az elsődleges értékelési jelentést 2015. augusztus 28-án továbbította a többi tagállamnak. Néhány tagállam indokolással ellátott kifogást emelt a 258/97/EK rendelet 6. cikke (4) bekezdésének első albekezdésében meghatározott 60 napos időszakon belül az új élelmiszer elégtelen jellemzése, az allergén hatás korlátozott értékelése, a 12 évnél idősebb gyermekek esetében a kockázat kizárására szolgáló elégtelen adatok, az előírásokra, a stabilitásra, a bevitel értékelésére és a toxikológiai adatokra vonatkozó elégtelen információkra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az elsődleges értékelési jelentést 2015. augusztus 28-án továbbította a többi tagállamnak. Néhány tagállam indokolással ellátott kifogást emelt a 258/97/EK rendelet 6. cikke (4) bekezdésének első albekezdésében meghatározott 60 napos időszakon belül az új élelmiszer elégtelen jellemzése, az allergén hatás korlátozott értékelése, a 12 évnél idősebb gyermekek esetében a kockázat kizárására szolgáló elégtelen adatok, az előírásokra, a stabilitásra, a bevitel értékelésére és a toxikológiai adatokra vonatkozó elégtelen információkra vonatkozóan.

| (9) | Az e tagállamok által felhozott kifogásokra tekintettel a Bizottság 2016. január 25-én konzultált az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal (a továbbiakban: Hatóság), és felkérte, hogy végezze el a Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek mint a 258/97/EK rendelet szerinti új élelmiszernek az újbóli értékelését. |
| --- | --- |

(9)

Az e tagállamok által felhozott kifogásokra tekintettel a Bizottság 2016. január 25-én konzultált az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal (a továbbiakban: Hatóság), és felkérte, hogy végezze el a Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek mint a 258/97/EK rendelet szerinti új élelmiszernek az újbóli értékelését.

| (10) | 2017. szeptember 20-án a Hatóság elfogadta „a Hoodia parviflora szárított föld feletti részei mint a 258/97/EK rendelet szerinti új élelmiszer biztonságosságáról szóló tudományos szakvéleményt” („Scientific Opinion on the safety of dried aerial parts of Hoodia parviflora as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97”) (4). Ez a szakvélemény, amelyet a Hatóság a 258/97/EK rendelet alapján dolgozott ki és fogadott el, az (EU) 2015/2283 rendelet 11. cikkében foglalt követelményekkel is összhangban van. |
| --- | --- |

(10)

2017. szeptember 20-án a Hatóság elfogadta „a Hoodia parviflora szárított föld feletti részei mint a 258/97/EK rendelet szerinti új élelmiszer biztonságosságáról szóló tudományos szakvéleményt” („Scientific Opinion on the safety of dried aerial parts of Hoodia parviflora as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97”) (4). Ez a szakvélemény, amelyet a Hatóság a 258/97/EK rendelet alapján dolgozott ki és fogadott el, az (EU) 2015/2283 rendelet 11. cikkében foglalt követelményekkel is összhangban van.

| (11) | Véleményében a Hatóság nem állapította meg a kérelmező által javasolt felhasználási módok és mennyiségek esetében az élelmiszerekben található Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek biztonságosságát, mivel a bevitel meghaladja a biztonságosnak tekintett szintet (0,134 mg/ttkg). A Hatóság azt azonban megállapította, hogy a Hoodia parviflora szárított föld feletti részei biztonságosak a felnőttek számára akkor, ha azokat az étrend-kiegészítőkhöz 9,4 mg-os maximális napi adagban adják hozzá, amely egy alapértelmezés szerint 70 kg testsúlyú felnőtt számára biztonságos beviteli mennyiségnek felel meg. |
| --- | --- |

(11)

Véleményében a Hatóság nem állapította meg a kérelmező által javasolt felhasználási módok és mennyiségek esetében az élelmiszerekben található Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek biztonságosságát, mivel a bevitel meghaladja a biztonságosnak tekintett szintet (0,134 mg/ttkg). A Hatóság azt azonban megállapította, hogy a Hoodia parviflora szárított föld feletti részei biztonságosak a felnőttek számára akkor, ha azokat az étrend-kiegészítőkhöz 9,4 mg-os maximális napi adagban adják hozzá, amely egy alapértelmezés szerint 70 kg testsúlyú felnőtt számára biztonságos beviteli mennyiségnek felel meg.

| (12) | A vélemény elegendő alapot ad annak megállapításához, hogy a Hoodia parviflora szárított föld feletti részei étrend-kiegészítők összetevőjeként a javasolt felhasználási módok és mennyiségek betartása mellett megfelelnek az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak. |
| --- | --- |

(12)

A vélemény elegendő alapot ad annak megállapításához, hogy a Hoodia parviflora szárított föld feletti részei étrend-kiegészítők összetevőjeként a javasolt felhasználási módok és mennyiségek betartása mellett megfelelnek az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak.

| (13) | 2018. január 24-én a kérelmező kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a kérelem alátámasztására benyújtott két tanulmány – nevezetesen a Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek 14 napos, dózismeghatározási orális toxicitási vizsgálatáról (5), valamint a 90 napos orális toxicitási vizsgálatáról (6) szóló jelentések – szellemi tulajdont képező adatainak védelmére vonatkozóan, amelyek alapul szolgáltak a benchmark dózis (BMD) elemzéséhez és az emberi fogyasztásra szánt biztonságos beviteli szintek megállapításához. |
| --- | --- |

(13)

2018. január 24-én a kérelmező kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a kérelem alátámasztására benyújtott két tanulmány – nevezetesen a Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek 14 napos, dózismeghatározási orális toxicitási vizsgálatáról (5), valamint a 90 napos orális toxicitási vizsgálatáról (6) szóló jelentések – szellemi tulajdont képező adatainak védelmére vonatkozóan, amelyek alapul szolgáltak a benchmark dózis (BMD) elemzéséhez és az emberi fogyasztásra szánt biztonságos beviteli szintek megállapításához.

| (14) | 2018. február 18-án a Hatóság úgy ítélte meg (7), hogy a Hoodia parviflora szárított föld feletti részeire mint új élelmiszerre vonatkozó véleményének kidolgozása során a 90 napos orális toxicitási vizsgálatról szóló jelentés adatai alapul szolgáltak a BMD elemzéséhez és az emberi fogyasztásra szánt biztonságos beviteli szintek megállapításához. Ezért úgy tekinthető, hogy a Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek biztonságosságára vonatkozó következtetéseket nem lehetett volna elérni az említett vizsgálatról szóló jelentésből származó adatok nélkül. |
| --- | --- |

(14)

2018. február 18-án a Hatóság úgy ítélte meg (7), hogy a Hoodia parviflora szárított föld feletti részeire mint új élelmiszerre vonatkozó véleményének kidolgozása során a 90 napos orális toxicitási vizsgálatról szóló jelentés adatai alapul szolgáltak a BMD elemzéséhez és az emberi fogyasztásra szánt biztonságos beviteli szintek megállapításához. Ezért úgy tekinthető, hogy a Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek biztonságosságára vonatkozó következtetéseket nem lehetett volna elérni az említett vizsgálatról szóló jelentésből származó adatok nélkül.

| (15) | A Hatóság véleményének kézhezvételét követően a Bizottság arra kérte a kérelmezőt, hogy pontosítsa a vizsgálattal kapcsolatos adatok védett jellegére vonatkozó állítását, valamint az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában említett, a vizsgálatra vonatkozó kizárólagos hivatkozási jogot. |
| --- | --- |

(15)

A Hatóság véleményének kézhezvételét követően a Bizottság arra kérte a kérelmezőt, hogy pontosítsa a vizsgálattal kapcsolatos adatok védett jellegére vonatkozó állítását, valamint az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában említett, a vizsgálatra vonatkozó kizárólagos hivatkozási jogot.

| (16) | A kérelmező azt is kijelentette, hogy a kérelem benyújtásának időpontjában a nemzeti jog szerint a vizsgálatra vonatkozóan tulajdonosi és kizárólagos jogokat birtokolt, és ezért harmadik felek nem férhetnek hozzá jogszerűen, vagy nem használhatják fel ezt a vizsgálatot. A Bizottság értékelte a kérelmező által benyújtott valamennyi információt, és úgy ítélte meg, hogy a kérelmező kellően alátámasztotta az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesítését. |
| --- | --- |

(16)

A kérelmező azt is kijelentette, hogy a kérelem benyújtásának időpontjában a nemzeti jog szerint a vizsgálatra vonatkozóan tulajdonosi és kizárólagos jogokat birtokolt, és ezért harmadik felek nem férhetnek hozzá jogszerűen, vagy nem használhatják fel ezt a vizsgálatot. A Bizottság értékelte a kérelmező által benyújtott valamennyi információt, és úgy ítélte meg, hogy a kérelmező kellően alátámasztotta az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesítését.

| (17) | Ennek megfelelően az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a kérelmező dossziéjában szereplő 90 napos orális toxicitási vizsgálatot az EFSA nem használhatja fel egy későbbi kérelmező javára az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időtartamon belül. Következésképpen az e rendelet által engedélyezett új élelmiszer Unión belüli forgalombahozatali jogát ötéves időtartamig a kérelmezőre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(17)

Ennek megfelelően az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a kérelmező dossziéjában szereplő 90 napos orális toxicitási vizsgálatot az EFSA nem használhatja fel egy későbbi kérelmező javára az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időtartamon belül. Következésképpen az e rendelet által engedélyezett új élelmiszer Unión belüli forgalombahozatali jogát ötéves időtartamig a kérelmezőre kell korlátozni.

| (18) | Ugyanakkor az új élelmiszer engedélyezésének és a kérelmező dossziéjában szereplő vizsgálatra való hivatkozás felhasználásának a kérelmező általi kizárólagos használatra vonatkozó korlátozása nem akadályozza meg, hogy más kérelmezők ugyanazon új élelmiszer forgalomba hozatalának engedélyezését kérelmezzék, feltéve, hogy kérelmük az e rendelet szerinti engedélyt alátámasztó, jogszerűen megszerzett információkon alapul. |
| --- | --- |

(18)

Ugyanakkor az új élelmiszer engedélyezésének és a kérelmező dossziéjában szereplő vizsgálatra való hivatkozás felhasználásának a kérelmező általi kizárólagos használatra vonatkozó korlátozása nem akadályozza meg, hogy más kérelmezők ugyanazon új élelmiszer forgalomba hozatalának engedélyezését kérelmezzék, feltéve, hogy kérelmük az e rendelet szerinti engedélyt alátámasztó, jogszerűen megszerzett információkon alapul.

| (19) | A 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) követelményeket határoz meg az étrend-kiegészítőkre vonatkozóan. A Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek használatát az említett irányelv sérelme nélkül engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(19)

A 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) követelményeket határoz meg az étrend-kiegészítőkre vonatkozóan. A Hoodia parviflora szárított föld feletti részeinek használatát az említett irányelv sérelme nélkül engedélyezni kell.

| (20) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(20)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az e rendelet mellékletében meghatározott Hoodia parviflora szárított föld feletti részeit fel kell venni az engedélyezett új élelmiszereknek az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet értelmében létrehozott uniós jegyzékébe.

(2)   E rendelet hatálybalépésétől számított öt éven keresztül csak a kérelmező:

| | Vállalat: Desert Labs, Ltd. |
| --- | --- |

Vállalat: Desert Labs, Ltd.

| | Cím: Kibbutz Yotvata, 88820, Izrael; |
| --- | --- |

Cím: Kibbutz Yotvata, 88820, Izrael;

jogosult az (1) bekezdésben említett új élelmiszer Unión belüli forgalomba hozatalára, kivéve, ha egy későbbi kérelmező engedélyt szerez ugyanerre az új élelmiszerre vonatkozóan az e rendelet 2. cikke alapján védett adatokra való hivatkozás nélkül, vagy a Desert Labs, Ltd. beleegyezésével.

(3)   Az uniós jegyzékben foglalt, az (1) bekezdésben említett bejegyzésnek tartalmaznia kell az e rendelet mellékletében meghatározott felhasználási feltételeket és jelölési követelményeket is.

(4)   Az e cikkben előírt engedélyezés nem sértheti a 2002/46/EK irányelv előírásait.

2. cikk

A kérelem aktájában szereplő vizsgálat – amelynek alapján a Hatóság értékelte az 1. cikkben említett új élelmiszert, és amelyről a kérelmező azt állította, hogy eleget tesz az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek – nem használható fel egy későbbi kérelmező javára az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időtartamon belül a Desert Labs, Ltd beleegyezése nélkül.

3. cikk

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. augusztus 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 327., 2015.12.11., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelete (2017. december 20.) az új élelmiszerek uniós jegyzékének az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megállapításáról (HL L 351., 2017.12.30., 72. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 258/97/EK rendelete az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről (HL L 43., 1997.2.14., 1. o.).

3

(4)  EFSA Journal 2017;15(10):5002.

4

(5)  Desert Labs, 2012a, kiadatlan.

5

(6)  Desert Labs, 2012b, kiadatlan.

6

(7)  Az EFSA Scientific Panel on Dietetic Products, Nutrition and Allergies (az EFSA diétás termékekkel, táplálkozással és allergiákkal foglalkozó tudományos testülete), a 2018. február 7–8-án megtartott 83. plenáris ülésének 2018. február 18-án jóváhagyott jegyzőkönyve (https://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/event/180207-1-m.pdf)

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/46/EK irányelve (2002. június 10.) az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 183., 2002.7.12., 51. o.).

8

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. táblázat (Engedélyezett új élelmiszerek) a következő utolsó oszloppal egészül ki:

  „Adatvédelem” |
| --- | --- |

1.

Az 1. táblázat (Engedélyezett új élelmiszerek) a következő utolsó oszloppal egészül ki:

„Adatvédelem”

| 2. | Az 1. táblázat (Engedélyezett új élelmiszerek) az alábbi bejegyzéssel egészül ki a betűrend szerinti helyen:










  Engedélyezett új élelmiszer | Az új élelmiszer felhasználásának feltételei | További különös jelölési követelmények | Egyéb követelmények | Adatvédelem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „A Hoodia parviflora szárított föld feletti részei | Adott élelmiszer-kategória | Maximális mennyiségek | Az új élelmiszer megnevezése az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén: „a Hoodia parviflora szárított föld feletti részei”. | | Engedélyezve 2018. szeptember 3-án. A jegyzékbe való felvétel az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkével összhangban védelem alatt álló, védett tudományos bizonyítékokon és tudományos adatokon alapul.
  Kérelmező: Desert Labs, Ltd. Kibbutz Yotvata, 88820 Izrael.
  Az adatvédelem időtartama alatt a Hoodia parviflora szárított föld feletti részei új élelmiszer kizárólag a Desert Labs, Ltd által hozható forgalomba az Unión belül, kivéve, ha egy későbbi kérelmező engedélyt szerez az új élelmiszerre vonatkozóan az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkével összhangban védelem alatt álló, védett tudományos bizonyítékokra vagy védett tudományos adatokra való hivatkozás nélkül vagy a Desert Labs, Ltd beleegyezésével.
  Az adatvédelem záró időpontja: 2023. szeptember 3.” |
| A felnőtt népességnek szánt, a 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők | 9,4 mg/nap |

2.

Az 1. táblázat (Engedélyezett új élelmiszerek) az alábbi bejegyzéssel egészül ki a betűrend szerinti helyen:

Engedélyezett új élelmiszer

Az új élelmiszer felhasználásának feltételei

További különös jelölési követelmények

Egyéb követelmények

Adatvédelem

„A Hoodia parviflora szárított föld feletti részei

Adott élelmiszer-kategória

Maximális mennyiségek

Az új élelmiszer megnevezése az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén: „a Hoodia parviflora szárított föld feletti részei”.

Engedélyezve 2018. szeptember 3-án. A jegyzékbe való felvétel az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkével összhangban védelem alatt álló, védett tudományos bizonyítékokon és tudományos adatokon alapul.

Kérelmező: Desert Labs, Ltd. Kibbutz Yotvata, 88820 Izrael.

Az adatvédelem időtartama alatt a Hoodia parviflora szárított föld feletti részei új élelmiszer kizárólag a Desert Labs, Ltd által hozható forgalomba az Unión belül, kivéve, ha egy későbbi kérelmező engedélyt szerez az új élelmiszerre vonatkozóan az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkével összhangban védelem alatt álló, védett tudományos bizonyítékokra vagy védett tudományos adatokra való hivatkozás nélkül vagy a Desert Labs, Ltd beleegyezésével.

Az adatvédelem záró időpontja: 2023. szeptember 3.”

A felnőtt népességnek szánt, a 2002/46/EK irányelvben meghatározott étrend-kiegészítők

9,4 mg/nap

| 3. | A 2. táblázat (Specifikációk) az alábbi bejegyzéssel egészül ki a betűrend szerinti helyen:






  Engedélyezett új élelmiszer | Specifikációk |
| --- | --- | --- |
| „A Hoodia parviflora szárított föld feletti részei | Leírás/meghatározás:

  A Hoodia parviflora N.E.Br. teljes föld feletti részei (Apocynaceae család).

  Jellemzők/összetétel

  Növényi anyag: legalább 3 éves növények föld feletti részei
  Külső jellemzők: világoszöld-sárgásbarna színű finom por
  Oldhatóság (vízben): > 25 mg/mL
  Nedvesség: < 5,5 %
  Aw: < 0,3
  pH: < 5,0
  Fehérje: < 4,5 g/100 g
  Zsír: < 3 g/100 g
  Szénhidrát (beleértve az élelmi rostot is): < 80 g/100 g
  Élelmi rost: < 55 g/100 g
  Összes cukor: < 10,5 g/100 g
  Hamu: < 20 %

  Hoodia glikozidok

  P57: 5–50 mg/kg
  L: 1 000 –6 000 mg/kg
  O: 500–5 000 mg/kg
  Összesen: 1 500 –11 000 mg/kg

  Nehézfémek:

  Arzén: < 1,00 mg/kg
  Higany: < 0,1 mg/kg
  Kadmium: < 0,1 mg/kg
  Ólom: < 0,5 mg/kg

  Mikrobiológiai kritériumok:

  Aerob csíraszám: < 105 CFU/g

  Escherichia coli: < 10 CFU/g

  Staphylococcus aureus: < 50 CFU/g
  Összes kóliformok: < 10 CFU/g
  Élesztő: ≤ 100 CFU/g
  Penészgombák: ≤ 100 CFU/g

  Szalmonella fajok: negatív/25 g

  Listeria monocytogenes: negatív/25 g
  CFU: telepképző egység” |

3.

A 2. táblázat (Specifikációk) az alábbi bejegyzéssel egészül ki a betűrend szerinti helyen:

Engedélyezett új élelmiszer

Specifikációk

„A Hoodia parviflora szárított föld feletti részei

Leírás/meghatározás:

A Hoodia parviflora N.E.Br. teljes föld feletti részei (Apocynaceae család).

Jellemzők/összetétel

Növényi anyag: legalább 3 éves növények föld feletti részei

Külső jellemzők: világoszöld-sárgásbarna színű finom por

Oldhatóság (vízben): > 25 mg/mL

Nedvesség: < 5,5 %

Aw: < 0,3

pH: < 5,0

Fehérje: < 4,5 g/100 g

Zsír: < 3 g/100 g

Szénhidrát (beleértve az élelmi rostot is): < 80 g/100 g

Élelmi rost: < 55 g/100 g

Összes cukor: < 10,5 g/100 g

Hamu: < 20 %

Hoodia glikozidok

P57: 5–50 mg/kg

L: 1 000 –6 000 mg/kg

O: 500–5 000 mg/kg

Összesen: 1 500 –11 000 mg/kg

Nehézfémek:

Arzén: < 1,00 mg/kg

Higany: < 0,1 mg/kg

Kadmium: < 0,1 mg/kg

Ólom: < 0,5 mg/kg

Mikrobiológiai kritériumok:

Aerob csíraszám: < 105 CFU/g

Escherichia coli: < 10 CFU/g

Staphylococcus aureus: < 50 CFU/g

Összes kóliformok: < 10 CFU/g

Élesztő: ≤ 100 CFU/g

Penészgombák: ≤ 100 CFU/g

Szalmonella fajok: negatív/25 g

Listeria monocytogenes: negatív/25 g

CFU: telepképző egység”

---

HATÁROZATOK

| 2018.8.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.8.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/23

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1134 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. július 5.)

az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve 34. cikkének a csehországi kiskereskedelmi villamosenergia- és földgázellátással kapcsolatos bizonyos tevékenységekre vonatkozóan odaítélt szerződésekre való alkalmazhatóságáról

(az értesítés a C(2018) 4194. számú dokumentummal történt)

(Csak a cseh nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 35. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Csehország által benyújtott kérelemre,

a Közbeszerzési Tanácsadó Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   TÉNYÁLLÁS

TÉNYÁLLÁS

A KÉRELEM

A KÉRELEM

| (1) | 2016. november 2-án a Bizottsághoz kérelem érkezett Csehországtól (a továbbiakban: kérelmező) a 2014/25/EU irányelv 35. cikke (1) bekezdése alapján (a továbbiakban: Kérelem). |
| --- | --- |

(1)

2016. november 2-án a Bizottsághoz kérelem érkezett Csehországtól (a továbbiakban: kérelmező) a 2014/25/EU irányelv 35. cikke (1) bekezdése alapján (a továbbiakban: Kérelem).

| (2) | A Kérelem az alábbi tevékenységekre vonatkozik:






  a) | a nagyfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása „automatikus folyamatos mérés” (A) vagy „manuális folyamatos mérés” (B) segítségével, általában egyedi szolgáltatói ajánlattal (a továbbiakban: „nagyfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása”); |
| --- | --- | --- |

(2)

A Kérelem az alábbi tevékenységekre vonatkozik:

a)

a nagyfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása „automatikus folyamatos mérés” (A) vagy „manuális folyamatos mérés” (B) segítségével, általában egyedi szolgáltatói ajánlattal (a továbbiakban: „nagyfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása”);

| b) | a kisebb kereskedelmi és háztartási fogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása „nem folyamatos mérés” (C) segítségével, általában a szolgáltatók szabvány ajánlatával (a továbbiakban: „kisfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása”); |
| --- | --- |

b)

a kisebb kereskedelmi és háztartási fogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása „nem folyamatos mérés” (C) segítségével, általában a szolgáltatók szabvány ajánlatával (a továbbiakban: „kisfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása”);

| c) | nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása (i) automatikus folyamatos méréssel távoli (A) vagy havi (B) leolvasással, legalább 4,2 GWh éves fogyasztás mellett vagy (ii) nem időintervallumokra lebontott méréssel, havi leolvasással, 0,63 és 4,2 GWh éves fogyasztás mellett; általában a szolgáltatók személyre szabott ajánlata alapján (a továbbiakban: „nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása”); |
| --- | --- |

c)

nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása (i) automatikus folyamatos méréssel távoli (A) vagy havi (B) leolvasással, legalább 4,2 GWh éves fogyasztás mellett vagy (ii) nem időintervallumokra lebontott méréssel, havi leolvasással, 0,63 és 4,2 GWh éves fogyasztás mellett; általában a szolgáltatók személyre szabott ajánlata alapján (a továbbiakban: „nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása”);

| d) | kisebb kereskedelmi és háztartási fogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása nem időintervallumokra lebontott méréssel, nem havi leolvasással, 0,63 GWh alatti éves fogyasztás mellett; általában a szolgáltatók szabvány ajánlata alapján (a továbbiakban: „kisfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása”). |
| --- | --- |

d)

kisebb kereskedelmi és háztartási fogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása nem időintervallumokra lebontott méréssel, nem havi leolvasással, 0,63 GWh alatti éves fogyasztás mellett; általában a szolgáltatók szabvány ajánlata alapján (a továbbiakban: „kisfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása”).

| (3) | A Kérelemhez csatolták Csehország nemzeti versenyhivatalának 2016. szeptember 30-án kelt levelét, valamint a hivatal 2017. június 14-én kelt kiegészítő levelét is (a továbbiakban: „versenyhivatali állásfoglalás”). |
| --- | --- |

(3)

A Kérelemhez csatolták Csehország nemzeti versenyhivatalának 2016. szeptember 30-án kelt levelét, valamint a hivatal 2017. június 14-én kelt kiegészítő levelét is (a továbbiakban: „versenyhivatali állásfoglalás”).

| (4) | A cseh Ipari és Kereskedelmi Minisztérium állásfoglalást kért a nemzeti versenyhivataltól a csehországi kiskereskedelmi villamosenergia- és földgázellátásnak a 2014/25/EU irányelv hatálya alóli mentessége iránti kérelemmel kapcsolatban, a versenyhivatal erre válaszul fogalmazta meg 2016. szeptember 30-án kelt levelét, amelyben megjegyezte, hogy „nincs elég idő arra, hogy ágazati vizsgálatot végezzünk ezeken a területeken, ami lehetővé tenné, hogy feltérképezzük a kérdéses piacok helyzetét, és így választ adjunk” a minisztérium kérdésére. A versenyhivatal végül a következő véleményt fogalmazta meg a levélben: „úgy véljük, hogy a csehországi végső fogyasztókat célzó földgáz- és villamosenergia-piac mentesítése a 34. cikk betartása alól nem gyakorolna negatív hatást a gazdasági versenyre ezeken a piacokon. A hivatal (2) ezt a következtetést az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium által rendelkezésére bocsátott dokumentumok alapján hozta meg. Ezért a hivatal fenntartja a jogot, hogy felülvizsgálja állásfoglalását, amennyiben a kérdéses piacokon strukturális vagy más fontos változás következik be, vagy ha a hivatalnak átadott adatok alapjául szolgáló információkat helyesbítik.” |
| --- | --- |

(4)

A cseh Ipari és Kereskedelmi Minisztérium állásfoglalást kért a nemzeti versenyhivataltól a csehországi kiskereskedelmi villamosenergia- és földgázellátásnak a 2014/25/EU irányelv hatálya alóli mentessége iránti kérelemmel kapcsolatban, a versenyhivatal erre válaszul fogalmazta meg 2016. szeptember 30-án kelt levelét, amelyben megjegyezte, hogy „nincs elég idő arra, hogy ágazati vizsgálatot végezzünk ezeken a területeken, ami lehetővé tenné, hogy feltérképezzük a kérdéses piacok helyzetét, és így választ adjunk” a minisztérium kérdésére. A versenyhivatal végül a következő véleményt fogalmazta meg a levélben: „úgy véljük, hogy a csehországi végső fogyasztókat célzó földgáz- és villamosenergia-piac mentesítése a 34. cikk betartása alól nem gyakorolna negatív hatást a gazdasági versenyre ezeken a piacokon. A hivatal (2) ezt a következtetést az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium által rendelkezésére bocsátott dokumentumok alapján hozta meg. Ezért a hivatal fenntartja a jogot, hogy felülvizsgálja állásfoglalását, amennyiben a kérdéses piacokon strukturális vagy más fontos változás következik be, vagy ha a hivatalnak átadott adatok alapjául szolgáló információkat helyesbítik.”

2

| (5) | A nemzeti versenyhivatal 2017. június 14-én kelt kiegészítő levele „Csehország által benyújtott további dokumentumokon [...], valamint egy független piacműködtetői engedéllyel rendelkező szereplő (OTE) és a releváns piacokon tevékenykedő egyes vállalkozások (köztük a ČEZ csoport (ČEZ) és a Pražská plynárenská) által benyújtott adatokon” alapult. A kiegészítő levél különösen az Európai Bizottság által a kisfogyasztókat célzó kiskereskedelmi villamosenergia-piaccal kapcsolatban megfogalmazott aggályokra reagált, többek között a magas piaci koncentrációra, az alacsony szolgáltatóváltási arányra, valamint a ČEZ csoport vertikális integrációjára. A kiegészítő levél arra a megállapításra jutott, hogy semmi nem akadályozza meg, hogy a Kérelem hatálya alá tartozó piacok mentesüljenek az irányelv alkalmazása alól. |
| --- | --- |

(5)

A nemzeti versenyhivatal 2017. június 14-én kelt kiegészítő levele „Csehország által benyújtott további dokumentumokon [...], valamint egy független piacműködtetői engedéllyel rendelkező szereplő (OTE) és a releváns piacokon tevékenykedő egyes vállalkozások (köztük a ČEZ csoport (ČEZ) és a Pražská plynárenská) által benyújtott adatokon” alapult. A kiegészítő levél különösen az Európai Bizottság által a kisfogyasztókat célzó kiskereskedelmi villamosenergia-piaccal kapcsolatban megfogalmazott aggályokra reagált, többek között a magas piaci koncentrációra, az alacsony szolgáltatóváltási arányra, valamint a ČEZ csoport vertikális integrációjára. A kiegészítő levél arra a megállapításra jutott, hogy semmi nem akadályozza meg, hogy a Kérelem hatálya alá tartozó piacok mentesüljenek az irányelv alkalmazása alól.

| (6) | A Kérelemhez egy tanácsadói jelentést (3) is mellékeltek (a továbbiakban: „CRA-jelentés”). |
| --- | --- |

(6)

A Kérelemhez egy tanácsadói jelentést (3) is mellékeltek (a továbbiakban: „CRA-jelentés”).

3

| (7) | Az Európai Bizottság 2017. január 31-én, 2017. március 24-én, 2017. március 27-én, 2017. április 21-én, 2017. június 1-jén, 2017. június 28-án és 2017. december 21-én további információkat kért a kérelmezőtől, a kérelmező 2017. február 16-án, 2017. március 28-án, 2017. március 31-én, 2017. május 3-án, 2017. május 10-én, 2017. június 9-én, 2017. augusztus 1-jén és 2018. április 12-én reagált ezekre a kérésekre. A kérelmező kérésére az Európai Bizottság 2017. január 31-én, 2017. február 28-án, 2017. március 29-én, 2017. május 30-án és 2017. június 9-én találkozott a kérelmező képviselőivel. A kérelmező 2017. január 27-én kiegészítő információkat is benyújtott. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Bizottság 2017. január 31-én, 2017. március 24-én, 2017. március 27-én, 2017. április 21-én, 2017. június 1-jén, 2017. június 28-án és 2017. december 21-én további információkat kért a kérelmezőtől, a kérelmező 2017. február 16-án, 2017. március 28-án, 2017. március 31-én, 2017. május 3-án, 2017. május 10-én, 2017. június 9-én, 2017. augusztus 1-jén és 2018. április 12-én reagált ezekre a kérésekre. A kérelmező kérésére az Európai Bizottság 2017. január 31-én, 2017. február 28-án, 2017. március 29-én, 2017. május 30-án és 2017. június 9-én találkozott a kérelmező képviselőivel. A kérelmező 2017. január 27-én kiegészítő információkat is benyújtott.

2.   JOGI KERET

JOGI KERET

| (8) | A 2014/25/EU irányelv a kiskereskedelmi földgáz- és villamosenergia-ellátással kapcsolatos tevékenységek folytatásához szükséges szerződések odaítélésére alkalmazandó, kivéve, ha a tevékenységet az irányelv 34. cikke alapján mentesítették. |
| --- | --- |

(8)

A 2014/25/EU irányelv a kiskereskedelmi földgáz- és villamosenergia-ellátással kapcsolatos tevékenységek folytatásához szükséges szerződések odaítélésére alkalmazandó, kivéve, ha a tevékenységet az irányelv 34. cikke alapján mentesítették.

| (9) | A 2014/25/EU irányelv előírja, hogy az irányelv hatálya alá tartozó tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozik ezen irányelv hatálya alá, ha a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján, az érintett ágazat egyedi jellemzőinek figyelembevételével kell értékelni. |
| --- | --- |

(9)

A 2014/25/EU irányelv előírja, hogy az irányelv hatálya alá tartozó tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozik ezen irányelv hatálya alá, ha a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján, az érintett ágazat egyedi jellemzőinek figyelembevételével kell értékelni.

3.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

3.1.   KORLÁTLAN BELÉPÉS A PIACRA

KORLÁTLAN BELÉPÉS A PIACRA

| (10) | A piacra való belépés akkor minősül szabadnak, ha az érintett tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő uniós jogszabályokat. E jogszabályokat a 2014/25/EU irányelv III. melléklete tartalmazza. A villamosenergia-ágazatra vonatkozóan ez a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4). A földgázágazatra vonatkozóan ez a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5). |
| --- | --- |

(10)

A piacra való belépés akkor minősül szabadnak, ha az érintett tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő uniós jogszabályokat. E jogszabályokat a 2014/25/EU irányelv III. melléklete tartalmazza. A villamosenergia-ágazatra vonatkozóan ez a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4). A földgázágazatra vonatkozóan ez a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5).

4

5

| (11) | Csehország az energiapiacokon zajló üzleti tevékenység folytatásának feltételeiről és állami adminisztrációjáról szóló 458/2000 Coll sz. törvénnyel (a továbbiakban: „az energiáról szóló törvény”) (6) átültette a 2009/72/EK és a 2009/73/EK irányelvet nemzeti jogrendjébe. |
| --- | --- |

(11)

Csehország az energiapiacokon zajló üzleti tevékenység folytatásának feltételeiről és állami adminisztrációjáról szóló 458/2000 Coll sz. törvénnyel (a továbbiakban: „az energiáról szóló törvény”) (6) átültette a 2009/72/EK és a 2009/73/EK irányelvet nemzeti jogrendjébe.

6

| (12) | 2017. december 7-én az Európai Bizottság hivatalos értesítést küldött Csehország Külügyminisztériumának (a 2017/2152. számú kötelezettségszegési eljárásra való hivatkozással) a 2009/72/EK és a 2009/73/EK irányelv cseh jogrendbe való nem megfelelő átültetéséről. Mivel a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (3) bekezdésének első albekezdésében foglalt, a piacra való korlátlan belépésre vonatkozó vélelem a kötelezettségszegési eljárás alá vont tényezőkre nem terjed ki, az Európai Bizottság 2017. december 21-én kelt e-mailjében arra kérte a kérelmezőt, hogy ossza meg meglátásait a kérdésben, és a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében foglaltaknak megfelelően magyarázza el, hogy miért nem korlátozott de facto és de jure a piachoz való hozzáférés. |
| --- | --- |

(12)

2017. december 7-én az Európai Bizottság hivatalos értesítést küldött Csehország Külügyminisztériumának (a 2017/2152. számú kötelezettségszegési eljárásra való hivatkozással) a 2009/72/EK és a 2009/73/EK irányelv cseh jogrendbe való nem megfelelő átültetéséről. Mivel a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (3) bekezdésének első albekezdésében foglalt, a piacra való korlátlan belépésre vonatkozó vélelem a kötelezettségszegési eljárás alá vont tényezőkre nem terjed ki, az Európai Bizottság 2017. december 21-én kelt e-mailjében arra kérte a kérelmezőt, hogy ossza meg meglátásait a kérdésben, és a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében foglaltaknak megfelelően magyarázza el, hogy miért nem korlátozott de facto és de jure a piachoz való hozzáférés.

de facto

de jure

| (13) | A kérelmező 2018. április 12-én kelt válaszában elmagyarázta, hogy a piachoz való hozzáférés de facto nem korlátozott. A kérelmező az alábbi főbb érveket hozta fel: a piacra lépés alacsony költsége, a piacra lépést korlátozó tényezők hiánya, a villamos energia és a földgáz kereskedelmi értékesítésére vonatkozóan kiadott engedélyek nagy száma (7), valamint a kiskereskedelmi földgáz- és villamosenergia-ellátással jelenleg is foglalkozó kiskereskedelmi szolgáltatók nagy száma (8). A kérelmező emellett azt is elmagyarázta, hogy az uniós jogszabály hivatalos értesítésben említett rendelkezéseinek nemzeti jogrendbe való átültetési módja de jure sem korlátozza a kiskereskedelmi villamosenergia- és földgázpiacra való belépést. A kérelmező arra az álláspontra helyezkedett, hogy a kötelezettségszegési eljárásban megfogalmazott konkrét problémák nem a piachoz való hozzáférésre vonatkoztak vagy csak potenciálisan kapcsolódnak ehhez a területhez. |
| --- | --- |

(13)

A kérelmező 2018. április 12-én kelt válaszában elmagyarázta, hogy a piachoz való hozzáférés de facto nem korlátozott. A kérelmező az alábbi főbb érveket hozta fel: a piacra lépés alacsony költsége, a piacra lépést korlátozó tényezők hiánya, a villamos energia és a földgáz kereskedelmi értékesítésére vonatkozóan kiadott engedélyek nagy száma (7), valamint a kiskereskedelmi földgáz- és villamosenergia-ellátással jelenleg is foglalkozó kiskereskedelmi szolgáltatók nagy száma (8). A kérelmező emellett azt is elmagyarázta, hogy az uniós jogszabály hivatalos értesítésben említett rendelkezéseinek nemzeti jogrendbe való átültetési módja de jure sem korlátozza a kiskereskedelmi villamosenergia- és földgázpiacra való belépést. A kérelmező arra az álláspontra helyezkedett, hogy a kötelezettségszegési eljárásban megfogalmazott konkrét problémák nem a piachoz való hozzáférésre vonatkoztak vagy csak potenciálisan kapcsolódnak ehhez a területhez.

de facto

7

8

de jure

| (14) | A szabad piaci hozzáférés de facto meglétének kérdésében az Európai Bizottság egyetért a kérelmező által megfogalmazott érvekkel, különös tekintettel a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás piacain és földgázellátás piacán országos szinten aktív szereplők nagy számára, ami azt jelzi, hogy a piaci hozzáférés de facto nincs korlátozva. |
| --- | --- |

(14)

A szabad piaci hozzáférés de facto meglétének kérdésében az Európai Bizottság egyetért a kérelmező által megfogalmazott érvekkel, különös tekintettel a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás piacain és földgázellátás piacán országos szinten aktív szereplők nagy számára, ami azt jelzi, hogy a piaci hozzáférés de facto nincs korlátozva.

de facto

de facto

| (15) | A piaci hozzáférés de jure korlátozottságának kérdésében az Európai Bizottság alaposan megfontolta a kérelmező magyarázatát a hivatalos értesítésben megfogalmazott aggályok nemzeti jogrendben való megoldásáról. Az Európai Bizottság megvizsgálta a magyarázatot a 2014/25/EU irányelvben lefektetett követelmények tükrében, azaz felmérte, hogy a nemzeti jogrendbe beépített rendelkezések és az ezekkel kapcsolatban a kötelezettségszegési eljárásban megfogalmazott aggályok alapján a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében megfogalmazott értelemben fennállhat-e a piachoz való hozzáférés de jure korlátozottsága. A kérelmező érveinek megfontolását követően az Európai Bizottság egyetért a kérelmező magyarázatának alapjául szolgáló érvvel, miszerint a kötelezettségszegési eljárásban megfogalmazott konkrét problémák nem kapcsolódnak közvetlenül a piachoz való hozzáféréshez. Az Európai Bizottság ezenfelül figyelembe vette a kérelmező azon érvét is, amely szerint a cseh jogrendszer egészét is figyelembe kell venni, különös tekintettel arra a kötelezettségre, hogy a nemzeti jogban szereplő rendelkezéseket olyan módon kell értelmezni, amely megfelel az uniós jogszabályok előírásainak. Ezért nem megfeledkezve a kötelezettségszegési eljárásban azonosított, továbbra is fennálló aggályokról, és a kötelezettségszegési eljárás sérelme nélkül, a jelen határozat és a 2014/25/EU irányelvvel kapcsolatos eljárás tekintetében az Európai Bizottság megállapítja, hogy a piachoz való hozzáférésre vonatkozóan nincsenek de jure korlátozások Csehországban. |
| --- | --- |

(15)

A piaci hozzáférés de jure korlátozottságának kérdésében az Európai Bizottság alaposan megfontolta a kérelmező magyarázatát a hivatalos értesítésben megfogalmazott aggályok nemzeti jogrendben való megoldásáról. Az Európai Bizottság megvizsgálta a magyarázatot a 2014/25/EU irányelvben lefektetett követelmények tükrében, azaz felmérte, hogy a nemzeti jogrendbe beépített rendelkezések és az ezekkel kapcsolatban a kötelezettségszegési eljárásban megfogalmazott aggályok alapján a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében megfogalmazott értelemben fennállhat-e a piachoz való hozzáférés de jure korlátozottsága. A kérelmező érveinek megfontolását követően az Európai Bizottság egyetért a kérelmező magyarázatának alapjául szolgáló érvvel, miszerint a kötelezettségszegési eljárásban megfogalmazott konkrét problémák nem kapcsolódnak közvetlenül a piachoz való hozzáféréshez. Az Európai Bizottság ezenfelül figyelembe vette a kérelmező azon érvét is, amely szerint a cseh jogrendszer egészét is figyelembe kell venni, különös tekintettel arra a kötelezettségre, hogy a nemzeti jogban szereplő rendelkezéseket olyan módon kell értelmezni, amely megfelel az uniós jogszabályok előírásainak. Ezért nem megfeledkezve a kötelezettségszegési eljárásban azonosított, továbbra is fennálló aggályokról, és a kötelezettségszegési eljárás sérelme nélkül, a jelen határozat és a 2014/25/EU irányelvvel kapcsolatos eljárás tekintetében az Európai Bizottság megállapítja, hogy a piachoz való hozzáférésre vonatkozóan nincsenek de jure korlátozások Csehországban.

de jure

de jure

de jure

| (16) | Az előzőekben foglalt megállapítások alapján az Európai Bizottság úgy határoz, hogy a jelen esetben teljesül a piachoz való korlátlan hozzáférésnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdésében hivatkozott feltétele. |
| --- | --- |

(16)

Az előzőekben foglalt megállapítások alapján az Európai Bizottság úgy határoz, hogy a jelen esetben teljesül a piachoz való korlátlan hozzáférésnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdésében hivatkozott feltétele.

3.2.   A VERSENYNEK VALÓ KÖZVETLEN KITETTSÉG

A VERSENYNEK VALÓ KÖZVETLEN KITETTSÉG

| (17) | A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos paraméter az adott piac főbb szereplőinek piaci részesedése. Az érintett piacok sajátosságaira tekintettel egyéb kritériumokat is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(17)

A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos paraméter az adott piac főbb szereplőinek piaci részesedése. Az érintett piacok sajátosságaira tekintettel egyéb kritériumokat is figyelembe kell venni.

önmagában

| (18) | Ez a határozat nem érinti a versenyszabályok és az uniós jog más területeinek alkalmazását. Így különösen a versenynek való közvetlen kitettségnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke szerinti értékeléséhez használt kritériumok és módszertan nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket az EUMSZ 101. vagy 102. cikke, vagy a 139/2004/EK tanácsi rendelet (9) alapján végzett értékeléskor alkalmaznak. Ezt a Törvényszék egy közelmúltbeli ítéletében megerősítette (10). |
| --- | --- |

(18)

Ez a határozat nem érinti a versenyszabályok és az uniós jog más területeinek alkalmazását. Így különösen a versenynek való közvetlen kitettségnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke szerinti értékeléséhez használt kritériumok és módszertan nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket az EUMSZ 101. vagy 102. cikke, vagy a 139/2004/EK tanácsi rendelet (9) alapján végzett értékeléskor alkalmaznak. Ezt a Törvényszék egy közelmúltbeli ítéletében megerősítette (10).

9

10

| (19) | Szem előtt kell tartani, hogy e határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett tevékenységek ki vannak-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását. |
| --- | --- |

(19)

Szem előtt kell tartani, hogy e határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett tevékenységek ki vannak-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását.

| (20) | Ezzel összefüggésben fontos megemlíteni, hogy az érintett piacokon nem minden piaci szereplő tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá. Ezért amikor a közbeszerzési szabályok hatálya alá nem tartozó cégek tevékenykednek ezeken a piacokon, normál esetben versenynyomást gyakorolhatnak az e szabályok hatálya alá tartozó piaci szereplőkre (11). |
| --- | --- |

(20)

Ezzel összefüggésben fontos megemlíteni, hogy az érintett piacokon nem minden piaci szereplő tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá. Ezért amikor a közbeszerzési szabályok hatálya alá nem tartozó cégek tevékenykednek ezeken a piacokon, normál esetben versenynyomást gyakorolhatnak az e szabályok hatálya alá tartozó piaci szereplőkre (11).

11

ÉRINTETT TERMÉKPIACOK

Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás

Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás

| (21) | Ahogy azt az Európai Bizottság a múltban már megállapította (12), a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás magában foglalja egyrészt a villamos energia végső fogyasztóknak, azaz háztartási és kis méretű ipari és kereskedelmi fogyasztóknak (vagyis olyan fogyasztóknak, akikre nem alkalmaznak folyamatos mérést, és akik a kisfeszültségű hálózatra csatlakoznak (13)) történő értékesítését, másrészt a nagy méretű ipari és kereskedelmi fogyasztóknak (vagyis olyan fogyasztóknak, akikre „félórás mérést” alkalmaznak, és általában nagy- és közepes feszültségű hálózatokhoz csatlakoznak (14)) való értékesítését. |
| --- | --- |

(21)

Ahogy azt az Európai Bizottság a múltban már megállapította (12), a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás magában foglalja egyrészt a villamos energia végső fogyasztóknak, azaz háztartási és kis méretű ipari és kereskedelmi fogyasztóknak (vagyis olyan fogyasztóknak, akikre nem alkalmaznak folyamatos mérést, és akik a kisfeszültségű hálózatra csatlakoznak (13)) történő értékesítését, másrészt a nagy méretű ipari és kereskedelmi fogyasztóknak (vagyis olyan fogyasztóknak, akikre „félórás mérést” alkalmaznak, és általában nagy- és közepes feszültségű hálózatokhoz csatlakoznak (14)) való értékesítését.

12

13

14

| (22) | Döntéshozatali gyakorlatában a cseh nemzeti versenyhivatal (15) is fontolóra vette a kiskereskedelmi piac különböző végső fogyasztói kategóriák szerinti szegmentálását, de végül nyitva hagyta a definíciót. |
| --- | --- |

(22)

Döntéshozatali gyakorlatában a cseh nemzeti versenyhivatal (15) is fontolóra vette a kiskereskedelmi piac különböző végső fogyasztói kategóriák szerinti szegmentálását, de végül nyitva hagyta a definíciót.

15

| (23) | A kérelmező három kategóriába sorolja a fogyasztókat.






  a) | Nagy méretű kereskedelmi fogyasztók, akiket a következő jellemzők azonosítanak: (i) „automatikus folyamatos mérés” alá eső, azaz a mért fogyasztás után fizető fogyasztók, akik általában a nagy- és közepes feszültségű hálózathoz csatlakoznak; és (ii) „manuális folyamatos mérés” alá eső fogyasztók, akik a kisfeszültségű hálózathoz csatlakoznak (16). A nagyfogyasztók általában egyéni ajánlatot kapnak a szolgáltatóktól, vagy közvetlenül az árutőzsdén vásárolnak villamos energiát. 2015-ben az ilyen fogyasztók részesedése [...] (17) volt a teljes villamosenergia-fogyasztásból, számszerűen [...] TWh az összes [...] TWh-ból (18). |
| --- | --- | --- |

(23)

A kérelmező három kategóriába sorolja a fogyasztókat.

a)

Nagy méretű kereskedelmi fogyasztók, akiket a következő jellemzők azonosítanak: (i) „automatikus folyamatos mérés” alá eső, azaz a mért fogyasztás után fizető fogyasztók, akik általában a nagy- és közepes feszültségű hálózathoz csatlakoznak; és (ii) „manuális folyamatos mérés” alá eső fogyasztók, akik a kisfeszültségű hálózathoz csatlakoznak (16). A nagyfogyasztók általában egyéni ajánlatot kapnak a szolgáltatóktól, vagy közvetlenül az árutőzsdén vásárolnak villamos energiát. 2015-ben az ilyen fogyasztók részesedése [...] (17) volt a teljes villamosenergia-fogyasztásból, számszerűen [...] TWh az összes [...] TWh-ból (18).

16

17

18

| b) | Kis méretű kereskedelmi fogyasztók és háztartások, akikre a „nem folyamatos mérés” jellemző. Ezek a fogyasztók szabvány ajánlatot kapnak a szolgáltatóktól, és 2006 óta szabadon választhatják meg villamosenergia-szolgáltatójukat. 2015-ben az ebbe a kategóriába eső fogyasztók részesedése [...] volt a teljes villamosenergia-fogyasztásból, számszerűen [...] TWh az összes [...] TWh-ból (18). |
| --- | --- |

b)

Kis méretű kereskedelmi fogyasztók és háztartások, akikre a „nem folyamatos mérés” jellemző. Ezek a fogyasztók szabvány ajánlatot kapnak a szolgáltatóktól, és 2006 óta szabadon választhatják meg villamosenergia-szolgáltatójukat. 2015-ben az ebbe a kategóriába eső fogyasztók részesedése [...] volt a teljes villamosenergia-fogyasztásból, számszerűen [...] TWh az összes [...] TWh-ból (18).

18

| c) | Egyéb fogyasztók. A harmadik kategóriába a nagy méretű kereskedelmi fogyasztók, például a helyi elosztózónák üzemeltetői (19) (akik egyben villamosenergia-termelők és -kiskereskedők is), valamint a helyi elosztózónákhoz kapcsolódó ipari parkok tartoznak. Ezek a nagyfogyasztók a helyi elosztózónák üzemeltetőitől eltérő szolgáltatóktól is vásárolhatnak villamos energiát, ezért a fenti definíció szerint a nagyfogyasztók kategóriájába soroljuk őket. 2015-ben a harmadik kategóriába eső fogyasztók részesedése [...] % volt a teljes villamosenergia-fogyasztásból, számszerűen [...] TWh az összes [...] TWh-ból. |
| --- | --- |

c)

Egyéb fogyasztók. A harmadik kategóriába a nagy méretű kereskedelmi fogyasztók, például a helyi elosztózónák üzemeltetői (19) (akik egyben villamosenergia-termelők és -kiskereskedők is), valamint a helyi elosztózónákhoz kapcsolódó ipari parkok tartoznak. Ezek a nagyfogyasztók a helyi elosztózónák üzemeltetőitől eltérő szolgáltatóktól is vásárolhatnak villamos energiát, ezért a fenti definíció szerint a nagyfogyasztók kategóriájába soroljuk őket. 2015-ben a harmadik kategóriába eső fogyasztók részesedése [...] % volt a teljes villamosenergia-fogyasztásból, számszerűen [...] TWh az összes [...] TWh-ból.

19

| (24) | Tekintettel a (21)–(23) preambulumbekezdésben felsorolt tényezőkre, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülésének értékelése céljából – a többi uniós jogszabály sérelme nélkül – a jelen határozat keretei között, a csehországi kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás szempontjából az érintett termékpiacok a következők: (a) nagyfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása (folyamatos mérés alapján fizető nagy méretű ipari és kereskedelmi fogyasztók, ideértve a (23) preambulumbekezdés (c) albekezdésében meghatározott harmadik kategóriába tartozó fogyasztókat is) és (b) kisfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása (nem folyamatos mérés alapján fizető háztartások és kis méretű kereskedelmi fogyasztók). |
| --- | --- |

(24)

Tekintettel a (21)–(23) preambulumbekezdésben felsorolt tényezőkre, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülésének értékelése céljából – a többi uniós jogszabály sérelme nélkül – a jelen határozat keretei között, a csehországi kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás szempontjából az érintett termékpiacok a következők: (a) nagyfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása (folyamatos mérés alapján fizető nagy méretű ipari és kereskedelmi fogyasztók, ideértve a (23) preambulumbekezdés (c) albekezdésében meghatározott harmadik kategóriába tartozó fogyasztókat is) és (b) kisfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása (nem folyamatos mérés alapján fizető háztartások és kis méretű kereskedelmi fogyasztók).

Kiskereskedelmi földgázellátás

Kiskereskedelmi földgázellátás

| (25) | A kiskereskedelmi földgázellátás területén az Európai Bizottság megkülönbözteti a földgáz kisfogyasztók számára történő értékesítését és a földgáz nagyfogyasztók számára történő értékesítését, ez utóbbi kategória a nagy méretű ipari fogyasztókat és az erőműveket foglalja magában (20). |
| --- | --- |

(25)

A kiskereskedelmi földgázellátás területén az Európai Bizottság megkülönbözteti a földgáz kisfogyasztók számára történő értékesítését és a földgáz nagyfogyasztók számára történő értékesítését, ez utóbbi kategória a nagy méretű ipari fogyasztókat és az erőműveket foglalja magában (20).

20

| (26) | A csehországi kiskereskedelmi földgázpiacról szóló M.4238 E.ON/PP sz. határozatában (21) az Európai Bizottság nyitva hagyta a definíciót, mivel a kérdéses tranzakció más definíció alatt sem vezetett versennyel kapcsolatos aggályokhoz. |
| --- | --- |

(26)

A csehországi kiskereskedelmi földgázpiacról szóló M.4238 E.ON/PP sz. határozatában (21) az Európai Bizottság nyitva hagyta a definíciót, mivel a kérdéses tranzakció más definíció alatt sem vezetett versennyel kapcsolatos aggályokhoz.

21

| (27) | Döntéshozatali gyakorlatában a cseh nemzeti versenyhivatal (22) is fontolóra vette a kiskereskedelmi földgázpiac különböző végső fogyasztói kategóriák szerinti szegmentálását, de végül nyitva hagyta a definíciót. |
| --- | --- |

(27)

Döntéshozatali gyakorlatában a cseh nemzeti versenyhivatal (22) is fontolóra vette a kiskereskedelmi földgázpiac különböző végső fogyasztói kategóriák szerinti szegmentálását, de végül nyitva hagyta a definíciót.

22

| (28) | A kérelmező is megkülönbözteti a nagy- és a kisfogyasztókat a földgáz értékesítése terén. Nagy méretű földgázfogyasztónak (23) számítanak azok a kereskedelmi fogyasztók, akik (i) automatikus folyamatos mérés alá esnek, távoli (A) vagy havi (B) leolvasás mellett, és fogyasztásuk eléri az évi 4,2 GWh-t, vagy (ii) nem időintervallumokra lebontott mérés alá esnek, havi leolvasás mellett, és éves fogyasztásuk 0,63 és 4,2 GWh között van. Ezek a fogyasztók általában egyedi ajánlatot kapnak a szolgáltatóktól. Kis méretű fogyasztónak tekintjük azokat a kereskedelmi és háztartási fogyasztókat, akik nem időintervallumokra bontott mérés alá esnek, fogyasztásuk leolvasása nem havi rendszerességgel történik, és éves fogyasztásuk nem éri el a 0,63 GWh-t. Ezek a fogyasztók általában szabvány ajánlatokat kapnak. A két kategória körülbelül fele-fele arányban osztozik a teljes gázfogyasztáson. |
| --- | --- |

(28)

A kérelmező is megkülönbözteti a nagy- és a kisfogyasztókat a földgáz értékesítése terén. Nagy méretű földgázfogyasztónak (23) számítanak azok a kereskedelmi fogyasztók, akik (i) automatikus folyamatos mérés alá esnek, távoli (A) vagy havi (B) leolvasás mellett, és fogyasztásuk eléri az évi 4,2 GWh-t, vagy (ii) nem időintervallumokra lebontott mérés alá esnek, havi leolvasás mellett, és éves fogyasztásuk 0,63 és 4,2 GWh között van. Ezek a fogyasztók általában egyedi ajánlatot kapnak a szolgáltatóktól. Kis méretű fogyasztónak tekintjük azokat a kereskedelmi és háztartási fogyasztókat, akik nem időintervallumokra bontott mérés alá esnek, fogyasztásuk leolvasása nem havi rendszerességgel történik, és éves fogyasztásuk nem éri el a 0,63 GWh-t. Ezek a fogyasztók általában szabvány ajánlatokat kapnak. A két kategória körülbelül fele-fele arányban osztozik a teljes gázfogyasztáson.

23

| (29) | Tekintettel a (25)–(28) preambulumbekezdésben vizsgált tényezőkre, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülésének értékelése céljából – a többi uniós jogszabály sérelme nélkül – az érintett termékpiacok a következők: (a) nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása; (b) kisfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása. |
| --- | --- |

(29)

Tekintettel a (25)–(28) preambulumbekezdésben vizsgált tényezőkre, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülésének értékelése céljából – a többi uniós jogszabály sérelme nélkül – az érintett termékpiacok a következők: (a) nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása; (b) kisfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása.

ÉRINTETT FÖLDRAJZI PIACOK

Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás

Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás

| (30) | Az Európai Bizottság korábban megállapította (24), hogy a nagyfogyasztókat célzó kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás országos kiterjedésű, míg a kisfogyasztókat célzó kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás terén szűkebb, regionális piacokat lehet körülhatárolni. A csehországi kiskereskedelmi piacra vonatkozó M. 4238 E.ON/PP határozat (25) keretében végzett piacelemzés megállapította, hogy a villamos energia kiskereskedelmi piaca legalább országos léptékű. A földrajzi piac tényleges kiterjedéséről azonban nem született végleges megállapítás. A cseh nemzeti versenyhivatal arra a következtetésre jutott, hogy a kisfogyasztókat célzó kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás országos hatókörű (26). |
| --- | --- |

(30)

Az Európai Bizottság korábban megállapította (24), hogy a nagyfogyasztókat célzó kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás országos kiterjedésű, míg a kisfogyasztókat célzó kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás terén szűkebb, regionális piacokat lehet körülhatárolni. A csehországi kiskereskedelmi piacra vonatkozó M. 4238 E.ON/PP határozat (25) keretében végzett piacelemzés megállapította, hogy a villamos energia kiskereskedelmi piaca legalább országos léptékű. A földrajzi piac tényleges kiterjedéséről azonban nem született végleges megállapítás. A cseh nemzeti versenyhivatal arra a következtetésre jutott, hogy a kisfogyasztókat célzó kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás országos hatókörű (26).

24

25

26

| (31) | A kérelmező szerint jelenleg körülbelül 65 aktív szolgáltató van jelen a piacon, akik több mint 100 átadás-átvételi pontot működtetnek, és országos szinten nagy és kis méretű kereskedelmi fogyasztókat, valamint háztartásokat egyaránt képesek ellátni. Ez arra utalhat, hogy a kiskereskedelmi értékesítési piacok országos kiterjedésűek. |
| --- | --- |

(31)

A kérelmező szerint jelenleg körülbelül 65 aktív szolgáltató van jelen a piacon, akik több mint 100 átadás-átvételi pontot működtetnek, és országos szinten nagy és kis méretű kereskedelmi fogyasztókat, valamint háztartásokat egyaránt képesek ellátni. Ez arra utalhat, hogy a kiskereskedelmi értékesítési piacok országos kiterjedésűek.

| (32) | Csehországban három elosztási terület határozható meg, amelyek az elosztásért felelős vállalatok tulajdoni viszonyainak megfelelően különülnek el egymástól (27). Mivel a három regionális disztribútor jelentős piaci részesedést tudhat magáénak saját elosztási területén, elmondhatjuk, hogy a cseh piacot erős regionalitás jellemzi. A legnagyobb elosztó a ČEZ csoport és leányvállalata, a ČEZ Distribuce, a vállalatcsoport az ország nyolc villamosenergia-elosztó hálózatából ötöt birtokol, amelyek körülbelül a Csehországban fogyasztott összes villamos energia [...] részét fedik le; ezzel szemben az E.ON elosztási területe [...] részét, a PRE elosztási területe pedig mindössze [...] részét teszi ki az összes villamosenergia-fogyasztásnak, míg a fennmaradó részt a helyi elosztózóna adja (28). Összesen az átadás-átvételi pontok körülbelül [...] %-a található a ČEZ Distribuce vállalathoz tartozó területen. Ezek közül nem mindegyiket a ČEZ Prodej (a ČEZ csoport kiskereskedelmi ellátásért felelős tagja) szolgálja ki; saját elosztási területén azonban a ČEZ Prodej látja el a kis méretű kereskedelmi fogyasztók és a háztartások nagy többségét ([...] %-át) (29). |
| --- | --- |

(32)

Csehországban három elosztási terület határozható meg, amelyek az elosztásért felelős vállalatok tulajdoni viszonyainak megfelelően különülnek el egymástól (27). Mivel a három regionális disztribútor jelentős piaci részesedést tudhat magáénak saját elosztási területén, elmondhatjuk, hogy a cseh piacot erős regionalitás jellemzi. A legnagyobb elosztó a ČEZ csoport és leányvállalata, a ČEZ Distribuce, a vállalatcsoport az ország nyolc villamosenergia-elosztó hálózatából ötöt birtokol, amelyek körülbelül a Csehországban fogyasztott összes villamos energia [...] részét fedik le; ezzel szemben az E.ON elosztási területe [...] részét, a PRE elosztási területe pedig mindössze [...] részét teszi ki az összes villamosenergia-fogyasztásnak, míg a fennmaradó részt a helyi elosztózóna adja (28). Összesen az átadás-átvételi pontok körülbelül [...] %-a található a ČEZ Distribuce vállalathoz tartozó területen. Ezek közül nem mindegyiket a ČEZ Prodej (a ČEZ csoport kiskereskedelmi ellátásért felelős tagja) szolgálja ki; saját elosztási területén azonban a ČEZ Prodej látja el a kis méretű kereskedelmi fogyasztók és a háztartások nagy többségét ([...] %-át) (29).

27

28

29

| (33) | Országos szinten a ČEZ Prodej [...] millió háztartási átadás-átvételi pontot szolgál ki, ami az átadás-átvételi pontok tekintetében [...] %-os piaci részesedést jelent. |
| --- | --- |

(33)

Országos szinten a ČEZ Prodej [...] millió háztartási átadás-átvételi pontot szolgál ki, ami az átadás-átvételi pontok tekintetében [...] %-os piaci részesedést jelent.

| (34) | Az a tény, hogy a PRE saját területén körülbelül [...] %-kal többet számít fel az átalánydíj energiakomponenséért, egy újabb tényező, amely alátámaszthatja, hogy a három elosztási területen nem egységes versenyfeltételek érvényesülnek. A kérelmező azzal indokolja az ár terén való eltérést, hogy a PRE saját területén kívül egy alacsony díjakkal működő leányvállalatot működtet (Yello Energy), ugyanakkor azt állítja, hogy a ČEZ Prodej és az E.ON azonos árat kér az átalánydíj energiakomponenséért a három területen (30). |
| --- | --- |

(34)

Az a tény, hogy a PRE saját területén körülbelül [...] %-kal többet számít fel az átalánydíj energiakomponenséért, egy újabb tényező, amely alátámaszthatja, hogy a három elosztási területen nem egységes versenyfeltételek érvényesülnek. A kérelmező azzal indokolja az ár terén való eltérést, hogy a PRE saját területén kívül egy alacsony díjakkal működő leányvállalatot működtet (Yello Energy), ugyanakkor azt állítja, hogy a ČEZ Prodej és az E.ON azonos árat kér az átalánydíj energiakomponenséért a három területen (30).

30

| (35) | A 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülésének értékelése céljából – a többi uniós jogszabály sérelme nélkül; és tekintettel a tényre, hogy országos szinten nagyszámú kiskereskedelmi vállalat működik, a csehországi kiskereskedelmi, végső fogyasztókat célzó villamosenergia-ellátás földrajzi hatóköre mind a nagy-, mind a kisfogyasztók esetében országosnak tekinthető. Ez azonban nem zárja ki az erős regionális elemek jelenlétét. |
| --- | --- |

(35)

A 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülésének értékelése céljából – a többi uniós jogszabály sérelme nélkül; és tekintettel a tényre, hogy országos szinten nagyszámú kiskereskedelmi vállalat működik, a csehországi kiskereskedelmi, végső fogyasztókat célzó villamosenergia-ellátás földrajzi hatóköre mind a nagy-, mind a kisfogyasztók esetében országosnak tekinthető. Ez azonban nem zárja ki az erős regionális elemek jelenlétét.

Kiskereskedelmi földgázellátás

Kiskereskedelmi földgázellátás

| (36) | Az Európai Bizottság korábbi megállapítása szerint a kiskereskedelmi földgázellátás piacai (ideértve a kisfogyasztók ellátását is) országos kiterjedésűek (31). |
| --- | --- |

(36)

Az Európai Bizottság korábbi megállapítása szerint a kiskereskedelmi földgázellátás piacai (ideértve a kisfogyasztók ellátását is) országos kiterjedésűek (31).

31

| (37) | A csehországi kiskereskedelmi piacról szóló M.4238 E.ON/PP sz. határozatában (32) az Európai Bizottság nyitva hagyta a definíciót, mivel a kérdéses tranzakció más definíció alatt sem vezetett versennyel kapcsolatos aggályokhoz. |
| --- | --- |

(37)

A csehországi kiskereskedelmi piacról szóló M.4238 E.ON/PP sz. határozatában (32) az Európai Bizottság nyitva hagyta a definíciót, mivel a kérdéses tranzakció más definíció alatt sem vezetett versennyel kapcsolatos aggályokhoz.

32

| (38) | Földrajzi szempontból a cseh nemzeti versenyhivatal korábbi gyakorlatában (33) a kiskereskedelmi földgázellátás releváns termékpiacait országos kiterjedésűnek értékelte. |
| --- | --- |

(38)

Földrajzi szempontból a cseh nemzeti versenyhivatal korábbi gyakorlatában (33) a kiskereskedelmi földgázellátás releváns termékpiacait országos kiterjedésűnek értékelte.

33

| (39) | A legújabb információk szerint jelenleg nagyszámú aktív szolgáltató (34) tevékenykedik a csehországi kiskereskedelmi földgázpiacon. A kérelmező szerint ezek a szolgáltatók nagy- és kisfogyasztókat egyaránt képesek országos szinten ellátni. |
| --- | --- |

(39)

A legújabb információk szerint jelenleg nagyszámú aktív szolgáltató (34) tevékenykedik a csehországi kiskereskedelmi földgázpiacon. A kérelmező szerint ezek a szolgáltatók nagy- és kisfogyasztókat egyaránt képesek országos szinten ellátni.

34

| (40) | Ahogy a villamos energia esetében, Csehországban a földgáz terén is három elosztási terület határozható meg, amelyek az elosztásért felelős vállalatok tulajdoni viszonyainak megfelelően különülnek el egymástól (35). A földgáz háztartásoknak történő kiskereskedelmi értékesítésére vonatkozóan az Európai Bizottság a villamosenergia-piacon tapasztalthoz hasonló helyzetet állapított meg az inkumbens földgázelosztók egyes elosztási területekre jellemző piaci részesedésére vonatkozóan. 2015-ben a piaci részesedések megközelítőleg a következőképpen alakultak: [...] % (RWE), [...] % (PP) és [...] % (E.ON) (36). Országos szinten, a nagyfogyasztók földgázellátása terén azonban már jobban megoszlik e vállalatok piaci részesedése (37). |
| --- | --- |

(40)

Ahogy a villamos energia esetében, Csehországban a földgáz terén is három elosztási terület határozható meg, amelyek az elosztásért felelős vállalatok tulajdoni viszonyainak megfelelően különülnek el egymástól (35). A földgáz háztartásoknak történő kiskereskedelmi értékesítésére vonatkozóan az Európai Bizottság a villamosenergia-piacon tapasztalthoz hasonló helyzetet állapított meg az inkumbens földgázelosztók egyes elosztási területekre jellemző piaci részesedésére vonatkozóan. 2015-ben a piaci részesedések megközelítőleg a következőképpen alakultak: [...] % (RWE), [...] % (PP) és [...] % (E.ON) (36). Országos szinten, a nagyfogyasztók földgázellátása terén azonban már jobban megoszlik e vállalatok piaci részesedése (37).

35

36

37

| (41) | A gázárak energiakomponense nincs szabályozva, ezt a három elosztási területen működő helyi elosztó vállalatok határozzák meg. A kérelmező elemzéséből kiderül, hogy a PP és az RWE azonos árképzéssel állapítja meg a teljes gázár energiakomponensét a három elosztási területen, míg az E.ON azonos árakat alkalmaz a PP és az RWE területén, és némileg (kevesebb mint [...] %-kal) alacsonyabb árakat alkalmaz saját területén (38). Ennek fényében a kérelmező úgy véli, hogy a földgáz kiskereskedelmi értékesítésének piaca országos kiterjedésű. |
| --- | --- |

(41)

A gázárak energiakomponense nincs szabályozva, ezt a három elosztási területen működő helyi elosztó vállalatok határozzák meg. A kérelmező elemzéséből kiderül, hogy a PP és az RWE azonos árképzéssel állapítja meg a teljes gázár energiakomponensét a három elosztási területen, míg az E.ON azonos árakat alkalmaz a PP és az RWE területén, és némileg (kevesebb mint [...] %-kal) alacsonyabb árakat alkalmaz saját területén (38). Ennek fényében a kérelmező úgy véli, hogy a földgáz kiskereskedelmi értékesítésének piaca országos kiterjedésű.

38

| (42) | A 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülésének értékelése céljából – a többi uniós jogszabály sérelme nélkül; és tekintettel a tényre, hogy országos szinten nagyszámú kiskereskedelmi vállalat működik, a csehországi végső fogyasztókat célzó kiskereskedelmi földgázellátás földrajzi piaca mind a nagy-, mind a kisfogyasztók esetében országosnak tekinthető. Ez azonban, ahogy azt a villamos energia esetében is említettük, nem zárja ki az erős regionális elemek jelenlétét. |
| --- | --- |

(42)

A 2014/25/EU irányelv 34. cikkében foglalt feltételek teljesülésének értékelése céljából – a többi uniós jogszabály sérelme nélkül; és tekintettel a tényre, hogy országos szinten nagyszámú kiskereskedelmi vállalat működik, a csehországi végső fogyasztókat célzó kiskereskedelmi földgázellátás földrajzi piaca mind a nagy-, mind a kisfogyasztók esetében országosnak tekinthető. Ez azonban, ahogy azt a villamos energia esetében is említettük, nem zárja ki az erős regionális elemek jelenlétét.

Piacelemzés

Piacelemzés

| (43) | Az Európai Bizottság más határozatokat is elfogadott (39) a kiskereskedelmi villamosenergia- és földgázellátást érintő közbeszerzési szabályok alóli mentességek alkalmazhatóságára vonatkozóan. Ezekben a határozatokban az Európai Bizottság különösen az alábbi tényezőkre alapozta megállapításait: a piaci résztvevők általános száma, a legnagyobb szereplők összesített piaci részesedése, a végső fogyasztók szolgáltatóváltási aránya, a nagykereskedelmi piacok likviditása és az árak szabályozottsága. |
| --- | --- |

(43)

Az Európai Bizottság más határozatokat is elfogadott (39) a kiskereskedelmi villamosenergia- és földgázellátást érintő közbeszerzési szabályok alóli mentességek alkalmazhatóságára vonatkozóan. Ezekben a határozatokban az Európai Bizottság különösen az alábbi tényezőkre alapozta megállapításait: a piaci résztvevők általános száma, a legnagyobb szereplők összesített piaci részesedése, a végső fogyasztók szolgáltatóváltási aránya, a nagykereskedelmi piacok likviditása és az árak szabályozottsága.

39

Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás

Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás

| (44) | Elsőként fontos rámutatni, hogy ahhoz, hogy egy szolgáltató megbízható, hosszú távú, hatékony versenykényszert gyakoroló szereplője legyen a cseh kiskereskedelmi piacnak, elengedhetetlen, hogy hozzáférése legyen versenyképes villamosenergia-forrásokhoz, akár saját termelési kapacitás, akár olyan likvid nagykereskedelmi piacok révén, amelyeken beszerezheti az összes szükséges nagykereskedelmi terméket Csehországban vagy behozatal útján külföldről. Ellenkező esetben a kiskereskedőknek vertikálisan integrált versenytársaiktól kell beszerezniük a villamos energiát, ami azt jelenti, hogy folyamatosan a fejük fölött lebeg az árprés veszélye, ami pedig jelentősen korlátozza az általuk a vertikálisan integrált szolgáltatókra (amilyen például a ČEZ) kifejthető versenykényszer mértékét. |
| --- | --- |

(44)

Elsőként fontos rámutatni, hogy ahhoz, hogy egy szolgáltató megbízható, hosszú távú, hatékony versenykényszert gyakoroló szereplője legyen a cseh kiskereskedelmi piacnak, elengedhetetlen, hogy hozzáférése legyen versenyképes villamosenergia-forrásokhoz, akár saját termelési kapacitás, akár olyan likvid nagykereskedelmi piacok révén, amelyeken beszerezheti az összes szükséges nagykereskedelmi terméket Csehországban vagy behozatal útján külföldről. Ellenkező esetben a kiskereskedőknek vertikálisan integrált versenytársaiktól kell beszerezniük a villamos energiát, ami azt jelenti, hogy folyamatosan a fejük fölött lebeg az árprés veszélye, ami pedig jelentősen korlátozza az általuk a vertikálisan integrált szolgáltatókra (amilyen például a ČEZ) kifejthető versenykényszer mértékét.

| (45) | Ha tehát szeretnénk felmérni, hogy a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás közvetlen módon ki van-e téve a versenynek, figyelembe kell vennünk a villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-ellátás beszállítói piacán fennálló versenyfeltételeket, valamint az ott működő szolgáltatók pozícióját is (40). |
| --- | --- |

(45)

Ha tehát szeretnénk felmérni, hogy a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás közvetlen módon ki van-e téve a versenynek, figyelembe kell vennünk a villamosenergia-termelés és nagykereskedelmi villamosenergia-ellátás beszállítói piacán fennálló versenyfeltételeket, valamint az ott működő szolgáltatók pozícióját is (40).

40

Piaci szereplők száma, a legnagyobb szereplők piaci részesedése

Piaci szereplők száma, a legnagyobb szereplők piaci részesedése

| (46) | 2017 júniusában 65 aktív szolgáltató több mint 100 átadás-átvételi pont ellátásáról gondoskodott a ČEZ csoport, az E.ON és a PRE három elosztási területén. A ČEZ Prodej a legnagyobb szolgáltató mind a nagy-, mind a kisfogyasztók esetében, a dobogó többi helyét az E.ON és a PRE foglalja el. A többi versenytárs jóval kisebb piaci részesedést tudhat magáénak a végső fogyasztók ellátása terén. |
| --- | --- |

(46)

2017 júniusában 65 aktív szolgáltató több mint 100 átadás-átvételi pont ellátásáról gondoskodott a ČEZ csoport, az E.ON és a PRE három elosztási területén. A ČEZ Prodej a legnagyobb szolgáltató mind a nagy-, mind a kisfogyasztók esetében, a dobogó többi helyét az E.ON és a PRE foglalja el. A többi versenytárs jóval kisebb piaci részesedést tudhat magáénak a végső fogyasztók ellátása terén.

| (47) | Korábbi határozataiban (41) az Európai Bizottság többek között arra alapozott, hogy a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás piacán a három legnagyobb vállalat összesített piaci részesedésének mértéke hasznos mutató a piaci koncentráció és a verseny általános helyzetének felméréséhez. Mivel nem minden piaci szereplőre érvényesek a közbeszerzési szabályok, az elemzés főként azon konkrét piaci szereplők piaci helyzetére és versenykényszerére összpontosít, amelyekre vonatkoznak a közbeszerzési szabályok (ezek lényegében a ČEZ Prodej és a PP). Amikor azonban szükséges ismernünk a ČEZ Prodej és a PP működési környezetéül szolgáló piacon uralkodó viszonyokat, az elemzésbe más szolgáltatókat is bevonunk (lásd még a (20) preambulumbekezdést). Emellett relevánsnak tekinthetjük a piaci koncentráció más mutatóit is. |
| --- | --- |

(47)

Korábbi határozataiban (41) az Európai Bizottság többek között arra alapozott, hogy a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás piacán a három legnagyobb vállalat összesített piaci részesedésének mértéke hasznos mutató a piaci koncentráció és a verseny általános helyzetének felméréséhez. Mivel nem minden piaci szereplőre érvényesek a közbeszerzési szabályok, az elemzés főként azon konkrét piaci szereplők piaci helyzetére és versenykényszerére összpontosít, amelyekre vonatkoznak a közbeszerzési szabályok (ezek lényegében a ČEZ Prodej és a PP). Amikor azonban szükséges ismernünk a ČEZ Prodej és a PP működési környezetéül szolgáló piacon uralkodó viszonyokat, az elemzésbe más szolgáltatókat is bevonunk (lásd még a (20) preambulumbekezdést). Emellett relevánsnak tekinthetjük a piaci koncentráció más mutatóit is.

41

Nagyfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása

Nagyfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása

| (48) | A ČEZ Prodej [...] arányban látja el a nagyfogyasztókat, ez mennyiségre lebontva körülbelül [...] TWh az összes [...] TWh-ból (42). A vállalat nagyfogyasztókra vonatkozó piaci részesedése stabilnak volt mondható a 2012–2015-ös időszakban ([...] %) (43), ez az arány azonban 2016-ra [...] %-ra csökkent (44). Az Európai Bizottság rámutat, hogy ez a csökkenés abban az évben történt, amikor a ČEZ csoport által üzemeltetett több atomerőműben is kiesések történtek, ami körülbelül [...] arányban érintette a cégcsoport atomenergia-termelési kapacitását; ez is bizonyítja, hogy a versenyképes villamosenergia-forrásokhoz való hozzáférés kulcsfontosságú tényező a kiskereskedelmi piacokon versenyezni kívánó szolgáltatók számára. Ezenfelül nem zárható ki, hogy egy vagy több régióban nagyobb lenne a ČEZ Prodej [...] %-os piaci részesedése a nagyfogyasztók piacán, ha a részesedést nem országos, hanem regionális földrajzi piac szerint számítanák. Az Európai Bizottság kérte, hogy a kérelmező küldje el a ČEZ Prodej hálózatához csatlakozó nagyfogyasztókra vonatkozó helyi piaci részesedés számadatait, ez azonban nem történt meg. |
| --- | --- |

(48)

A ČEZ Prodej [...] arányban látja el a nagyfogyasztókat, ez mennyiségre lebontva körülbelül [...] TWh az összes [...] TWh-ból (42). A vállalat nagyfogyasztókra vonatkozó piaci részesedése stabilnak volt mondható a 2012–2015-ös időszakban ([...] %) (43), ez az arány azonban 2016-ra [...] %-ra csökkent (44). Az Európai Bizottság rámutat, hogy ez a csökkenés abban az évben történt, amikor a ČEZ csoport által üzemeltetett több atomerőműben is kiesések történtek, ami körülbelül [...] arányban érintette a cégcsoport atomenergia-termelési kapacitását; ez is bizonyítja, hogy a versenyképes villamosenergia-forrásokhoz való hozzáférés kulcsfontosságú tényező a kiskereskedelmi piacokon versenyezni kívánó szolgáltatók számára. Ezenfelül nem zárható ki, hogy egy vagy több régióban nagyobb lenne a ČEZ Prodej [...] %-os piaci részesedése a nagyfogyasztók piacán, ha a részesedést nem országos, hanem regionális földrajzi piac szerint számítanák. Az Európai Bizottság kérte, hogy a kérelmező küldje el a ČEZ Prodej hálózatához csatlakozó nagyfogyasztókra vonatkozó helyi piaci részesedés számadatait, ez azonban nem történt meg.

42

43

44

| (49) | A 2014–2016-os időszakban szintén stabil részesedést tudhatott magáénak a nagyfogyasztók piacán mind az E.ON, a körülbelül [...] %-os, mind a PRE, a mintegy [...] %-os eredményével. |
| --- | --- |

(49)

A 2014–2016-os időszakban szintén stabil részesedést tudhatott magáénak a nagyfogyasztók piacán mind az E.ON, a körülbelül [...] %-os, mind a PRE, a mintegy [...] %-os eredményével.

| (50) | Országos szinten a három legnagyobb piaci szereplő (a ČEZ Prodej, az E.ON és a PRE) nagyfogyasztókra vetített összesített piaci részesedése körülbelül 60 % (45) (a HHI (46) értéke ezen a piacon 1 847 (47)). A nagyfogyasztókat kiszolgáló többi szolgáltató (Bohemia Energy, CENTROPOL, RWE, Veolia Komodity, Lumius, EP Energy Trading, Slovenské elektrárne, Amper Market) piaci részesedése mind [...] % alatt marad. |
| --- | --- |

(50)

Országos szinten a három legnagyobb piaci szereplő (a ČEZ Prodej, az E.ON és a PRE) nagyfogyasztókra vetített összesített piaci részesedése körülbelül 60 % (45) (a HHI (46) értéke ezen a piacon 1 847 (47)). A nagyfogyasztókat kiszolgáló többi szolgáltató (Bohemia Energy, CENTROPOL, RWE, Veolia Komodity, Lumius, EP Energy Trading, Slovenské elektrárne, Amper Market) piaci részesedése mind [...] % alatt marad.

45

46

47

Kisfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása

Kisfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása

| (51) | Ha a leszállított villamosenergia-mennyiséget vesszük alapul, országos szinten a ČEZ Prodej a kisfogyasztók [...] %-át látja el (48); a ČEZ csoport elosztási területén azonban nagyobb a felhasznált energiamennyiség mértéke, [...] TWh-t a [...] TWh-ból kisfogyasztók használtak fel (49). A ČEZ Prodej e fogyasztói csoportra vonatkozó piaci részesedése stabilnak volt mondható a 2012–2015-ös időszakban ([...] %) (50). Az Európai Bizottság azonban szeretné hangsúlyozni, hogy a cseh nemzeti versenyhivatal állásfoglalása szerint a ČEZ Prodej piaci részesedése az elmúlt 6 évben csökkent (51). |
| --- | --- |

(51)

Ha a leszállított villamosenergia-mennyiséget vesszük alapul, országos szinten a ČEZ Prodej a kisfogyasztók [...] %-át látja el (48); a ČEZ csoport elosztási területén azonban nagyobb a felhasznált energiamennyiség mértéke, [...] TWh-t a [...] TWh-ból kisfogyasztók használtak fel (49). A ČEZ Prodej e fogyasztói csoportra vonatkozó piaci részesedése stabilnak volt mondható a 2012–2015-ös időszakban ([...] %) (50). Az Európai Bizottság azonban szeretné hangsúlyozni, hogy a cseh nemzeti versenyhivatal állásfoglalása szerint a ČEZ Prodej piaci részesedése az elmúlt 6 évben csökkent (51).

48

49

50

51

| (52) | Helyi szinten az inkumbens szolgáltatók magas piaci részesedéssel bírnak a kisfogyasztók körében: 2014 és 2015 között a ČEZ Prodej és az E.ON [...] %-os piaci részesedést tudhatott magáénak saját elosztási területén, míg a PRE piaci részesedése [...] % volt a prágai régióban. A három legnagyobb szolgáltató elhanyagolható jelenléttel bírt a többi szolgáltató elosztási területén ([...] %) (52). Ez megerősíti, hogy a piac erőteljes regionális jellemzőkkel bír. |
| --- | --- |

(52)

Helyi szinten az inkumbens szolgáltatók magas piaci részesedéssel bírnak a kisfogyasztók körében: 2014 és 2015 között a ČEZ Prodej és az E.ON [...] %-os piaci részesedést tudhatott magáénak saját elosztási területén, míg a PRE piaci részesedése [...] % volt a prágai régióban. A három legnagyobb szolgáltató elhanyagolható jelenléttel bírt a többi szolgáltató elosztási területén ([...] %) (52). Ez megerősíti, hogy a piac erőteljes regionális jellemzőkkel bír.

52

| (53) | A 2014–2016-os időszakban szintén stabil részesedést tudhatott magáénak a kisfogyasztók piacán mind az E.ON, a körülbelül [...] %-os, mind a PRE, a mintegy [...] %-os eredményével. Országos szinten a három legnagyobb piaci szereplő (a ČEZ Prodej, az E.ON és a PRE) kisfogyasztókra vetített összesített piaci részesedése körülbelül 74 % (53) (a HHI értéke ezen a piacon 2 664) (54). A kisfogyasztók e piacán a nagyokat leginkább megközelítő versenytárs a Bohemia Energy, [...] %-kal. |
| --- | --- |

(53)

A 2014–2016-os időszakban szintén stabil részesedést tudhatott magáénak a kisfogyasztók piacán mind az E.ON, a körülbelül [...] %-os, mind a PRE, a mintegy [...] %-os eredményével. Országos szinten a három legnagyobb piaci szereplő (a ČEZ Prodej, az E.ON és a PRE) kisfogyasztókra vetített összesített piaci részesedése körülbelül 74 % (53) (a HHI értéke ezen a piacon 2 664) (54). A kisfogyasztók e piacán a nagyokat leginkább megközelítő versenytárs a Bohemia Energy, [...] %-kal.

53

54

Végső fogyasztók szolgáltatóváltási aránya

Végső fogyasztók szolgáltatóváltási aránya

| (54) | A hatékony verseny meglétének vizsgálatakor érdemes figyelembe venni a szolgáltatót váltó fogyasztók számát is. A szolgáltatóváltás két típusa határozható meg: külső szolgáltatóváltás, amikor a fogyasztó egy másik szolgáltatóra vált, és belső szolgáltatóváltás, amikor a fogyasztó meglévő szolgáltatójánál vált másik díjszabásra vagy szerződésre. Egy korábbi határozatában (55) az Európai Bizottság elsősorban a külső szolgáltatóváltást elemezte. |
| --- | --- |

(54)

A hatékony verseny meglétének vizsgálatakor érdemes figyelembe venni a szolgáltatót váltó fogyasztók számát is. A szolgáltatóváltás két típusa határozható meg: külső szolgáltatóváltás, amikor a fogyasztó egy másik szolgáltatóra vált, és belső szolgáltatóváltás, amikor a fogyasztó meglévő szolgáltatójánál vált másik díjszabásra vagy szerződésre. Egy korábbi határozatában (55) az Európai Bizottság elsősorban a külső szolgáltatóváltást elemezte.

55

Nagyfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása

Nagyfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása

| (55) | A kérelmező állítása szerint a nagyfogyasztók körében viszonylag magas a külső szolgáltatóváltás aránya. A külső szolgáltatóváltás aránya azonban a 2010-es 30 %-hoz képest 2015-re 16 %-ra csökkent a nagyfogyasztók körében; erre a hat évre vetítve a külső szolgáltatóváltás átlagos aránya 22 % volt (56). Összehasonlításképp: a külső szolgáltatóváltás átlagos aránya Csehországban magasabb, mint Németországban (körülbelül 11 %) (57), de alacsonyabb, mint Olaszországban (mintegy 32 %) (58). A kérelmező tájékoztatása szerint a villamosenergia-szolgáltató váltása nem jár plusz költségekkel; a közvetlenül a nagyfeszültségű hálózatra bekötött fogyasztók pályázatokon keresztül szerzik be a szükséges villamos energiát, vagy közvetlenül az energiatőzsdén vásárolják azt, ami megmagyarázza, hogy miért váltanak nagyobb arányban szolgáltatót, mint a kisfogyasztók (lásd az (56)–(59) preambulumbekezdést) (59). |
| --- | --- |

(55)

A kérelmező állítása szerint a nagyfogyasztók körében viszonylag magas a külső szolgáltatóváltás aránya. A külső szolgáltatóváltás aránya azonban a 2010-es 30 %-hoz képest 2015-re 16 %-ra csökkent a nagyfogyasztók körében; erre a hat évre vetítve a külső szolgáltatóváltás átlagos aránya 22 % volt (56). Összehasonlításképp: a külső szolgáltatóváltás átlagos aránya Csehországban magasabb, mint Németországban (körülbelül 11 %) (57), de alacsonyabb, mint Olaszországban (mintegy 32 %) (58). A kérelmező tájékoztatása szerint a villamosenergia-szolgáltató váltása nem jár plusz költségekkel; a közvetlenül a nagyfeszültségű hálózatra bekötött fogyasztók pályázatokon keresztül szerzik be a szükséges villamos energiát, vagy közvetlenül az energiatőzsdén vásárolják azt, ami megmagyarázza, hogy miért váltanak nagyobb arányban szolgáltatót, mint a kisfogyasztók (lásd az (56)–(59) preambulumbekezdést) (59).

56

57

58

59

Kisfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása

Kisfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása

| (56) | A kérelmező tájékoztatása szerint a kisfogyasztók esetében azért alacsony a külső szolgáltatóváltási arány, mivel állítólag magas a fogyasztók elégedettsége és/vagy gyakori a meglévő szerződések újratárgyalása a szolgáltatóval. A kisfogyasztók esetében 2015-ben mintegy 4,6 % volt a külső szolgáltatóváltási arány (azaz ugyanannyi, mint 2010-ben); erre a hat évre vetítve a külső szolgáltatóváltási arány átlaga 5 % volt (60). A kérelmező tájékoztatása szerint a kisfogyasztók számára is viszonylag egyszerűen megvalósítható egy másik villamosenergia-szolgáltatóra való átállás. A kérelmező által a fogyasztók körében végzett felmérés szerint a három elosztási területen a kisfogyasztók akkor váltanának villamosenergia-szolgáltatót, ha „5–10 %-os áremelkedés következne be” (61). |
| --- | --- |

(56)

A kérelmező tájékoztatása szerint a kisfogyasztók esetében azért alacsony a külső szolgáltatóváltási arány, mivel állítólag magas a fogyasztók elégedettsége és/vagy gyakori a meglévő szerződések újratárgyalása a szolgáltatóval. A kisfogyasztók esetében 2015-ben mintegy 4,6 % volt a külső szolgáltatóváltási arány (azaz ugyanannyi, mint 2010-ben); erre a hat évre vetítve a külső szolgáltatóváltási arány átlaga 5 % volt (60). A kérelmező tájékoztatása szerint a kisfogyasztók számára is viszonylag egyszerűen megvalósítható egy másik villamosenergia-szolgáltatóra való átállás. A kérelmező által a fogyasztók körében végzett felmérés szerint a három elosztási területen a kisfogyasztók akkor váltanának villamosenergia-szolgáltatót, ha „5–10 %-os áremelkedés következne be” (61).

60

61

| (57) | A nemzeti versenyhivatal állásfoglalásában szerepel, hogy a ČEZ Prodej megbízásából készült fogyasztói felmérés megállapította, hogy a fogyasztók rendkívül érzékenyek az árak változásaira, és magas körükben a szolgáltatóváltási hajlandóság (62). A nemzeti versenyhivatal állásfoglalása ezenfelül rámutatott, hogy „a szolgáltatók a közelmúltban versenyképes, ügyfélmegtartást célzó, jelentős kedvezményeket kínáló ajánlatokkal keresték meg fogyasztóikat”, ami azzal járt, hogy a ČEZ Prodej adatai szerint „a ČEZ Prodej számos olyan fogyasztója, aki az ilyen ajánlatok nélkül átszerződött volna egy másik szolgáltatóhoz, inkább a ČEZ Prodej által kínált előnyösebb díjszabást választotta” (63). A nemzeti versenyhivatal állásfoglalásában arra is rámutatott, hogy ha a külső szolgáltatóváltási arányhoz hozzáadjuk a ČEZ Prodejnél mért belső szolgáltatóváltási arányt, a háztartásokra vonatkozóan [...] %-os összesített szolgáltatóváltási arányt kapunk. |
| --- | --- |

(57)

A nemzeti versenyhivatal állásfoglalásában szerepel, hogy a ČEZ Prodej megbízásából készült fogyasztói felmérés megállapította, hogy a fogyasztók rendkívül érzékenyek az árak változásaira, és magas körükben a szolgáltatóváltási hajlandóság (62). A nemzeti versenyhivatal állásfoglalása ezenfelül rámutatott, hogy „a szolgáltatók a közelmúltban versenyképes, ügyfélmegtartást célzó, jelentős kedvezményeket kínáló ajánlatokkal keresték meg fogyasztóikat”, ami azzal járt, hogy a ČEZ Prodej adatai szerint „a ČEZ Prodej számos olyan fogyasztója, aki az ilyen ajánlatok nélkül átszerződött volna egy másik szolgáltatóhoz, inkább a ČEZ Prodej által kínált előnyösebb díjszabást választotta” (63). A nemzeti versenyhivatal állásfoglalásában arra is rámutatott, hogy ha a külső szolgáltatóváltási arányhoz hozzáadjuk a ČEZ Prodejnél mért belső szolgáltatóváltási arányt, a háztartásokra vonatkozóan [...] %-os összesített szolgáltatóváltási arányt kapunk.

62

63

| (58) | Az Európai Bizottság azonban rámutat, hogy a legújabb nyilvánosan elérhető információk szerint (64) a háztartások belső szolgáltatóváltási aránya viszonylag alacsony Csehországban. A háztartási fogyasztók villamos energiára vonatkozó belső szolgáltatóváltási arányának hároméves átlaga mindössze 2 %, míg ugyanezen fogyasztóknál a külső szolgáltatóváltási arány ötéves átlaga 6 % (65). |
| --- | --- |

(58)

Az Európai Bizottság azonban rámutat, hogy a legújabb nyilvánosan elérhető információk szerint (64) a háztartások belső szolgáltatóváltási aránya viszonylag alacsony Csehországban. A háztartási fogyasztók villamos energiára vonatkozó belső szolgáltatóváltási arányának hároméves átlaga mindössze 2 %, míg ugyanezen fogyasztóknál a külső szolgáltatóváltási arány ötéves átlaga 6 % (65).

64

65

| (59) | Az Európai Bizottság ezenfelül szeretne rámutatni, hogy a cseh nemzeti szabályozó hatóság (ERO) is felhívta rá a figyelmet, hogy a villamos energia kiskereskedelmi piacán alkalmazott egyes automatikusan megújuló határozott idejű szerződéseknél nem egyértelműek a szerződési feltételek, ami megnehezítheti, hogy a fogyasztók megállapítsák, hogy mikor és milyen feltételek mellett mondhatják fel szerződésüket (66). Az ERO által kiadott legfrissebb elérhető jelentésben (2016) (67) is szerepel ez a megjegyzés az automatikusan megújuló határozott idejű szerződésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(59)

Az Európai Bizottság ezenfelül szeretne rámutatni, hogy a cseh nemzeti szabályozó hatóság (ERO) is felhívta rá a figyelmet, hogy a villamos energia kiskereskedelmi piacán alkalmazott egyes automatikusan megújuló határozott idejű szerződéseknél nem egyértelműek a szerződési feltételek, ami megnehezítheti, hogy a fogyasztók megállapítsák, hogy mikor és milyen feltételek mellett mondhatják fel szerződésüket (66). Az ERO által kiadott legfrissebb elérhető jelentésben (2016) (67) is szerepel ez a megjegyzés az automatikusan megújuló határozott idejű szerződésekre vonatkozóan.

66

67

Hozzáférés a villamos energia nagykereskedelmi piacához

Hozzáférés a villamos energia nagykereskedelmi piacához

| (60) | A tényleges verseny meglétét jól jelzi a nagykereskedelmi piac likviditása is, mivel a releváns nagykereskedelmi termékekre (például alapterhelési, csúcsterhelési termékekre, különböző időtartamokra vonatkozó egyórás blokkokra) irányuló megfelelő mértékű kereslet és kínálat beszerzési és fedezeti lehetőségeket kínál a saját energiatermelési kapacitással nem rendelkező szolgáltatók számára, valamint lehetővé teszi, hogy ezek a szolgáltatók is belépjenek a kiskereskedelmi piacra, és versenybe szálljanak a vertikálisan integrált, saját energiatermelési lehetőségekkel bíró szolgáltatókkal. |
| --- | --- |

(60)

A tényleges verseny meglétét jól jelzi a nagykereskedelmi piac likviditása is, mivel a releváns nagykereskedelmi termékekre (például alapterhelési, csúcsterhelési termékekre, különböző időtartamokra vonatkozó egyórás blokkokra) irányuló megfelelő mértékű kereslet és kínálat beszerzési és fedezeti lehetőségeket kínál a saját energiatermelési kapacitással nem rendelkező szolgáltatók számára, valamint lehetővé teszi, hogy ezek a szolgáltatók is belépjenek a kiskereskedelmi piacra, és versenybe szálljanak a vertikálisan integrált, saját energiatermelési lehetőségekkel bíró szolgáltatókkal.

Továbbra is messze a ČEZ csoport a legnagyobb villamosenergia-termelő

Továbbra is messze a ČEZ csoport a legnagyobb villamosenergia-termelő

| (61) | 2016-ban a ČEZ csoport állította elő a Csehországban termelt villamos energia [...] %-át (68). A második legnagyobb villamosenergia-termelő (az Elektrárna Počerady a.s.) [...] %-os piaci részesedést tudhat magáénak, míg a következő három termelő (a Sokolovská Uhelná a.s., az Elektrárna Dětmarovice a.s. és a Severní Energetická a.s (69).) mind [...] % alatt van (70). A következő hat energiatermelő vállalat részesedése a 3 %-ot sem éri el, míg a fennmaradó részt (amelybe a megtermelt villamos energia 17 %-a tartozik) számos kisebb nap- és szélerőmű és mezőgazdasági vállalat állítja elő. Az E.ON, a PRE és a többi, kisebb kiskereskedelmi szolgáltató (például a Bohemia Energy vagy a CENTROPOL) nem rendelkezik energiatermelő létesítményekkel Csehországban. |
| --- | --- |

(61)

2016-ban a ČEZ csoport állította elő a Csehországban termelt villamos energia [...] %-át (68). A második legnagyobb villamosenergia-termelő (az Elektrárna Počerady a.s.) [...] %-os piaci részesedést tudhat magáénak, míg a következő három termelő (a Sokolovská Uhelná a.s., az Elektrárna Dětmarovice a.s. és a Severní Energetická a.s (69).) mind [...] % alatt van (70). A következő hat energiatermelő vállalat részesedése a 3 %-ot sem éri el, míg a fennmaradó részt (amelybe a megtermelt villamos energia 17 %-a tartozik) számos kisebb nap- és szélerőmű és mezőgazdasági vállalat állítja elő. Az E.ON, a PRE és a többi, kisebb kiskereskedelmi szolgáltató (például a Bohemia Energy vagy a CENTROPOL) nem rendelkezik energiatermelő létesítményekkel Csehországban.

68

69

70

| (62) | Mindezek alapján továbbra is a ČEZ csoport marad a legnagyobb villamosenergia-termelő vállalat Csehországban. Az energiatermelés terén tapasztalható magas piaci részesedése annak köszönhető, hogy ez a vállalat kiváltságos hozzáféréssel rendelkezik Csehország legolcsóbb energiatermelési forrásaihoz (atomenergia, lignit, szén). |
| --- | --- |

(62)

Mindezek alapján továbbra is a ČEZ csoport marad a legnagyobb villamosenergia-termelő vállalat Csehországban. Az energiatermelés terén tapasztalható magas piaci részesedése annak köszönhető, hogy ez a vállalat kiváltságos hozzáféréssel rendelkezik Csehország legolcsóbb energiatermelési forrásaihoz (atomenergia, lignit, szén).

| (63) | Az atomenergia-termelés terén meg kell említeni, hogy a ČEZ csoport 2016 és 2017 között több atomreaktorában kiesésekkel szembesült [...]. |
| --- | --- |

(63)

Az atomenergia-termelés terén meg kell említeni, hogy a ČEZ csoport 2016 és 2017 között több atomreaktorában kiesésekkel szembesült [...].

| (64) | Csehország hosszú távú energiastratégiai terve (71) szerint 2050-re az atomenergia fogja fedezni az ország teljes villamosenergia-fogyasztásának mintegy felét (ma körülbelül egyharmadát fedezi). A cseh hatóságok azt tervezik, hogy 2035-től kezdve fokozatosan leállítják a Dukovany erőmű négy blokkját, és közben új reaktorokat építenek a két meglévő erőműhöz (Dukovany és Temelin), ennek megvalósítása érdekében vagy az állam felvásárolja a ČEZ csoport atomenergiával foglalkozó részlegét, vagy a ČEZ csoport maga finanszírozza az új reaktorokat. E forgatókönyv szerint a reaktorok teljes újraindításával és az energiatermelési kapacitás jövő évre előrejelzett növekedésével (72) a ČEZ csoport részesedése az energiatermelési piacból vélhetően vissza fog térni a korábbi szintekre. |
| --- | --- |

(64)

Csehország hosszú távú energiastratégiai terve (71) szerint 2050-re az atomenergia fogja fedezni az ország teljes villamosenergia-fogyasztásának mintegy felét (ma körülbelül egyharmadát fedezi). A cseh hatóságok azt tervezik, hogy 2035-től kezdve fokozatosan leállítják a Dukovany erőmű négy blokkját, és közben új reaktorokat építenek a két meglévő erőműhöz (Dukovany és Temelin), ennek megvalósítása érdekében vagy az állam felvásárolja a ČEZ csoport atomenergiával foglalkozó részlegét, vagy a ČEZ csoport maga finanszírozza az új reaktorokat. E forgatókönyv szerint a reaktorok teljes újraindításával és az energiatermelési kapacitás jövő évre előrejelzett növekedésével (72) a ČEZ csoport részesedése az energiatermelési piacból vélhetően vissza fog térni a korábbi szintekre.

71

72

A nagykereskedelmi piac felhasználása

A nagykereskedelmi piac felhasználása

| (65) | Nagykereskedelmi szinten a villamos energiát vagy házon belül, a vertikálisan integrált, energiatermelést és kiskereskedelmi értékesítést is végző vállalkozások különböző cégei között (ilyenek például a ČEZ csoport gazdálkodó egységei) vagy különböző csatornákon keresztül értékesítik: tisztán kétoldalú (tőzsdén kívüli) vagy közvetítői megállapodások segítségével; a Power Exchange Central Europe, a.s. („PXE”) vagy a Czech Moravian Commodity Exchange Kladno („CMCEK”) által irányított határidős piacokon (73); és a csehországi villamosenergia- és földgázpiac szereplője, az OTE a.s. nevű vállalat által irányított azonnali piacokon. A villamosenergia-kereskedők a kétoldalú megállapodások és a tőzsdei termékek (köztük az OTE platformján és a külföldi tőzsdéken (74) vásárolt termékek) bármilyen kombinációját megvásárolhatják és értékesíthetik (75). |
| --- | --- |

(65)

Nagykereskedelmi szinten a villamos energiát vagy házon belül, a vertikálisan integrált, energiatermelést és kiskereskedelmi értékesítést is végző vállalkozások különböző cégei között (ilyenek például a ČEZ csoport gazdálkodó egységei) vagy különböző csatornákon keresztül értékesítik: tisztán kétoldalú (tőzsdén kívüli) vagy közvetítői megállapodások segítségével; a Power Exchange Central Europe, a.s. („PXE”) vagy a Czech Moravian Commodity Exchange Kladno („CMCEK”) által irányított határidős piacokon (73); és a csehországi villamosenergia- és földgázpiac szereplője, az OTE a.s. nevű vállalat által irányított azonnali piacokon. A villamosenergia-kereskedők a kétoldalú megállapodások és a tőzsdei termékek (köztük az OTE platformján és a külföldi tőzsdéken (74) vásárolt termékek) bármilyen kombinációját megvásárolhatják és értékesíthetik (75).

73

74

75

| (66) | A PXE tőzsde nagykereskedelmi árai hagyományosan az EEX tőzsde áraihoz igazodnak. A kérelmező tájékoztatása szerint a ČEZProdej (76) nem élvez versenyelőnyt a villamos energiát a PXE tőzsdéről beszerző többi kiskereskedővel szemben, mivel [...] (77). Meg kell azonban jegyezni, hogy ennek az árnak az alapját egy olyan szerződés képezi, amelyet két, azonos vállalatcsoporthoz tartozó cég kötött egymással, így az ár bármikor megváltozhat, és nincs hatása a ČEZ csoport összesített nyereségére. |
| --- | --- |

(66)

A PXE tőzsde nagykereskedelmi árai hagyományosan az EEX tőzsde áraihoz igazodnak. A kérelmező tájékoztatása szerint a ČEZProdej (76) nem élvez versenyelőnyt a villamos energiát a PXE tőzsdéről beszerző többi kiskereskedővel szemben, mivel [...] (77). Meg kell azonban jegyezni, hogy ennek az árnak az alapját egy olyan szerződés képezi, amelyet két, azonos vállalatcsoporthoz tartozó cég kötött egymással, így az ár bármikor megváltozhat, és nincs hatása a ČEZ csoport összesített nyereségére.

76

77

| (67) | A csehországi nagykereskedelmi piacokon (azonnali és határidős, közvetített és tőzsdei piacokon) 2016-ban gazdát cserélt energiamennyiség ([...] TWh) nagyjából [...] részét tette ki az éves villamosenergia-fogyasztás mennyiségének (78). 2016-ban a közvetítői platformokon (például a Trayporton) a tőzsdén kívüli kereskedelem mennyisége elérte a(z) [...] TWh-t (az összesen [...] TWh-nyi kereskedett mennyiségből), ami kis mértékű növekedést jelent 2008-hoz képest ([...] TWh) (79). Összehasonlításképp: a német nagykereskedelmi piac volumene a villamosenergia-lehívás teljes mennyiségének tízszerese volt (80). Csehországban a legnagyobb energiatőzsdén (PXE (81)) is alacsony maradt a határidős kereskedelem volumene (82), míg a belföldi kereskedelmi helyszíneken, mint például a CMCEK (83), még alacsonyabb mennyiségeket (2–3 TWh-t) értékesítettek. A másnapi és a napon belüli piacokon (OTE-Spot), amelyek szintén szükségesek ahhoz, hogy a kiskereskedők be tudják szerezni az általuk igényelt nagykereskedelmi termékeket, 2008-hoz képest nőtt ugyan a kereskedelem volumene, de az továbbra is rendkívül alacsony (84). Végül pedig, mivel a közvetlen (tőzsdén kívüli) kétoldalú értékesítésekről nincsenek adataink, az Európai Bizottság nem tudja felmérni, hogy ezen a területen van-e elég lehetőség ahhoz, hogy az új szereplők sikeresen tudjanak versenyezni a piacon (85). |
| --- | --- |

(67)

A csehországi nagykereskedelmi piacokon (azonnali és határidős, közvetített és tőzsdei piacokon) 2016-ban gazdát cserélt energiamennyiség ([...] TWh) nagyjából [...] részét tette ki az éves villamosenergia-fogyasztás mennyiségének (78). 2016-ban a közvetítői platformokon (például a Trayporton) a tőzsdén kívüli kereskedelem mennyisége elérte a(z) [...] TWh-t (az összesen [...] TWh-nyi kereskedett mennyiségből), ami kis mértékű növekedést jelent 2008-hoz képest ([...] TWh) (79). Összehasonlításképp: a német nagykereskedelmi piac volumene a villamosenergia-lehívás teljes mennyiségének tízszerese volt (80). Csehországban a legnagyobb energiatőzsdén (PXE (81)) is alacsony maradt a határidős kereskedelem volumene (82), míg a belföldi kereskedelmi helyszíneken, mint például a CMCEK (83), még alacsonyabb mennyiségeket (2–3 TWh-t) értékesítettek. A másnapi és a napon belüli piacokon (OTE-Spot), amelyek szintén szükségesek ahhoz, hogy a kiskereskedők be tudják szerezni az általuk igényelt nagykereskedelmi termékeket, 2008-hoz képest nőtt ugyan a kereskedelem volumene, de az továbbra is rendkívül alacsony (84). Végül pedig, mivel a közvetlen (tőzsdén kívüli) kétoldalú értékesítésekről nincsenek adataink, az Európai Bizottság nem tudja felmérni, hogy ezen a területen van-e elég lehetőség ahhoz, hogy az új szereplők sikeresen tudjanak versenyezni a piacon (85).

78

79

80

81

82

83

84

85

Importlehetőségek

Importlehetőségek

| (68) | Az import terén a kérelmező tájékoztatása szerint „bőséges rendszer-összeköttetési kapacitás áll rendelkezésre a cseh-német határon” (86). A csehországi átvitelirendszer-üzemeltető jelentése szerint (87) azonban a nem tervezett, több GW-ot kitevő áramlás (úgynevezett „hurokáramlás”) miatt több kritikus helyzet is kialakult a cseh átviteli rendszerben. A csehországi átvitelirendszer-üzemeltető szerint a hurokáramlás komoly problémát jelent a hálózat stabilitására nézve (88), ami korlátozó tényezőként hat a cseh határon és különösen a cseh-német határon keresztül zajló kereskedelemre. A kérelmező által benyújtott számadatok (89) tanúsága szerint a német határon keresztül elérhető kereskedelmi importmennyiség a 2014 és 2016 közötti időszakban jelentősen csökkent (90). |
| --- | --- |

(68)

Az import terén a kérelmező tájékoztatása szerint „bőséges rendszer-összeköttetési kapacitás áll rendelkezésre a cseh-német határon” (86). A csehországi átvitelirendszer-üzemeltető jelentése szerint (87) azonban a nem tervezett, több GW-ot kitevő áramlás (úgynevezett „hurokáramlás”) miatt több kritikus helyzet is kialakult a cseh átviteli rendszerben. A csehországi átvitelirendszer-üzemeltető szerint a hurokáramlás komoly problémát jelent a hálózat stabilitására nézve (88), ami korlátozó tényezőként hat a cseh határon és különösen a cseh-német határon keresztül zajló kereskedelemre. A kérelmező által benyújtott számadatok (89) tanúsága szerint a német határon keresztül elérhető kereskedelmi importmennyiség a 2014 és 2016 közötti időszakban jelentősen csökkent (90).

bőséges rendszer-összeköttetési kapacitás áll rendelkezésre a cseh-német határon

86

87

88

89

90

| (69) | Ráadásul a szomszédos országokból import céljára rendelkezésre álló kapacitás a cseh piacon hagyományosan alacsony nagykereskedelmi árak miatt csökkenhet. Ez jellemezte a 2012 és 2016 közötti időszakot is, amikor a Csehország határainak túloldalán fekvő országokhoz viszonyított másnapi árkülönbség a legtöbb országgal szemben negatív értéket mutatott: – 3,9 EUR/MWh volt Lengyelország felé; – 0,4 EUR/MWh Ausztria felé; – 0,6 EUR/MWh Szlovákia felé, és kizárólag Németország felé volt némileg pozitív (0,4 EUR/MWh) (91). |
| --- | --- |

(69)

Ráadásul a szomszédos országokból import céljára rendelkezésre álló kapacitás a cseh piacon hagyományosan alacsony nagykereskedelmi árak miatt csökkenhet. Ez jellemezte a 2012 és 2016 közötti időszakot is, amikor a Csehország határainak túloldalán fekvő országokhoz viszonyított másnapi árkülönbség a legtöbb országgal szemben negatív értéket mutatott: – 3,9 EUR/MWh volt Lengyelország felé; – 0,4 EUR/MWh Ausztria felé; – 0,6 EUR/MWh Szlovákia felé, és kizárólag Németország felé volt némileg pozitív (0,4 EUR/MWh) (91).

91

| (70) | A fentiek ellenére a kérelmező tájékoztatása szerint 2016-ban körülbelül 8,6 TWh-nyi importkapacitást használhattak fel a piaci szereplők, míg 7,9 TWh-t, azaz „a teljes villamosenergia-fogyasztás körülbelül 13 %-át” importálták a ČEZ csoport atomerőműveiben bekövetkezett váratlan kimaradások miatt (92). Valószínűleg ez a kivételes körülmény magyarázza, hogy 2016-ban ilyen mértékű kapacitást importáltak és bocsátottak a piaci szereplők rendelkezésére. Ezt támasztja alá, hogy a ČEZ csoport számításai szerint a kimaradások nélkül további [...] TWh-nyi energiát tudott volna előállítani. A helyzet azonban azóta javult, egyes reaktorokat már újraindítottak, és tervben van a többi reaktor mielőbbi üzembe állítása is. Ennek eredményeként várható, hogy a jövőben folyamatosan csökkenni fog az importált villamos energia volumene, mivel az alacsony határköltségekkel előállítható atomenergia-termelés növekedése vélhetően le fogja nyomni a villamosenergia-árakat Csehországban. |
| --- | --- |

(70)

A fentiek ellenére a kérelmező tájékoztatása szerint 2016-ban körülbelül 8,6 TWh-nyi importkapacitást használhattak fel a piaci szereplők, míg 7,9 TWh-t, azaz „a teljes villamosenergia-fogyasztás körülbelül 13 %-át” importálták a ČEZ csoport atomerőműveiben bekövetkezett váratlan kimaradások miatt (92). Valószínűleg ez a kivételes körülmény magyarázza, hogy 2016-ban ilyen mértékű kapacitást importáltak és bocsátottak a piaci szereplők rendelkezésére. Ezt támasztja alá, hogy a ČEZ csoport számításai szerint a kimaradások nélkül további [...] TWh-nyi energiát tudott volna előállítani. A helyzet azonban azóta javult, egyes reaktorokat már újraindítottak, és tervben van a többi reaktor mielőbbi üzembe állítása is. Ennek eredményeként várható, hogy a jövőben folyamatosan csökkenni fog az importált villamos energia volumene, mivel az alacsony határköltségekkel előállítható atomenergia-termelés növekedése vélhetően le fogja nyomni a villamosenergia-árakat Csehországban.

a teljes villamosenergia-fogyasztás körülbelül 13 %-át

92

Árverseny és árszabályozás

Árverseny és árszabályozás

| (71) | A végső fogyasztóknak értékesített villamos energia ára két komponensből tevődik össze (93): az első, amely a végleges, teljes ár 45 %-át teszi ki, a rögzített költségekből áll, amelyeket a villamosenergia-elosztásért, a kiegészítő szolgáltatásokért, a rendszer használatáért stb. kell fizetni; a második, a végleges, teljes ár 37 %-át kitevő rész maga a villamos energia díja, amely tartalmazza a kiskereskedelmi értékesítő árrését is (94). Ez a második komponens nincs szabályozva (95). |
| --- | --- |

(71)

A végső fogyasztóknak értékesített villamos energia ára két komponensből tevődik össze (93): az első, amely a végleges, teljes ár 45 %-át teszi ki, a rögzített költségekből áll, amelyeket a villamosenergia-elosztásért, a kiegészítő szolgáltatásokért, a rendszer használatáért stb. kell fizetni; a második, a végleges, teljes ár 37 %-át kitevő rész maga a villamos energia díja, amely tartalmazza a kiskereskedelmi értékesítő árrését is (94). Ez a második komponens nincs szabályozva (95).

93

94

95

| (72) | A végső fogyasztóknál (kis- és nagyfogyasztóknál) jelentkező villamosenergia-árak adókkal együtt és adók nélkül is alacsonyabbak az EU-28 átlagánál (96). A kérelmező rámutat, hogy a végső fogyasztók által fizetett árak a 2007 és 2015 közötti időszakban konzisztensen alacsonyabbak voltak, mint a németországi árak. |
| --- | --- |

(72)

A végső fogyasztóknál (kis- és nagyfogyasztóknál) jelentkező villamosenergia-árak adókkal együtt és adók nélkül is alacsonyabbak az EU-28 átlagánál (96). A kérelmező rámutat, hogy a végső fogyasztók által fizetett árak a 2007 és 2015 közötti időszakban konzisztensen alacsonyabbak voltak, mint a németországi árak.

96

| (73) | A kérelmező rámutat továbbá, hogy a cseh energiakomponens ára a nagy méretű ipari fogyasztók esetében (97) több mint 40 %-kal csökkent 2012 második fele és 2015 második fele között, amikor 24 %-kal volt alacsonyabb (0,0300–0,0400 EUR/kWh) a németországi energiakomponens áránál (0,0400–0,0500 EUR/kWh). A háztartások tekintetében (98) a kérelmező megjegyzi, hogy 2009 második felét követően a csehországi energiakomponens ára folyamatos esésnek indult, és 2015 második felére közel 0,0400 EUR/kWh-ra csökkent, ami 49 %-kal alacsonyabb a németországi energiakomponens áránál (0,0700–0,0800 EUR/kWh) (99). |
| --- | --- |

(73)

A kérelmező rámutat továbbá, hogy a cseh energiakomponens ára a nagy méretű ipari fogyasztók esetében (97) több mint 40 %-kal csökkent 2012 második fele és 2015 második fele között, amikor 24 %-kal volt alacsonyabb (0,0300–0,0400 EUR/kWh) a németországi energiakomponens áránál (0,0400–0,0500 EUR/kWh). A háztartások tekintetében (98) a kérelmező megjegyzi, hogy 2009 második felét követően a csehországi energiakomponens ára folyamatos esésnek indult, és 2015 második felére közel 0,0400 EUR/kWh-ra csökkent, ami 49 %-kal alacsonyabb a németországi energiakomponens áránál (0,0700–0,0800 EUR/kWh) (99).

97

98

99

| (74) | A kérelmező ezeken az Eurostat-adatokon alapuló számok alapján megállapítja, hogy „a csehországi piacon élénkebb a verseny, mint a németországi piacon, amely az Európai Bizottság által a közelmúltban meghozott, a németországi kiskereskedelmi piacnak mentességet adó határozat szerint közvetlen módon ki van téve a versenynek”. (100) Ezt a megállapítást azonban nem támasztják alá bizonyítékok, különösen a cseh és a német piacokon végzett ár-összehasonlítások terén. A közgazdasági elméletek szerint adott körülmények között (például bizonyos határköltségszintek és keresleti rugalmasság mellett) az erősen koncentrált piacokon alacsonyabb árak alakulhatnak ki, mint a kevésbé koncentrált piacokon (101). Ami még fontosabb: az ár-összehasonlítás a választott összehasonlítási egység miatt ilyen előnyös Csehországra nézve. Tény, hogy abszolút értékben mérve a németországi árak magasabbak voltak a csehországi áraknál, ugyanakkor vásárlóerő-egységben mérve a németországi árak voltak az alacsonyabbak; ha ezt a mértékegységet vesszük alapul, 2015-ben a csehországi árak voltak a magasabbak (102). |
| --- | --- |

(74)

A kérelmező ezeken az Eurostat-adatokon alapuló számok alapján megállapítja, hogy „a csehországi piacon élénkebb a verseny, mint a németországi piacon, amely az Európai Bizottság által a közelmúltban meghozott, a németországi kiskereskedelmi piacnak mentességet adó határozat szerint közvetlen módon ki van téve a versenynek”. (100) Ezt a megállapítást azonban nem támasztják alá bizonyítékok, különösen a cseh és a német piacokon végzett ár-összehasonlítások terén. A közgazdasági elméletek szerint adott körülmények között (például bizonyos határköltségszintek és keresleti rugalmasság mellett) az erősen koncentrált piacokon alacsonyabb árak alakulhatnak ki, mint a kevésbé koncentrált piacokon (101). Ami még fontosabb: az ár-összehasonlítás a választott összehasonlítási egység miatt ilyen előnyös Csehországra nézve. Tény, hogy abszolút értékben mérve a németországi árak magasabbak voltak a csehországi áraknál, ugyanakkor vásárlóerő-egységben mérve a németországi árak voltak az alacsonyabbak; ha ezt a mértékegységet vesszük alapul, 2015-ben a csehországi árak voltak a magasabbak (102).

a csehországi piacon élénkebb a verseny, mint a németországi piacon, amely az Európai Bizottság által a közelmúltban meghozott, a németországi kiskereskedelmi piacnak mentességet adó határozat szerint közvetlen módon ki van téve a versenynek

100

101

102

| (75) | Ezenfelül különösen a háztartási árak tekintetében az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) a nemzeti szabályozóktól kapott adatok alapján rámutatott, hogy „a háztartási energiaárak adatai terén vannak szabálytalanságra utaló jelek. Ezért az eredményeket ajánlatos fenntartással kezelni.” (103). |
| --- | --- |

(75)

Ezenfelül különösen a háztartási árak tekintetében az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) a nemzeti szabályozóktól kapott adatok alapján rámutatott, hogy „a háztartási energiaárak adatai terén vannak szabálytalanságra utaló jelek. Ezért az eredményeket ajánlatos fenntartással kezelni.” (103).

a háztartási energiaárak adatai terén vannak szabálytalanságra utaló jelek. Ezért az eredményeket ajánlatos fenntartással kezelni.

103

KISKERESKEDELMI FÖLDGÁZELLÁTÁS

Piaci szereplők száma, a legnagyobb szereplők piaci részesedése

Piaci szereplők száma, a legnagyobb szereplők piaci részesedése

| (76) | Az ERO legfrissebb adatai szerint 2016-ban 98 olyan aktív kereskedő működött Csehországban, amely a földgáz fogyasztóknak való értékesítésével foglalkozott (104). A kiskereskedelmi földgázellátás piacára való belépés összköltsége (105) alacsony, vélhetően képezi a piacra lépés akadályát. |
| --- | --- |

(76)

Az ERO legfrissebb adatai szerint 2016-ban 98 olyan aktív kereskedő működött Csehországban, amely a földgáz fogyasztóknak való értékesítésével foglalkozott (104). A kiskereskedelmi földgázellátás piacára való belépés összköltsége (105) alacsony, vélhetően képezi a piacra lépés akadályát.

104

105

| (77) | Korábbi határozataiban (106) az Európai Bizottság többek között arra alapozott, hogy a kiskereskedelmi földgázellátás piacán a három legnagyobb vállalat összesített piaci részesedésének mértéke hasznos mutató a piaci koncentráció és a verseny általános helyzetének felméréséhez. Mivel nem minden piaci szereplőre érvényesek a közbeszerzési szabályok, az elemzés főként azon konkrét piaci szereplők piaci helyzetére és versenykényszerére összpontosít, amelyekre vonatkoznak a közbeszerzési szabályok (ezek lényegében a ČEZ Prodej és a PP). Amikor azonban szükséges ismernünk a ČEZ Prodej és a PP működési környezetéül szolgáló piacon uralkodó viszonyokat, az elemzésbe más szolgáltatókat is bevonunk (lásd még a (20) preambulumbekezdést). Emellett relevánsnak tekinthetjük a piaci koncentráció más mutatóit is. |
| --- | --- |

(77)

Korábbi határozataiban (106) az Európai Bizottság többek között arra alapozott, hogy a kiskereskedelmi földgázellátás piacán a három legnagyobb vállalat összesített piaci részesedésének mértéke hasznos mutató a piaci koncentráció és a verseny általános helyzetének felméréséhez. Mivel nem minden piaci szereplőre érvényesek a közbeszerzési szabályok, az elemzés főként azon konkrét piaci szereplők piaci helyzetére és versenykényszerére összpontosít, amelyekre vonatkoznak a közbeszerzési szabályok (ezek lényegében a ČEZ Prodej és a PP). Amikor azonban szükséges ismernünk a ČEZ Prodej és a PP működési környezetéül szolgáló piacon uralkodó viszonyokat, az elemzésbe más szolgáltatókat is bevonunk (lásd még a (20) preambulumbekezdést). Emellett relevánsnak tekinthetjük a piaci koncentráció más mutatóit is.

106

| (78) | A legfrissebb számadatok szerint (107) a fogyasztóknak értékesített mennyiséget tekintve a három legnagyobb gázszolgáltató az RWE (ma már Innogy Energie, s.r.o.), amely közel [...] %-os piaci részesedést tudhat magáénak, valamint a PP és az E.ON egyaránt [...] %-os piaci részesedéssel. A ČEZ Prodej ezen a piacon is aktív [...] %-os piaci részesedéssel (108). |
| --- | --- |

(78)

A legfrissebb számadatok szerint (107) a fogyasztóknak értékesített mennyiséget tekintve a három legnagyobb gázszolgáltató az RWE (ma már Innogy Energie, s.r.o.), amely közel [...] %-os piaci részesedést tudhat magáénak, valamint a PP és az E.ON egyaránt [...] %-os piaci részesedéssel. A ČEZ Prodej ezen a piacon is aktív [...] %-os piaci részesedéssel (108).

107

108

Nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása

Nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása

| (79) | A kérelmező által benyújtott 2016-os adatok szerint a nagyfogyasztók terén is az RWE a legnagyobb szolgáltató [...] %-os piaci részesedéssel, őt követi a ČEZ Prodej, amely [...] %-os és az E.ON, amely [...] %-os piaci részesedést tudhat magáénak. Az Európai Bizottság rámutat, hogy a 2014/25/EU irányelv 4. cikkében szereplő definíció szerint csak a PP és a ČEZ Prodej tekinthető közszolgáltató ajánlatkérőnek, ezért a közbeszerzési szabályok hatálya is csak erre a két vállalatra terjed ki. |
| --- | --- |

(79)

A kérelmező által benyújtott 2016-os adatok szerint a nagyfogyasztók terén is az RWE a legnagyobb szolgáltató [...] %-os piaci részesedéssel, őt követi a ČEZ Prodej, amely [...] %-os és az E.ON, amely [...] %-os piaci részesedést tudhat magáénak. Az Európai Bizottság rámutat, hogy a 2014/25/EU irányelv 4. cikkében szereplő definíció szerint csak a PP és a ČEZ Prodej tekinthető közszolgáltató ajánlatkérőnek, ezért a közbeszerzési szabályok hatálya is csak erre a két vállalatra terjed ki.

| (80) | A csehországi gázpiacon működő három legnagyobb, nagyfogyasztókat kiszolgáló kiskereskedelmi szereplő összesített piaci részesedése 51 %. A HHI-index értéke ezen a piacon 1 341 (109). |
| --- | --- |

(80)

A csehországi gázpiacon működő három legnagyobb, nagyfogyasztókat kiszolgáló kiskereskedelmi szereplő összesített piaci részesedése 51 %. A HHI-index értéke ezen a piacon 1 341 (109).

109

Kisfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása

Kisfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása

| (81) | A kérelmező által benyújtott 2016-os adatok szerint a kisfogyasztók terén a három legnagyobb szolgáltató az RWE [...] %-os piaci részesedéssel, őt követi a PP, amely [...] %-os és az E.ON, amely [...] %-os piaci részesedést tudhat magáénak (110). A ČEZ Prodej ezen a piacon is aktív [...] %-os piaci részesedéssel (ezzel a negyedik legnagyobb szolgáltató). Az Európai Bizottság rámutat, hogy a 2014/25/EU irányelv 4. cikkében szereplő definíció szerint csak a PP és a ČEZ Prodej tekinthető közszolgáltató ajánlatkérőnek, ezért a közbeszerzési szabályok hatálya is csak erre a két vállalatra terjed ki. |
| --- | --- |

(81)

A kérelmező által benyújtott 2016-os adatok szerint a kisfogyasztók terén a három legnagyobb szolgáltató az RWE [...] %-os piaci részesedéssel, őt követi a PP, amely [...] %-os és az E.ON, amely [...] %-os piaci részesedést tudhat magáénak (110). A ČEZ Prodej ezen a piacon is aktív [...] %-os piaci részesedéssel (ezzel a negyedik legnagyobb szolgáltató). Az Európai Bizottság rámutat, hogy a 2014/25/EU irányelv 4. cikkében szereplő definíció szerint csak a PP és a ČEZ Prodej tekinthető közszolgáltató ajánlatkérőnek, ezért a közbeszerzési szabályok hatálya is csak erre a két vállalatra terjed ki.

110

| (82) | A csehországi gázpiacon működő három legnagyobb, kisfogyasztókat kiszolgáló kiskereskedelmi szereplő összesített piaci részesedése 69 % (111). A HHI-index értéke ezen a piacon 2 024 (112). |
| --- | --- |

(82)

A csehországi gázpiacon működő három legnagyobb, kisfogyasztókat kiszolgáló kiskereskedelmi szereplő összesített piaci részesedése 69 % (111). A HHI-index értéke ezen a piacon 2 024 (112).

111

112

Végső fogyasztók szolgáltatóváltási aránya

Végső fogyasztók szolgáltatóváltási aránya

Nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása

Nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása

| (83) | Az ERO 2016-os nemzeti jelentése négy fogyasztói kategóriára bontva közli a szolgáltatóváltásra vonatkozó adatokat (113): „nagy igényű fogyasztók”, „közepes igényű fogyasztók”, „kis igényű fogyasztók” és „háztartások”. |
| --- | --- |

(83)

Az ERO 2016-os nemzeti jelentése négy fogyasztói kategóriára bontva közli a szolgáltatóváltásra vonatkozó adatokat (113): „nagy igényű fogyasztók”, „közepes igényű fogyasztók”, „kis igényű fogyasztók” és „háztartások”.

113

| (84) | Az első két kategóriát („nagy igényű fogyasztók” és „közepes igényű fogyasztók”) nagyjából megfeleltethetjük a jelen határozat kontextusában használt „nagyfogyasztók” kategóriával. 2016-ban a nagy igényű fogyasztók körében 38 %, míg a közepes igényű fogyasztók körében 29 % volt a szolgáltatóváltás aránya. E két kategóriában az elmúlt öt évben is folyamatosan magas volt a szolgáltatóváltás aránya. |
| --- | --- |

(84)

Az első két kategóriát („nagy igényű fogyasztók” és „közepes igényű fogyasztók”) nagyjából megfeleltethetjük a jelen határozat kontextusában használt „nagyfogyasztók” kategóriával. 2016-ban a nagy igényű fogyasztók körében 38 %, míg a közepes igényű fogyasztók körében 29 % volt a szolgáltatóváltás aránya. E két kategóriában az elmúlt öt évben is folyamatosan magas volt a szolgáltatóváltás aránya.

Kisfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása

Kisfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása

| (85) | A második két kategóriát („kis igényű fogyasztók” és „háztartások”) nagyjából megfeleltethetjük a jelen határozat kontextusában használt „kis méretű kereskedelmi fogyasztók és háztartások” kategóriával. |
| --- | --- |

(85)

A második két kategóriát („kis igényű fogyasztók” és „háztartások”) nagyjából megfeleltethetjük a jelen határozat kontextusában használt „kis méretű kereskedelmi fogyasztók és háztartások” kategóriával.

| (86) | 2016-ban a „kis igényű fogyasztók” kategóriájában 14 %-os, míg a „háztartások” kategóriában 6,6 %-os szolgáltatóváltási arányt rögzítettek. A „kis igényű fogyasztók” kategóriájában a 2011 és 2016 közötti időszakban is 10 % felett volt a szolgáltatóváltási arány. A „háztartások” kategóriába tartozó fogyasztók szolgáltatóváltási aránya 2011-től kezdve csökkent (amikor ez a szám körülbelül 13 % volt (114)), azonban 2016-ban ismét nőtt. |
| --- | --- |

(86)

2016-ban a „kis igényű fogyasztók” kategóriájában 14 %-os, míg a „háztartások” kategóriában 6,6 %-os szolgáltatóváltási arányt rögzítettek. A „kis igényű fogyasztók” kategóriájában a 2011 és 2016 közötti időszakban is 10 % felett volt a szolgáltatóváltási arány. A „háztartások” kategóriába tartozó fogyasztók szolgáltatóváltási aránya 2011-től kezdve csökkent (amikor ez a szám körülbelül 13 % volt (114)), azonban 2016-ban ismét nőtt.

114

Hozzáférés a földgáz nagykereskedelmi piacához

   (115)

Hozzáférés a földgáz nagykereskedelmi piacához

115

| (87) | A nagykereskedelmi földgázpiac szereplői hosszú távú szerződésekkel, árutőzsdéken vagy más kereskedőktől vásárolhatnak földgázt. A nagykereskedelmi árak alakulását jórészt ma is az orosz és norvég gáztermelőkkel kötött hosszú távú szerződések határozzák meg. A hosszú távú szerződések tartama általában rendkívül hosszú, akár 30 év is lehet. Korábban bizonyos változtatásokat hajtottak végre az ezekben a szerződésekben használt gázárszámítási képletekben, de magukat a hosszú távú szerződéseket nem mondták fel (116). Az Eurostat adatai szerint 2016-ban összesen 36 szervezet importált földgázt Csehországba (117). |
| --- | --- |

(87)

A nagykereskedelmi földgázpiac szereplői hosszú távú szerződésekkel, árutőzsdéken vagy más kereskedőktől vásárolhatnak földgázt. A nagykereskedelmi árak alakulását jórészt ma is az orosz és norvég gáztermelőkkel kötött hosszú távú szerződések határozzák meg. A hosszú távú szerződések tartama általában rendkívül hosszú, akár 30 év is lehet. Korábban bizonyos változtatásokat hajtottak végre az ezekben a szerződésekben használt gázárszámítási képletekben, de magukat a hosszú távú szerződéseket nem mondták fel (116). Az Eurostat adatai szerint 2016-ban összesen 36 szervezet importált földgázt Csehországba (117).

116

117

| (88) | Az ERO tájékoztatása szerint a kizárólagos piacműködtetői engedéllyel rendelkező cseh vállalat, az OTE, a.s. 2010 óta működtet azonnali gázpiacot. A gázpiaci szabályok módosítása miatt a piacműködtető által szervezett másnapi gázpiac megszűnt. Ezzel szemben létrehoztak egy napon belüli földgázpiaci platformot. Az ERO tájékoztatása szerint ez a piac 2016-ban is rendkívül vonzó volt a földgázpiaci szereplők számára (118). |
| --- | --- |

(88)

Az ERO tájékoztatása szerint a kizárólagos piacműködtetői engedéllyel rendelkező cseh vállalat, az OTE, a.s. 2010 óta működtet azonnali gázpiacot. A gázpiaci szabályok módosítása miatt a piacműködtető által szervezett másnapi gázpiac megszűnt. Ezzel szemben létrehoztak egy napon belüli földgázpiaci platformot. Az ERO tájékoztatása szerint ez a piac 2016-ban is rendkívül vonzó volt a földgázpiaci szereplők számára (118).

118

| (89) | A nagykereskedelmi piacon a tőzsdeplatformokon kívül és a kétoldalú, tőzsdén kívüli kereskedés keretei között nagyobb volumenek cserélnek gazdát. A tőzsdén kívüli kereskedés előnye, hogy rugalmasan bonyolítható, azaz anélkül, hogy korlátozott szerződésekre kellene támaszkodni. A tőzsdén kívüli kereskedésben jelentős szerepet játszik a közvetítői felületeken keresztül történő közvetítés. A tőzsdén kívüli kereskedés 2012 óta egyre fontosabb szerepet tölt be. Csehországban 2016-ban a közvetítői felületeken keresztül lebonyolított földgáz-kereskedelmi tranzakciók 88 TWh-nyi mennyiséget fedtek le (a tőzsdeplatformokon értékesített mennyiséggel együtt 93 TWh-nyit). A határidős szerződések mennyisége a 2014-es 0,7 TWh-ról 2015-ben 3 TWh-ra nőtt. |
| --- | --- |

(89)

A nagykereskedelmi piacon a tőzsdeplatformokon kívül és a kétoldalú, tőzsdén kívüli kereskedés keretei között nagyobb volumenek cserélnek gazdát. A tőzsdén kívüli kereskedés előnye, hogy rugalmasan bonyolítható, azaz anélkül, hogy korlátozott szerződésekre kellene támaszkodni. A tőzsdén kívüli kereskedésben jelentős szerepet játszik a közvetítői felületeken keresztül történő közvetítés. A tőzsdén kívüli kereskedés 2012 óta egyre fontosabb szerepet tölt be. Csehországban 2016-ban a közvetítői felületeken keresztül lebonyolított földgáz-kereskedelmi tranzakciók 88 TWh-nyi mennyiséget fedtek le (a tőzsdeplatformokon értékesített mennyiséggel együtt 93 TWh-nyit). A határidős szerződések mennyisége a 2014-es 0,7 TWh-ról 2015-ben 3 TWh-ra nőtt.

| (90) | Csehország 2016-os összesített földgázfogyasztása körülbelül 88 TWh volt. A fogyasztás 2015-höz képest 8,5 %-kal nőtt. A nagykereskedelmi volumen és a fogyasztás aránya 1 felett maradt (119). |
| --- | --- |

(90)

Csehország 2016-os összesített földgázfogyasztása körülbelül 88 TWh volt. A fogyasztás 2015-höz képest 8,5 %-kal nőtt. A nagykereskedelmi volumen és a fogyasztás aránya 1 felett maradt (119).

119

| (91) | Az (87)–(90) preambulumbekezdésben megvizsgált tényezők alapján az Európai Bizottság megállapítja, hogy a csehországi nagykereskedelmi piac kellő mértékben likvid ahhoz, hogy a kiskereskedelmi szolgáltatók megfelelő versenyfeltételek mellett (akár a nagykereskedelmi piacokról, akár import révén) hozzájussanak a nagykereskedelmi piacon értékesített földgázhoz. A csehországi nagykereskedelmi piac likviditása nem zárja ki azt, hogy a kiskereskedelmi földgázellátás közvetlen versenynek legyen kitéve. |
| --- | --- |

(91)

Az (87)–(90) preambulumbekezdésben megvizsgált tényezők alapján az Európai Bizottság megállapítja, hogy a csehországi nagykereskedelmi piac kellő mértékben likvid ahhoz, hogy a kiskereskedelmi szolgáltatók megfelelő versenyfeltételek mellett (akár a nagykereskedelmi piacokról, akár import révén) hozzájussanak a nagykereskedelmi piacon értékesített földgázhoz. A csehországi nagykereskedelmi piac likviditása nem zárja ki azt, hogy a kiskereskedelmi földgázellátás közvetlen versenynek legyen kitéve.

Árverseny és árszabályozás

Árverseny és árszabályozás

| (92) | A végső fogyasztóknak értékesített földgáz ára két fő komponensből tevődik össze (az adók nélkül) (120). Az első, amely az ár 22 %-át teszi ki, a szabályozás hatálya alá eső részeket fedezi (továbbítás, elosztás stb.). A második (amely az ár 78 %-át teszi ki) fedi le a tulajdonképpeni árucikk árát, amely tartalmazza a kiskereskedelmi értékesítő árrését is. A második komponens nincs szabályozva (121). |
| --- | --- |

(92)

A végső fogyasztóknak értékesített földgáz ára két fő komponensből tevődik össze (az adók nélkül) (120). Az első, amely az ár 22 %-át teszi ki, a szabályozás hatálya alá eső részeket fedezi (továbbítás, elosztás stb.). A második (amely az ár 78 %-át teszi ki) fedi le a tulajdonképpeni árucikk árát, amely tartalmazza a kiskereskedelmi értékesítő árrését is. A második komponens nincs szabályozva (121).

120

121

Nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása

Nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása

| (93) | A nagyfogyasztóknál jelentkező földgázárak adókkal együtt és adók nélkül is alacsonyabbak az EU-28 átlagánál (122). |
| --- | --- |

(93)

A nagyfogyasztóknál jelentkező földgázárak adókkal együtt és adók nélkül is alacsonyabbak az EU-28 átlagánál (122).

122

Kisfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása

Kisfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása

| (94) | A kisfogyasztóknál jelentkező földgázárak adókkal együtt és adók nélkül is alacsonyabbak az EU-28 átlagánál (122). |
| --- | --- |

(94)

A kisfogyasztóknál jelentkező földgázárak adókkal együtt és adók nélkül is alacsonyabbak az EU-28 átlagánál (122).

122

4.   KÖVETKEZTETÉSEK

KÖVETKEZTETÉSEK

4.1.   VILLAMOS ENERGIA

VILLAMOS ENERGIA

| (95) | A csehországi kiskereskedelmi villamosenergia-piacokon strukturálisan korlátozza a versenyt, hogy a kiskereskedők (a ČEZ Prodej kivételével) nem rendelkeznek elegendő saját villamosenergia-termelési kapacitással, sem megfelelő likviditású nagykereskedelmi piacokhoz való hozzáféréssel (sem Csehországban, sem külföldön). Ez azt eredményezi, hogy ezek a kiskereskedők nem tudnak egyenlő feltételekkel versenyezni a ČEZ Prodej vállalattal, amely vertikálisan integrálva van a legnagyobb helyi elosztóval és a legnagyobb villamosenergia-termelővel. |
| --- | --- |

(95)

A csehországi kiskereskedelmi villamosenergia-piacokon strukturálisan korlátozza a versenyt, hogy a kiskereskedők (a ČEZ Prodej kivételével) nem rendelkeznek elegendő saját villamosenergia-termelési kapacitással, sem megfelelő likviditású nagykereskedelmi piacokhoz való hozzáféréssel (sem Csehországban, sem külföldön). Ez azt eredményezi, hogy ezek a kiskereskedők nem tudnak egyenlő feltételekkel versenyezni a ČEZ Prodej vállalattal, amely vertikálisan integrálva van a legnagyobb helyi elosztóval és a legnagyobb villamosenergia-termelővel.

NAGYFOGYASZTÓK KISKERESKEDELMI VILLAMOSENERGIA-ELLÁTÁSA

| (96) | A nagyfogyasztók terén a három legnagyobb kiskereskedelmi szolgáltató vállalat összesített piaci részesedése magasnak mondható (60 %), ráadásul a legnagyobb piaci szereplő (ČEZ Prodej) [...] %-os piaci részesedést tudhat magáénak. A második és a harmadik legnagyobb piaci szereplő, az E.ON és a PRE piaci részesedése [...] % és [...] % (ebben a sorrendben), és ezekre a szolgáltatókra nem vonatkoznak az uniós közbeszerzési szabályok. E vállalatok el nem hanyagolható piaci részesedésük ellenére csak korlátozott mértékben tudnak versenykényszert gyakorolni a ČEZ Prodejre. A villamos energia nagykereskedelmi piacához való hozzáférés nem megfelelő: Csehország messze legnagyobb villamosenergia-termelője a ČEZ csoport, a villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötő kapacitása korlátozott, ezért a nagykereskedelmi villamosenergia-piac likviditása a ČEZ csoport tevékenységétől függ. Ez a helyzet ahhoz vezet, hogy a többi vállalat csak korlátozott mértékben tud megfelelő versenyfeltételek mellett villamosenergia-termékeket (alapterhelési és más termékeket) beszerezni, és ebből kifolyólag strukturálisan korlátozottak a lehetőségeik arra, hogy versenyezzenek a ČEZ Prodej vállalattal. Ugyanezekből az okokból a kisebb piaci szereplők is csak korlátozottan tudnak versenyezni a három legnagyobb szolgáltatóval. |
| --- | --- |

(96)

A nagyfogyasztók terén a három legnagyobb kiskereskedelmi szolgáltató vállalat összesített piaci részesedése magasnak mondható (60 %), ráadásul a legnagyobb piaci szereplő (ČEZ Prodej) [...] %-os piaci részesedést tudhat magáénak. A második és a harmadik legnagyobb piaci szereplő, az E.ON és a PRE piaci részesedése [...] % és [...] % (ebben a sorrendben), és ezekre a szolgáltatókra nem vonatkoznak az uniós közbeszerzési szabályok. E vállalatok el nem hanyagolható piaci részesedésük ellenére csak korlátozott mértékben tudnak versenykényszert gyakorolni a ČEZ Prodejre. A villamos energia nagykereskedelmi piacához való hozzáférés nem megfelelő: Csehország messze legnagyobb villamosenergia-termelője a ČEZ csoport, a villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötő kapacitása korlátozott, ezért a nagykereskedelmi villamosenergia-piac likviditása a ČEZ csoport tevékenységétől függ. Ez a helyzet ahhoz vezet, hogy a többi vállalat csak korlátozott mértékben tud megfelelő versenyfeltételek mellett villamosenergia-termékeket (alapterhelési és más termékeket) beszerezni, és ebből kifolyólag strukturálisan korlátozottak a lehetőségeik arra, hogy versenyezzenek a ČEZ Prodej vállalattal. Ugyanezekből az okokból a kisebb piaci szereplők is csak korlátozottan tudnak versenyezni a három legnagyobb szolgáltatóval.

| (97) | A ČEZ Prodej, az E.ON és a PRE piaci pozícióját erősítik a piac erős regionális elemei is, míg a három elosztási területen uralkodó nem egységes versenyfeltételek megnehezítik a versenytársak számára, hogy saját elosztási területükön versenyre szorítsák a három szolgáltatót. Végül a szolgáltatóváltás aránya ugyan magasabb, mint a kisfogyasztóknál, de az utóbbi években csökkenni kezdett. |
| --- | --- |

(97)

A ČEZ Prodej, az E.ON és a PRE piaci pozícióját erősítik a piac erős regionális elemei is, míg a három elosztási területen uralkodó nem egységes versenyfeltételek megnehezítik a versenytársak számára, hogy saját elosztási területükön versenyre szorítsák a három szolgáltatót. Végül a szolgáltatóváltás aránya ugyan magasabb, mint a kisfogyasztóknál, de az utóbbi években csökkenni kezdett.

| (98) | Tekintettel a fentiekben megvizsgált tényezőkre, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt nem teljesítettnek kell tekinteni a nagyfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása terén Csehországban. |
| --- | --- |

(98)

Tekintettel a fentiekben megvizsgált tényezőkre, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt nem teljesítettnek kell tekinteni a nagyfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása terén Csehországban.

KISFOGYASZTÓK KISKERESKEDELMI VILLAMOSENERGIA-ELLÁTÁSA

| (99) | A kisfogyasztók terén a három legnagyobb kiskereskedelmi szolgáltató vállalat összesített piaci részesedése magas (74 %), ráadásul a legnagyobb piaci szereplő (ČEZ Prodej) [...] %-os piaci részesedést tudhat magáénak. A második és a harmadik legnagyobb piaci szereplő, az E.ON és a PRE piaci részesedése [...] % és [...] % (123) (ebben a sorrendben), és ezekre a szolgáltatókra nem vonatkoznak az uniós közbeszerzési szabályok. E vállalatok el nem hanyagolható piaci részesedésük ellenére csak korlátozott mértékben tudnak versenykényszert gyakorolni a ČEZ Prodejre. A villamos energia nagykereskedelmi piacához való hozzáférés nem megfelelő: Csehország messze legnagyobb villamosenergia-termelője a ČEZ csoport, a villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötő kapacitása korlátozott, ezért a nagykereskedelmi villamosenergia-piac likviditása a ČEZ csoport tevékenységétől függ. Ez a helyzet ahhoz vezet, hogy a többi vállalat csak korlátozott mértékben tud megfelelő versenyfeltételek mellett villamosenergia-termékeket (alapterhelési és más termékeket) beszerezni, és ebből kifolyólag strukturálisan korlátozottak a lehetőségeik arra, hogy versenyezzenek a ČEZ Prodej vállalattal. Ugyanezekből az okokból a kisebb piaci szereplők is csak korlátozottan tudnak versenyezni a három legnagyobb szolgáltatóval. |
| --- | --- |

(99)

A kisfogyasztók terén a három legnagyobb kiskereskedelmi szolgáltató vállalat összesített piaci részesedése magas (74 %), ráadásul a legnagyobb piaci szereplő (ČEZ Prodej) [...] %-os piaci részesedést tudhat magáénak. A második és a harmadik legnagyobb piaci szereplő, az E.ON és a PRE piaci részesedése [...] % és [...] % (123) (ebben a sorrendben), és ezekre a szolgáltatókra nem vonatkoznak az uniós közbeszerzési szabályok. E vállalatok el nem hanyagolható piaci részesedésük ellenére csak korlátozott mértékben tudnak versenykényszert gyakorolni a ČEZ Prodejre. A villamos energia nagykereskedelmi piacához való hozzáférés nem megfelelő: Csehország messze legnagyobb villamosenergia-termelője a ČEZ csoport, a villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötő kapacitása korlátozott, ezért a nagykereskedelmi villamosenergia-piac likviditása a ČEZ csoport tevékenységétől függ. Ez a helyzet ahhoz vezet, hogy a többi vállalat csak korlátozott mértékben tud megfelelő versenyfeltételek mellett villamosenergia-termékeket (alapterhelési és más termékeket) beszerezni, és ebből kifolyólag strukturálisan korlátozottak a lehetőségeik arra, hogy versenyezzenek a ČEZ Prodej vállalattal. Ugyanezekből az okokból a kisebb piaci szereplők is csak korlátozottan tudnak versenyezni a három legnagyobb szolgáltatóval.

123

| (100) | A ČEZ Prodej, az E.ON és a PRE piaci pozícióját erősítik a piac erős regionális elemei és a három elosztási területen uralkodó nem egységes versenyfeltételek, ami megnehezíti a versenytársak számára, hogy saját elosztási területükön versenyre szorítsák a három szolgáltatót. Végül a szolgáltatóváltás aránya is alacsonynak mondható, és a fentiekben ismertetett okokból kijelenthető, hogy az alacsony kiskereskedelmi árak nem bizonyítják a versenynek való közvetlen kitettséget. |
| --- | --- |

(100)

A ČEZ Prodej, az E.ON és a PRE piaci pozícióját erősítik a piac erős regionális elemei és a három elosztási területen uralkodó nem egységes versenyfeltételek, ami megnehezíti a versenytársak számára, hogy saját elosztási területükön versenyre szorítsák a három szolgáltatót. Végül a szolgáltatóváltás aránya is alacsonynak mondható, és a fentiekben ismertetett okokból kijelenthető, hogy az alacsony kiskereskedelmi árak nem bizonyítják a versenynek való közvetlen kitettséget.

| (101) | Tekintettel a fentiekben megvizsgált tényezőkre, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt nem teljesítettnek kell tekinteni a kisfogyasztókat célzó kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás terén Csehországban. |
| --- | --- |

(101)

Tekintettel a fentiekben megvizsgált tényezőkre, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt nem teljesítettnek kell tekinteni a kisfogyasztókat célzó kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás terén Csehországban.

4.2.   FÖLDGÁZ

FÖLDGÁZ

NAGYFOGYASZTÓK KISKERESKEDELMI FÖLDGÁZELLÁTÁSA

| (102) | A nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátásának csehországi helyzetét a következőképp lehet összefoglalni: számos országos szinten aktív szolgáltató van jelen a piacon; a kiskereskedelmi értékesítéssel foglalkozó három legnagyobb vállalat összesített piaci részesedése nem túlzottan magas (51 %); az első és a harmadik legnagyobb piaci szereplőre nem vonatkoznak az uniós közbeszerzési szabályok; a szolgáltatóváltás aránya kielégítő, nincs érvényben végső fogyasztókra vonatkozó árszabályozás és a nagykereskedelmi piac likviditása nem akadályozza a kiskereskedelmi földgázellátás versenynek való közvetlen kitettségét. |
| --- | --- |

(102)

A nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátásának csehországi helyzetét a következőképp lehet összefoglalni: számos országos szinten aktív szolgáltató van jelen a piacon; a kiskereskedelmi értékesítéssel foglalkozó három legnagyobb vállalat összesített piaci részesedése nem túlzottan magas (51 %); az első és a harmadik legnagyobb piaci szereplőre nem vonatkoznak az uniós közbeszerzési szabályok; a szolgáltatóváltás aránya kielégítő, nincs érvényben végső fogyasztókra vonatkozó árszabályozás és a nagykereskedelmi piac likviditása nem akadályozza a kiskereskedelmi földgázellátás versenynek való közvetlen kitettségét.

| (103) | Tekintettel a fentiekben megvizsgált tényezőkre, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt teljesítettnek kell tekinteni a nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátásának terén Csehországban. |
| --- | --- |

(103)

Tekintettel a fentiekben megvizsgált tényezőkre, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt teljesítettnek kell tekinteni a nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátásának terén Csehországban.

KISFOGYASZTÓK KISKERESKEDELMI FÖLDGÁZELLÁTÁSA

| (104) | A kisfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátásának csehországi helyzetét a következőképp lehet összefoglalni: számos országos szinten aktív szolgáltató van jelen a piacon; a kiskereskedelmi értékesítéssel foglalkozó három legnagyobb vállalat összesített piaci részesedése magasnak mondható (69 %), azonban az első és a harmadik legnagyobb piaci szereplőre nem vonatkoznak a közbeszerzési szabályok; a szolgáltatóváltási arány kielégítő; nincs érvényben végső fogyasztókra vonatkozó árszabályozás és a nagykereskedelmi piac likviditása nem akadályozza a kiskereskedelmi földgázellátás versenynek való közvetlen kitettségét. |
| --- | --- |

(104)

A kisfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátásának csehországi helyzetét a következőképp lehet összefoglalni: számos országos szinten aktív szolgáltató van jelen a piacon; a kiskereskedelmi értékesítéssel foglalkozó három legnagyobb vállalat összesített piaci részesedése magasnak mondható (69 %), azonban az első és a harmadik legnagyobb piaci szereplőre nem vonatkoznak a közbeszerzési szabályok; a szolgáltatóváltási arány kielégítő; nincs érvényben végső fogyasztókra vonatkozó árszabályozás és a nagykereskedelmi piac likviditása nem akadályozza a kiskereskedelmi földgázellátás versenynek való közvetlen kitettségét.

| (105) | Tekintettel a fentiekben megvizsgált tényezőkre, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt teljesítettnek kell tekinteni a kisfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása terén Csehországban. |
| --- | --- |

(105)

Tekintettel a fentiekben megvizsgált tényezőkre, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt teljesítettnek kell tekinteni a kisfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása terén Csehországban.

4.3.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (106) | E határozat alapját a 2016 novembere és 2018 áprilisa közötti időszakban fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi, ahogyan az a kérelmező által benyújtott információkból és az ERO országos jelentéseiből kiderül. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható. |
| --- | --- |

(106)

E határozat alapját a 2016 novembere és 2018 áprilisa közötti időszakban fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi, ahogyan az a kérelmező által benyújtott információkból és az ERO országos jelentéseiből kiderül. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható.

| (107) | mivel a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátáshoz kapcsolódó szolgáltatások (124) továbbra is a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartoznak, emlékeztetni kell arra, hogy a több tevékenységre kiterjedő közbeszerzési szerződéseket a szóban forgó irányelv 6. cikkének megfelelően kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. vegyes beszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2014/25/EU irányelv alkalmazása alól mentesített, valamint az az alól nem mentesített tevékenységek finanszírozására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés elsődleges célját képezik. Azon vegyes beszerzések esetében, ahol az elsődleges cél a nem mentesített tevékenységek támogatása, a 2014/25/EU irányelv rendelkezései alkalmazandók. Ha lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2014/25/EU irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében lefektetett szabályokkal összhangban kell odaítélni. |
| --- | --- |

(107)

mivel a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátáshoz kapcsolódó szolgáltatások (124) továbbra is a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartoznak, emlékeztetni kell arra, hogy a több tevékenységre kiterjedő közbeszerzési szerződéseket a szóban forgó irányelv 6. cikkének megfelelően kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. vegyes beszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2014/25/EU irányelv alkalmazása alól mentesített, valamint az az alól nem mentesített tevékenységek finanszírozására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés elsődleges célját képezik. Azon vegyes beszerzések esetében, ahol az elsődleges cél a nem mentesített tevékenységek támogatása, a 2014/25/EU irányelv rendelkezései alkalmazandók. Ha lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2014/25/EU irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében lefektetett szabályokkal összhangban kell odaítélni.

124

| (108) | Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban vannak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(108)

Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban vannak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/25/EU irányelvet nem kell alkalmazni az ajánlatkérők által a Csehország területén végzett következő tevékenységek érdekében odaítélt szerződésekre:

| a) | nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása; |
| --- | --- |

a)

nagyfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása;

| b) | kisfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása. |
| --- | --- |

b)

kisfogyasztók kiskereskedelmi földgázellátása.

2. cikk

A 2014/25/EK irányelvet továbbra is alkalmazni kell az ajánlatkérők által a Csehország területén végzett következő tevékenységek érdekében odaítélt szerződésekre:

| a) | nagyfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása; |
| --- | --- |

a)

nagyfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása;

| b) | kisfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása. |
| --- | --- |

b)

kisfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Cseh Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2018. július 5-én.

a Bizottság részéről

Elżbieta BIEŃKOWSKA

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

1

(2)  A „hivatal” megnevezés itt a cseh nemzeti versenyhivatalra utal.

2

(3)  A Charles River and Associates 2016. október 9-én kelt jelentése, amelynek címe: „An Economic Assessment of the Extent of Competition on the Czech Markets for Retail supply of Electricity and Gas” (A verseny mértékének gazdasági alapokon nyugvó felmérése a csehországi kiskereskedelmi villamosenergia- és földgázellátás piacain).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/72/EK irányelve a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/73/EK irányelve a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 94. o.).

5

(6)  A törvény szövegét lásd: https://www.zakonyprolidi.cz/cs/2000-458 és http://aplikace.mvcr.cz/sbirka-zakonu/SearchResult.aspx?q=458/2000&typeLaw=zakon&what=Cislo_zakona_smlouvy

6

(7)  388 engedélyt adtak ki a villamos energia kereskedelmére, és 229 engedélyt adtak ki a földgáz kereskedelmére vonatkozóan (lásd a kérelmező 2018. április 12-én kelt válaszát az Európai Bizottság 2017. december 21-én kelt tájékoztatási kérelmére, 1. o.).

7

(8)  71 szolgáltató aktív a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás terén, és 68 szolgáltató aktív a kiskereskedelmi földgázellátás terén (lásd a kérelmező 2018. április 12-én kelt válaszát az Európai Bizottság 2017. december 21-én kelt tájékoztatási kérelmére, 1. o.).

8

(9)  A Tanács 2004. január 20-i 139/2004/EK rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete, HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

9

(10)  A T-463/14 sz., Österreichische Post AG kontra Bizottság ügyben hozott 2016. április 27-i ítélet, EU:T:2016:243, 28. pont.

10

(11)  A kérelmező szerint a Kérelem által érintett piacokon csak a ČEZ Prodej és a Pražská plynárenská („PP”) számít a 2014/25/EU irányelv 4. cikkének (1) bekezdése szerinti közszolgáltató ajánlatkérőnek, és ezért csak ezekre vonatkoznak a közbeszerzés szabályai.

11

(12)  COMP M.3440 ügy – EDP/ENI/GDP, (56) preambulumbekezdés.

12

EDP/ENI/GDP

(13)  Lásd: COMP/M.6225 ügy, Molaris/Commerz Real/RWE/Amprion, 2011. augusztus 23.; COMP/M.5467, RWE/Essent, 2009. június 23.

13

(14)  Lásd a következő ügyeket: COMP/M.5512, Electrabel/E.ON, 2009. október 16.; COMP/M.5496, Vattenfall/Nuon Energy, 2009. június 22.

14

(15)  A cseh nemzeti versenyhivatal állásfoglalása: ÚOHS-S0830/2015/KS-45620/2015/840/JMě, 2015. december 21., BOHEMIA ENERGY entity s.r.o./Europe Easy Energy a.s.; a cseh nemzeti versenyhivatal állásfoglalása: ÚOHS-S0438/2016/KS-28103/2016/840/LBř, 2016. július 7., BOHEMIA ENERGY entity s. r. o./RIGHT POWER, a. s..

15

(16)  Lásd: CRA-jelentés, 17. oldal, utolsó bekezdés.

16

(17)  [...] bizalmas információ

17

(18)  Lásd: CRA-jelentés, 18. oldal, 3. táblázat.

18

(19)  A kérelmező elmagyarázta, hogy a helyi elosztózónák egy konkrét nagy ipari fogyasztó termelési telephelyeként indultak, ám a fogyasztó idővel ipari parkká alakította át a telephelyet, amelyen saját gyárai mellett más nagy ipari fogyasztók termelési létesítményei is helyet kaptak.

19

(20)  M. 4180, Gaz de France/Suez, (63) preambulumbekezdés; M.3868 – DONG/Elsam/Energi E2, (193) és további preambulumbekezdések; M. 3440 – EDP/ENI/GDP (215) és további preambulumbekezdések; M.5740 – Gazprom/A2A/JOF, (17) és további preambulumbekezdések.

20

(21)  M.4238, E ON/PP, (16) preambulumbekezdés.

21

(22)  A cseh nemzeti versenyhivatal állásfoglalása: ÚOHS-S0830/2015/KS-45620/2015/840/JMě, 2015. december 21., BOHEMIA ENERGY entity s.r.o./Europe Easy Energy a.s.; a cseh nemzeti versenyhivatal állásfoglalása: ÚOHS-S0438/2016/KS-28103/2016/840/LBř, 2016. július 7., BOHEMIA ENERGY entity s. r. o./RIGHT POWER, a. s..

22

(23)  A fent leírt piac nem foglalja magában a gáztüzelésű erőműveket, amelyek általában közvetlenül az energiatőzsdéken szerzik be a földgázt, amelyet a gázvezetékek bizonyos kapacitásának megvásárlásával juttatnak el a megfelelő helyre.

23

(24)  M. 5496 – Vattenfall/Nuon Energy, (15) és további preambulumbekezdések, M. 7778 – Vattenfall/Engie/GASAG, (37) preambulumbekezdés.

24

(25)  M.4238 – E ON/PP, (19) és (20) preambulumbekezdés.

25

(26)  A cseh nemzeti versenyhivatal UOHS-S492/2011/KS jelű összefonódási határozata.

26

(27)  A nyolc villamosenergia-elosztó hálózatból ötöt a ČEZ csoport birtokol (Csehország korábbi inkumbens villamosenergia-szolgáltatója, amely továbbra is állami tulajdonban van), két elosztási hálózat az E.ON, míg a fővárosi régió villamosenergia-elosztó vállalata a Prazska energetica a.s. („PRE”) tulajdonában van – ez utóbbi vállalat az EnBW és Prága városa tulajdonában, az EnBW irányítása alatt áll. Lásd: CRA-jelentés, 2. bekezdés, 1. o.

27

(28)  Lásd: CRA-jelentés, 1. táblázat, 6. o.

28

(29)  Lásd: CRA-jelentés, 8. táblázat, 23. o.

29

(30)  Lásd: CRA-jelentés, 9. táblázat, 23–24. o.

30

(31)  M/3696 – E.ON/MOL (2005), (138) és (140) preambulumbekezdés.

31

(32)  M.4238 E ON/PP, (16) preambulumbekezdés.

32

(33)  S830/2015/KS sz. ügy, Bohemia Energy entity s.r.o./Europe Easy Energy a.s; S713/2016/KS, Bohemia Energy entity s.r.o/X Energie s.r.o.

33

(34)  Az ERO 2016-os országos jelentése szerint 2016-ban 98 aktív kereskedő foglalkozott földgáz fogyasztóknak való értékesítésével Csehországban. (https://www.eru.cz/documents/10540/488714/NR_ERU_2016/3e05aa8c-0a79-4c3c-9389-6d0c3c313e1e).

34

(35)  Lásd: CRA-jelentés, 2. bekezdés, 1. o.

35

(36)  Lásd: CRA-jelentés, 31. oldal, 17. táblázat.

36

(37)  Ez a következőt jelenti: [...] % (RWE) és [...] % (mind a PP, mind az E.ON esetében) (lásd: CRA-jelentés, 22. oldal, 7. táblázat). A frissebb, 2016-os adatok szerint azonban az RWE [...] %-os részesedést tudhatott magáénak; míg a PP [...] %-kal, az E.ON pedig [...] %-kal rendelkezett a nagyfogyasztók piacán (lásd a kérelmező 2018. április 12-én kelt válaszát az Európai Bizottság 2017. december 21-én kelt tájékoztatási kérelmére, 16. o.).

37

(38)  Lásd: CRA-jelentés, 18. táblázat, 33. o.

38

(39)  Az Európai Bizottság 2007/141/EK határozata (2007. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30. cikke (1) bekezdése hatályának az angliai, skóciai és walesi villamosenergia- és gázszolgáltatásra való kiterjesztéséről, HL L 62., 2007.3.1., 23. o., és az Európai Bizottság (EU) 2016/1674 végrehajtási határozata (2016. szeptember 15.) a németországi kiskereskedelmi gáz- és villamosenergia-ellátásnak a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről, HL L 253., 2016.9.17., 6. o.

39

(40)  A 2014/25/EU irányelv 34. cikke alapján hozott korábbi határozatok során nem vizsgálták a nagykereskedelmi villamosenergia-ellátás beszállítói piacát, mivel a beszállítói piacokon uralkodó versenyhelyzet kiskereskedelmi szinten nem adott okot aggodalomra.

40

(41)  (EU) 2016/1674 végrehajtási határozat, (37) preambulumbekezdés és az idézett határozatok.

41

(42)  Lásd: CRA-jelentés, 3. táblázat, 18. o. és 6. táblázat, 21. o.

42

(43)  Lásd: Kérelem, 32. o., 3. táblázat.

43

(44)  Ha a helyi elosztózóna üzemeltetőit is figyelembe vesszük, akkor a ČEZ Prodej nagy méretű ipari fogyasztók piacára vonatkozó részesedése [...] %-ról [...] %-ra nő (lásd a Bizottság 2017. június 28-án kelt tájékoztatási kérelmére adott, 2017. augusztus 1-jén kelt választ, 2. táblázat, 8. o.).

44

(45)  Összehasonlításként: a 2016/1674/EU végrehajtási határozat megállapította, hogy a négy legnagyobb németországi kiskereskedelmi villamosenergia-szolgáltató összesített részesedése 33 % volt, míg az Olaszországot érintő, az Olaszország északi makroövezetében a villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének, valamint Olaszországban a villamos energia közép-, nagy- és igen nagy feszültségű hálózatra kapcsolt végfogyasztók számára történő kiskereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről szóló, 2010. július 14-i 2010/403/EU bizottsági határozat (HL L 186., 2010.7.20., 44. o.) szerint a három legnagyobb kiskereskedelmi villamosenergia-szolgáltató összesen 43,89 %-os piaci részesedést tudhatott magáénak. A Finnországra vonatkozó, a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30. cikke (1) bekezdése hatályának az Åland-szigetek kivételével a finnországi villamosenergia-előállításra és -értékesítésre való kiterjesztéséről szóló, 2006. június 19-i 2006/422/EK bizottsági határozatban (HL L 168., 2006.6.21., 33. o.) 35 és 40 % közötti piaci részesedést állapítottak meg.

45

(46)  HHI = Herfindahl–Hirschman-index.

46

(47)  Lásd: Kérelem, 7. o.

47

(48)  A kisfogyasztókra vonatkozóan lásd a 10. táblázatot a kérelmező 2017. május 10-én kelt, az Európai Bizottság 2017. április 21-én kelt tájékoztatási kérelmére adott válaszában.

48

(49)  Lásd: CRA-jelentés, 3. táblázat, 18. o. és 8. táblázat, 23. o.

49

(50)  Lásd: Kérelem, 3. táblázat, 32. o.

50

(51)  Lásd: a nemzeti versenyhivatal állásfoglalása, 2. o.

51

(52)  Lásd: CRA-jelentés, 8. táblázat, 23. o.

52

(53)  Összehasonlításképp: a 2016/1674/EU végrehajtási határozat megállapította, hogy Németországban a négy legnagyobb kiskereskedelmi villamosenergia-szolgáltató összesített piaci részesedése 36 % volt. A Finnországra vonatkozó 2006/422/EK határozatban 35 és 40 % közötti piaci részesedést állapítottak meg.

53

(54)  Lásd: CRA-prezentáció a Versenypolitikai Főigazgatóságnak, 2017. június 9.

54

(55)  Az (EU) 2016/1674 végrehajtási határozat.

55

(56)  Lásd: Kérelem, 12. táblázat, 58. o. A százalékokat az átadás-átvételi pontok alapján számítottuk ki.

56

(57)  Az (EU) 2016/1674 végrehajtási határozat, (39) preambulumbekezdés.

57

(58)  A 2010/403/EU határozat, (18) preambulumbekezdés.

58

(59)  Lásd: CRA-jelentés, 43. o.

59

(60)  Lásd: Kérelem, 13. táblázat, 59. o. A százalékokat az átadás-átvételi pontok alapján számítottuk ki.

60

(61)  Lásd: CRA-jelentés, 49. o.

61

(62)  Lásd: a nemzeti versenyhivatal állásfoglalása, 2. o., utolsó bekezdés.

62

(63)  Lásd: a nemzeti versenyhivatal állásfoglalása, 2017. június 14., 3. o., 3. és 4. bekezdés.

63

(64)  Az ACER/CEER 2015-re vonatkozó éves jelentése a belső villamosenergia- és földgázpiacok felügyeletének eredményeiről, 2016. november, 66. oldal https://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Publication/ACER_Market_Monitoring_Report_2015.pdf

64

(65)  Csehországban alacsonyabb a külső szolgáltatóváltási arány ötéves átlaga, mint Németországban, Svédországban, Finnországban és Nagy-Britanniában.

65

(66)  2015-ös ERO nemzeti jelentés, 21. o. (https://www.eru.cz/documents/10540/488714/NR_ERU_2015.pdf/e6ca9e45-17c6-4f48-9561-8f0ef0d6af29), 2016-os ERO nemzeti jelentés, 25. o.

66

(67)  2016-os ERO nemzeti jelentés, 25. o.

67

(68)  Pontosabban majdnem [...] TWh az összesen termelt körülbelül bruttó [...] TWh-nyi villamos energiából (lásd a kérelmező 2017. május 10-én kelt válaszát az Európai Bizottság 2017. április 21-én kelt tájékoztatási kérelmére, 1. o., 1. táblázat). Az ERO jelentése szerint 2016-ban összesen bruttó 83,3 TWh-nyi villamos energiát állítottak elő.

68

(69)  A közelmúltban bejelentették, hogy a ČEZ csoport eladja széntüzelésű (1 000 MW-os kapacitással rendelkező) Pocerady erőművét a Czech Coalnak, ezért a Severní Energetická piaci részesedése várhatóan nőni fog (ez a cég a Czech Coal leányvállalata).

69

(70)  Lásd a kérelmező 2017. augusztus 1-jén kelt válaszát az Európai Bizottság 2017. június 28-án kelt tájékoztatási kérelmére.

70

(71)  Lásd: Platts Power in Europe, 753. szám, 2017. július 3., 15. o.

71

(72)  2017 márciusában a ČEZ csoport előrevetítette, hogy a 2015-ös 59 TWh-ról 2018-ra 66 TWh-ra kívánja növelni az általa előállított energia mennyiségét – lásd: Platts Power in Europe, 722. szám (2016. március 28.), 15. o.

72

(73)  Ez az árutőzsde inkább a belföldi kereskedést helyezi előtérbe, és nem a nemzetközi ügyleteket.

73

(74)  Elsősorban a lipcsei European Energy Exchange (EEX).

74

(75)  2015-ös ERO nemzeti jelentés, 17. és 18. o.

75

(76)  A nemzeti versenyhivatal állásfoglalásában ugyanez az érv olvasható.

76

(77)  Lásd a kérelmező 2017. március 28-án kelt válaszát az Európai Bizottság 2017. március 24-én kelt tájékoztatási kérelmére.

77

(78)  A kérelmező által jelentett számadatok az OTE számain alapulnak.

78

(79)  A Trayport tőzsdén kívüli platformján az alábbi módon alakult a közvetítői volumen a korábbi évek során: [...] TWh 2008-ban; [...] TWh 2009-ben; [...] TWh 2010-ben; [...] TWh 2011-ben; [...] TWh 2012-ben; [...] TWh 2013-ban; [...] TWh 2014-ben és [...] TWh 2015-ben. Lásd a kérelmező 2017. május 10-én kelt válaszát az Európai Bizottság 2017. május 3-án kelt tájékoztatási kérelmére.

79

(80)  Lásd: (EU) 2016/1674 végrehajtási határozat.

80

(81)  A PXE tőzsdén csak pénzügyi termékekkel lehet kereskedni, tehát tényleges, „fizikai” energia vásárlására nincs lehetőség.

81

(82)  [...] TWh 2016-ban a 2008-as [...] TWh-hoz képest – lásd a kérelmező 2017. május 10-én kelt válaszát az Európai Bizottság 2017. május 3-án kelt tájékoztatási kérelmére, 5. táblázat, 4. o.

82

(83)  A Kladno 2015-ös éves jelentése szerint körülbelül 2,6 TWh (a jelentés cseh nyelven elérhető a következő címen: https://www.cmkbk.cz/zpravy/vz2015/#6/z, 6. o.).

83

(84)  Körülbelül [...] TWh. Lásd a kérelmező 2017. május 10-én kelt válaszát az Európai Bizottság 2017. április 21-én kelt tájékoztatási kérelmére, 5. táblázat, 4. o.

84

(85)  A kérelmező, azzal az indokkal, hogy nem ismeri a számadatokat, nem nyújtotta be az együttműködési megállapodások vagy közvetlen (közvetítő nélküli) kétoldalú adásvételi megállapodások keretében értékesített villamosenergia-volumeneket. A fenti számítások nem tartalmazzák a tőzsdén kívüli platformokból származó adatokat.

85

(86)  Lásd a kérelmező 2017. február 16-án kelt válaszát az Európai Bizottság 2017. január 31-én kelt tájékoztatási kérelmére, 10. o. (válasz a 9. kérdésre).

86

(87)  Lásd a csehországi átvitelirendszer-üzemeltető, a Ceps, a.s. (www.ceps.cz) által közzétett, a régióban kialakult hurokáramlásokat elemző jelentéseket és tanulmányokat.

87

(88)  Lásd még erről az ERO 2016-os éves jelentését.

88

(89)  Lásd a kérelmezőnek az Európai Bizottság 2017. június 28-án kelt tájékoztatási kérelmére adott, 2017. augusztus 1-jén kelt válaszát és annak mellékleteit.

89

(90)  A másnapi piacon a cseh-német határon (német-cseh irányban) rendelkezésre álló kereskedelmi kapacitás a 2014-es [...] MWh-ról 2016-ra [...] MWh-ra csökkent (a számokat a kérelmező 2017. augusztus 1-jén kelt, az Európai Bizottság 2017. június 28-án kelt tájékoztatási kérelmére adott válasz 8. melléklete alapján dolgoztuk fel).

90

(91)  Lásd az ACER 2016-os jelentését a villamosenergia- és földgázpiacokról (http://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Publication/ACER%20Market%20Monitoring%20Report%202016%20-%20ELECTRICITY.pdf).

91

(92)  Lásd a kérelmező 2017. február 16-án kelt válaszát az Európai Bizottság 2017. január 31-én kelt tájékoztatási kérelmére, 10. o. (válasz a 9. kérdésre).

92

(93)  Az ár 18 %-át az adók teszik ki.

93

(94)  Lásd: 2016-os ERO nemzeti jelentés, 8. grafikon, 20. o.

94

(95)  E szabály alól kizárólag a végső menedékes szolgáltató által biztosított villamos energia ára jelent kivételt, ez pedig nem jelentős tényező Csehországban.

95

(96)  Lásd: http://ec.europa.eu/eurostat/web/energy/data/database

96

(97)  Az árszámítás kontextusában a kérelmező azokat a fogyasztókat tekinti nagy méretű ipari fogyasztóknak, akik 2 000 és 20 000 MWh közötti villamosenergia-mennyiséget fogyasztanak évente.

97

(98)  Az árszámítás kontextusában a kérelmező azokat a fogyasztókat tekinti háztartási fogyasztóknak, akik 2 500 és 5 000 kWh közötti villamosenergia-mennyiséget fogyasztanak évente.

98

(99)  Lásd: CRA-jelentés, 41. és 42. o.

99

(100)  A Kérelem 5.2. szakasza, 37. o., utolsó bekezdés.

100

(101)  Például kimutatható, hogy egy olyan oligopolisztikus piacon, amelyen Cournot típusú verseny van jelen, a piaci erő meghatározására szolgáló összesített Lerner-index (az ár azon százaléka, amelyet nem a határköltségek fedezésére fordítanak, más néven a haszonkulcs) fordítottan arányos a kereslet rugalmasságával, és egyenesen arányos a koncentráció HHI-indexével (lásd például Vives, 1999, „Oligopoly Pricing: Old Ideas and New Tools” (Az oligopólium árazási gyakorlatai: régi elképzelések, új eszközök), MIT Press, 4. fejezet). Ez azt jelenti, hogy ha minden más feltétel egyezik, a magasabb koncentrációjú piacokon magasabb, a nagyobb rugalmasságú piacokon pedig alacsonyabb haszonkulcsokkal találkozhatunk. Ez azt is jelenti, hogy egy magas koncentrációjú „A” piacon alacsonyabb árak (ugyanakkor magasabb haszonkulcs) lehet tapasztalható, mint egy kisebb koncentrációjú „B” piacon, ha például az „A” piacon a „B” piachoz képest alacsonyabbak a határköltségek. Ugyanez lesz az eredmény, ha a két piacon érvényes relatív határköltségek és a keresleti rugalmasság relációjának más kombinációit vesszük alapul, és ezek között olyan kombinációkat is találunk, amelyek megfeleltethetők a csehországi és a németországi piacon uralkodó valós viszonyoknak. Ezek az ellenpéldák arra utalnak, hogy a megfigyelt árak egyszerű összevetésével, más tényezők kizárásával esetleg nem lehet egyértelműen megállapítani, hogy két piac közül melyiken élesebb a verseny.

101

(102)  Az Európai Bizottság számításai Eurostat-adatokon alapulnak (Ref. táblázatok: nrg_pc_204 és nrg_pc_205).

102

(103)  Lásd az ACER 2015-ös piacfelügyeleti jelentését a villamos energia és a földgáz kiskereskedelmi piacáról, 44. o., 107-es lábjegyzet. https://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Publication/ACER%20Market%20Monitoring%20Report%202015%20-%20ELECTRICITY%20AND%20GAS%20RETAIL%20MARKETS.pdf

103

(104)  Lásd: 2016-os ERO nemzeti jelentés, 42. o.

104

(105)  Az összköltség engedélyezési és üzemeltetési költségekből (marketingköltségek, ügyfélszolgálat működtetésének költségei stb.) tevődik össze.

105

(106)  Az (EU) 2016/1674 végrehajtási határozat, (37) preambulumbekezdés és az idézett határozatok.

106

(107)  Lásd: 2016-os ERO nemzeti jelentés, 43. o.

107

(108)  A jelen preambulumbekezdésben szereplő piaci részesedési arányszámok a kiskereskedelmi földgázellátás minden típusára vonatkoznak (azaz a kis- és nagyfogyasztók ellátására egyaránt).

108

(109)  Számítás alapja: a kérelmező 2018. április 12-én kelt válasza az Európai Bizottság 2017. december 21-én kelt tájékoztatási kérelmére, 16. o., 1. táblázat.

109

(110)  Lásd: Kérelem, 70. o.

110

(111)  Lásd: Kérelem, 68. o.

111

(112)  Számítás alapja: a kérelmező 2018. április 12-én kelt válasza az Európai Bizottság 2017. december 21-én kelt tájékoztatási kérelmére, 16. o., 2. táblázat

112

(113)  Lásd: 2016-os ERO nemzeti jelentés, 9. táblázat, 43. o.

113

(114)  Lásd: Kérelem, 73. o.

114

(115)  A nagykereskedelmi és importált mennyiségen felül 2017-ben Csehország 1 TWh földgázt termelt.

115

(116)  Lásd: 2016-os ERO nemzeti jelentés, 39. o.

116

(117)  Lásd: http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/File:Number_of_entities_bringing_natural_gas_into_the_country-T1.png

117

(118)  Lásd: 2016-os ERO nemzeti jelentés, 39. o.

118

(119)  2016-ban az ország 88 TWh földgázt használt fel, míg a nagykereskedelmi szinten értékesített földgáz mennyisége 93 TWh volt.

119

(120)  Lásd: 2016-os ERO nemzeti jelentés, 32. o.

120

(121)  E szabály alól kizárólag a végső menedékes szolgáltató által biztosított földgáz ára jelent kivételt, amelyet a Kérelem szerint (3. bekezdés, 76. o.) még sosem alkalmaztak Csehországban.

121

(122)  A következő alapján: http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do

122

(123)  A kisfogyasztókra vonatkozóan lásd a 10. táblázatot a kérelmező 2017. május 10-én kelt, az Európai Bizottság 2017. április 21-én kelt tájékoztatási kérelmére adott válaszában.

123

(124)  Nagy- és kisfogyasztók kiskereskedelmi villamosenergia-ellátása.

124

---

| 2018.8.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.8.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/40

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1135 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. augusztus 10.)

az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról való jelentéstétel céljából a tagállamok által benyújtandó információk típusának és formátumának, valamint a jelentéstétel gyakoriságának meghatározásáról

(az értesítés a C(2018) 5009. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló, 2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 72. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2012/795/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) a tagállamok számára jelentéstételi kötelezettséget írt elő a 2010/75/EU irányelv 2013–2016 közötti időszakban történő végrehajtása tekintetében. Az említett határozatnak már nincs időbeli hatása, és hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(1)

A 2012/795/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) a tagállamok számára jelentéstételi kötelezettséget írt elő a 2010/75/EU irányelv 2013–2016 közötti időszakban történő végrehajtása tekintetében. Az említett határozatnak már nincs időbeli hatása, és hatályon kívül kell helyezni.

| (2) | Meg kell határozni a 2017-től kezdődő évekre vonatkozóan a tagállamok által rendelkezésre bocsátandó információk típusát, formátumát és gyakoriságát. |
| --- | --- |

(2)

Meg kell határozni a 2017-től kezdődő évekre vonatkozóan a tagállamok által rendelkezésre bocsátandó információk típusát, formátumát és gyakoriságát.

| (3) | A 2010/75/EU irányelv 72. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamoknak jelentést kell tenniük az irányelv végrehajtására vonatkozó információkról, a kibocsátásokra és egyéb szennyezési formákra vonatkozó reprezentatív adatokról, a kibocsátási határértékekről, valamint az elérhető legjobb technikáknak az említett irányelv 14. és 15. cikke szerinti alkalmazásáról, különösen a mentességeknek a 15. cikk (4) bekezdése szerinti megfelelő engedélyezéséről. |
| --- | --- |

(3)

A 2010/75/EU irányelv 72. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamoknak jelentést kell tenniük az irányelv végrehajtására vonatkozó információkról, a kibocsátásokra és egyéb szennyezési formákra vonatkozó reprezentatív adatokról, a kibocsátási határértékekről, valamint az elérhető legjobb technikáknak az említett irányelv 14. és 15. cikke szerinti alkalmazásáról, különösen a mentességeknek a 15. cikk (4) bekezdése szerinti megfelelő engedélyezéséről.

| (4) | A tagállamok továbbá az irányelv 72. cikke alapján benyújtott jelentésekben kötelesek feltüntetni a 2010/75/EU irányelv 51. cikkének (4) bekezdése, 55. cikkének (2) bekezdése és 59. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése szerinti információkat. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok továbbá az irányelv 72. cikke alapján benyújtott jelentésekben kötelesek feltüntetni a 2010/75/EU irányelv 51. cikkének (4) bekezdése, 55. cikkének (2) bekezdése és 59. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése szerinti információkat.

| (5) | A 2010/75/EU irányelv 72. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamok az információkat elektronikus formátumban, a Bizottság által e célra rendelkezésre bocsátott jelentéstételi eszköz segítségével teszik hozzáférhetővé. |
| --- | --- |

(5)

A 2010/75/EU irányelv 72. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamok az információkat elektronikus formátumban, a Bizottság által e célra rendelkezésre bocsátott jelentéstételi eszköz segítségével teszik hozzáférhetővé.

| (6) | A 2010/75/EU irányelv előírja, hogy a II. fejezetének hatálya alá tartozó minden létesítménynek egyedi engedéllyel kell rendelkeznie. Az engedélyezési feltételeknek az adott létesítmény által elérhető környezeti teljesítményen kell alapulniuk, figyelembe véve annak műszaki jellemzőit, a külső tényezőket, beleértve a helyi feltételeket, valamint az elérhető legjobb technikák alkalmazását. Az engedélyek különösen a kibocsátási határértékek, a kibocsátás ellenőrzése és az egyes létesítmények megfelelőségértékelése tekintetében írnak elő feltételeket. Az engedélyezési feltételeket rendszeresen felül kell vizsgálni, és szükség esetén frissíteni kell, különösen akkor, ha a 2010/75/EU irányelv 21. cikkének (3) bekezdésével összhangban a létesítmény fő tevékenységének tekintetében új következtetéseket tettek közzé az elérhető legjobb technikákra vonatkozóan (a továbbiakban: BAT-következtetések). A 2010/75/EU irányelv végrehajtására vonatkozó jelentéstétel leghatékonyabb módja az, ha minden egyes létesítményre vonatkozóan benyújtásra kerülnek a vonatkozó információk, azaz, ha valamennyi ágazatra kiterjesztésre kerülnek a 2012/795/EU végrehajtási határozat 2. és 3. moduljában alkalmazott megközelítések. |
| --- | --- |

(6)

A 2010/75/EU irányelv előírja, hogy a II. fejezetének hatálya alá tartozó minden létesítménynek egyedi engedéllyel kell rendelkeznie. Az engedélyezési feltételeknek az adott létesítmény által elérhető környezeti teljesítményen kell alapulniuk, figyelembe véve annak műszaki jellemzőit, a külső tényezőket, beleértve a helyi feltételeket, valamint az elérhető legjobb technikák alkalmazását. Az engedélyek különösen a kibocsátási határértékek, a kibocsátás ellenőrzése és az egyes létesítmények megfelelőségértékelése tekintetében írnak elő feltételeket. Az engedélyezési feltételeket rendszeresen felül kell vizsgálni, és szükség esetén frissíteni kell, különösen akkor, ha a 2010/75/EU irányelv 21. cikkének (3) bekezdésével összhangban a létesítmény fő tevékenységének tekintetében új következtetéseket tettek közzé az elérhető legjobb technikákra vonatkozóan (a továbbiakban: BAT-következtetések). A 2010/75/EU irányelv végrehajtására vonatkozó jelentéstétel leghatékonyabb módja az, ha minden egyes létesítményre vonatkozóan benyújtásra kerülnek a vonatkozó információk, azaz, ha valamennyi ágazatra kiterjesztésre kerülnek a 2012/795/EU végrehajtási határozat 2. és 3. moduljában alkalmazott megközelítések.

| (7) | A nagy tüzelőberendezések és a hulladékégető vagy hulladék-együttégető művek a 2010/75/EU irányelv III. és IV. fejezetében szereplő külön rendelkezések hatálya alá tartoznak. E létesítmények esetében a tagállamoknak továbbá tájékoztatást kell nyújtaniuk a 2010/75/EU irányelv 32–35. cikkében és 46. cikkének (2) bekezdésében meghatározott átmeneti eltérések és kibocsátás-csökkentési biztosítékok alkalmazásáról. Az óránként 2 tonnánál kisebb kapacitású hulladékégető és hulladék-együttégető művek esetében az említett irányelv 55. cikkének (3) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé a létesítmények listáját. Az említett lista közzétételére vonatkozó információkat azért kell a Bizottság rendelkezésére bocsátani, hogy az említett kisebb üzemek vonatkozásában figyelemmel kísérhesse az irányelv végrehajtását. |
| --- | --- |

(7)

A nagy tüzelőberendezések és a hulladékégető vagy hulladék-együttégető művek a 2010/75/EU irányelv III. és IV. fejezetében szereplő külön rendelkezések hatálya alá tartoznak. E létesítmények esetében a tagállamoknak továbbá tájékoztatást kell nyújtaniuk a 2010/75/EU irányelv 32–35. cikkében és 46. cikkének (2) bekezdésében meghatározott átmeneti eltérések és kibocsátás-csökkentési biztosítékok alkalmazásáról. Az óránként 2 tonnánál kisebb kapacitású hulladékégető és hulladék-együttégető művek esetében az említett irányelv 55. cikkének (3) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé a létesítmények listáját. Az említett lista közzétételére vonatkozó információkat azért kell a Bizottság rendelkezésére bocsátani, hogy az említett kisebb üzemek vonatkozásában figyelemmel kísérhesse az irányelv végrehajtását.

| (8) | A 2010/75/EU irányelv 72. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamoknak a kibocsátásokra és a szennyezés egyéb formáira vonatkozó reprezentatív adatokat is jelenteniük kell. A szükségtelen adminisztratív terhek csökkentése érdekében a tagállamoknak információt kell szolgáltatniuk arról, hogy a 2010/75/EU irányelv 24. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti, a kibocsátások ellenőrzésére vonatkozó adatokat hol bocsátják rendelkezésre, és fel kell tüntetniük a 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerint bejelentett kibocsátási adatokkal való kapcsolatot is. Az említett rendelet értelmében a tagállamoknak évente adatokat kell szolgáltatniuk többek között a hulladékok telephelyről történő elszállítása, valamint a szennyező anyag levegőbe, vízbe vagy földtani közegbe történő kibocsátása tekintetében a rendelet II. mellékletnek megfelelően, amely a 2010/75/EU irányelv II. mellékletében felsorolt valamennyi szennyező anyagra kiterjed. Ugyanakkor a 2010/75/EU irányelv hatálya alá tartozó valamennyi „létesítmény” az említett rendelet hatálya alá tartozó „létesítményhez” kapcsolódik, vagy azzal azonos. A 166/2006/EK rendelet szerint jelentett adatok így a 2010/75/EU irányelv 72. cikkének (1) bekezdése értelmében „a kibocsátásokra és egyéb szennyezési formákra vonatkozó reprezentatív adatokat” szolgáltatnak. |
| --- | --- |

(8)

A 2010/75/EU irányelv 72. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamoknak a kibocsátásokra és a szennyezés egyéb formáira vonatkozó reprezentatív adatokat is jelenteniük kell. A szükségtelen adminisztratív terhek csökkentése érdekében a tagállamoknak információt kell szolgáltatniuk arról, hogy a 2010/75/EU irányelv 24. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti, a kibocsátások ellenőrzésére vonatkozó adatokat hol bocsátják rendelkezésre, és fel kell tüntetniük a 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerint bejelentett kibocsátási adatokkal való kapcsolatot is. Az említett rendelet értelmében a tagállamoknak évente adatokat kell szolgáltatniuk többek között a hulladékok telephelyről történő elszállítása, valamint a szennyező anyag levegőbe, vízbe vagy földtani közegbe történő kibocsátása tekintetében a rendelet II. mellékletnek megfelelően, amely a 2010/75/EU irányelv II. mellékletében felsorolt valamennyi szennyező anyagra kiterjed. Ugyanakkor a 2010/75/EU irányelv hatálya alá tartozó valamennyi „létesítmény” az említett rendelet hatálya alá tartozó „létesítményhez” kapcsolódik, vagy azzal azonos. A 166/2006/EK rendelet szerint jelentett adatok így a 2010/75/EU irányelv 72. cikkének (1) bekezdése értelmében „a kibocsátásokra és egyéb szennyezési formákra vonatkozó reprezentatív adatokat” szolgáltatnak.

| (9) | A kibocsátások 166/2006/EK rendelet szerinti jelentésével való kapcsolatot a tagállamok által a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 4. cikkének (1) bekezdése és III. mellékletének 8. pontja szerint kezelt meglévő téradatok felhasználásával kell létrehozni. Az 1089/2010/EU bizottsági rendeletben (5) meghatározott adatmodell lehetővé teszi a tagállamok és a Bizottság számára a „létesítmények”, nagy tüzelőberendezések és hulladékégető vagy hulladék-együttégető művek összekapcsolását a 166/2006/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerinti „létesítményekkel”. Ebben az összefüggésben a létesítményekre, a nagy tüzelőberendezésekre, valamint a hulladékégető vagy hulladék-együttégető művekre vonatkozó téradatok jelentése a létesítmények kibocsátásaira vonatkozó részletes jelentéstétel helyett a 2010/75/EU irányelv 72. cikkének (2) bekezdése szerinti jelentéstétel másik típusának tekintendő. Ez magában foglalja az INSPIRE modellnek a 2010/75/EU irányelv 72. cikke (1) bekezdésében meghatározott egyedi jelentési követelményekhez való hozzáigazítását, ezáltal kötelezővé téve a téradatok bizonyos, az 1089/2010/EU rendelet értelmében kitöltetlenül hagyható elemeinek megadását. |
| --- | --- |

(9)

A kibocsátások 166/2006/EK rendelet szerinti jelentésével való kapcsolatot a tagállamok által a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 4. cikkének (1) bekezdése és III. mellékletének 8. pontja szerint kezelt meglévő téradatok felhasználásával kell létrehozni. Az 1089/2010/EU bizottsági rendeletben (5) meghatározott adatmodell lehetővé teszi a tagállamok és a Bizottság számára a „létesítmények”, nagy tüzelőberendezések és hulladékégető vagy hulladék-együttégető művek összekapcsolását a 166/2006/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerinti „létesítményekkel”. Ebben az összefüggésben a létesítményekre, a nagy tüzelőberendezésekre, valamint a hulladékégető vagy hulladék-együttégető művekre vonatkozó téradatok jelentése a létesítmények kibocsátásaira vonatkozó részletes jelentéstétel helyett a 2010/75/EU irányelv 72. cikkének (2) bekezdése szerinti jelentéstétel másik típusának tekintendő. Ez magában foglalja az INSPIRE modellnek a 2010/75/EU irányelv 72. cikke (1) bekezdésében meghatározott egyedi jelentési követelményekhez való hozzáigazítását, ezáltal kötelezővé téve a téradatok bizonyos, az 1089/2010/EU rendelet értelmében kitöltetlenül hagyható elemeinek megadását.

| (10) | Azon létesítmények és tevékenységek esetében, amelyek a 2010/75/EU irányelv II. fejezetének hatálya alá nem tartozó szerves oldószereket használnak, és ezért nem tartoznak szükségszerűen létesítményspecifikus engedély hatálya alá, a tagállamoknak jelentést kell tenniük a létesítmények teljes számáról, valamint azon létesítmények számáról, amelyek az említett irányelv 59. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján csökkentési tervet, vagy az irányelv 59. cikke (2) vagy (3) bekezdése szerint eltérést alkalmaznak. Az információk arról tájékoztatják a Bizottságot, hogy mindez érintheti-e a 2010/75/EU irányelv végrehajtását, és ha igen, milyen mértékben. |
| --- | --- |

(10)

Azon létesítmények és tevékenységek esetében, amelyek a 2010/75/EU irányelv II. fejezetének hatálya alá nem tartozó szerves oldószereket használnak, és ezért nem tartoznak szükségszerűen létesítményspecifikus engedély hatálya alá, a tagállamoknak jelentést kell tenniük a létesítmények teljes számáról, valamint azon létesítmények számáról, amelyek az említett irányelv 59. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján csökkentési tervet, vagy az irányelv 59. cikke (2) vagy (3) bekezdése szerint eltérést alkalmaznak. Az információk arról tájékoztatják a Bizottságot, hogy mindez érintheti-e a 2010/75/EU irányelv végrehajtását, és ha igen, milyen mértékben.

| (11) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2010/75/EU irányelv 75. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2010/75/EU irányelv 75. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010/75/EU irányelv II., III. és IV. fejezetének hatálya alá tartozó létesítmények esetében – az olyan hulladékégető és hulladék-együttégető művek kivételével, amelyek névleges kapacitása óránként 2 tonnánál kevesebb –, a tagállamok az I. mellékletben meghatározott információkat az említett mellékletben meghatározott formátumban minden egyes érintett létesítményre vonatkozóan hozzáférhetővé teszik a Bizottság számára.

Az óránként 2 tonnánál kisebb névleges kapacitású hulladékégető és hulladék-együttégető művek és a 2010/75/EU irányelv V. fejezetének hatálya alá tartozó létesítmények esetében a tagállamok a II. mellékletben meghatározott információkat az említett mellékletben meghatározott formátum szerint bocsátják a Bizottság rendelkezésére.

A tagállamok az I. és a II. mellékletben meghatározott információkról a Bizottság által rendelkezésre bocsátott harmonizált elektronikus jelentéstételi eszköz segítségével tesznek jelentést.

2. cikk

Az I. mellékletben meghatározott információkat először a 2017. évre vonatkozóan kell benyújtani, kivéve, ha az említett melléklet másként rendelkezik. Az említett jelentéstételi évre vonatkozóan az információkat legkésőbb 2019. június 30-ig kell benyújtani. Az azt követő jelentéstételi évekre vonatkozóan az I. mellékletben meghatározott információkat minden évben a jelentéstételi év végétől számított 9 hónapon belül kell benyújtani.

A II. mellékletben meghatározott információkat először a 2017. és a 2018. jelentéstételi évre vonatkozóan kell benyújtani. E jelentéstételi évek tekintetében az információkat legkésőbb 2019. szeptember 30-ig kell benyújtani. Az azt követő jelentéstételi évekre vonatkozóan a II. mellékletben meghatározott információkat háromévente, az utolsó jelentéstételi év végétől számított 9 hónapon belül kell benyújtani.

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. augusztus 10-én.

a Bizottság részéről

Karmenu VELLA

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 334., 2010.12.17., 17. o.

1

(2)  A Bizottság 2012/795/EU végrehajtási határozata (2012. december 12.) az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról való jelentéstétel céljából a tagállamok által benyújtandó információk típusának és formátumának, valamint a jelentéstétel gyakoriságának meghatározásáról (HL L 349., 2012.12.19., 57. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 166/2006/EK rendelete (2006. január 18.) az Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás létrehozásáról, valamint a 91/689/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 33., 2006.2.4., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (2007. március 14.) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 1089/2010/EU rendelete (2010. november 23.) a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitására vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról (HL L 323., 2010.12.8., 11. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

A 2010/75/EU irányelv II., III. és IV. fejezetének hatálya alá tartozó létesítményekre vonatkozó információk [az olyan hulladékégető és hulladék-együttégető művek kivételével, amelyek névleges kapacitása óránként 2 tonnánál kisebb]

Megjegyzés: A tagállamok megjelölhetik azokat az információkat, amelyeket bizalmasnak tekintenek, megadva azokat az okokat, amelyek indokolják, hogy a Bizottság ne tegye azokat a nyilvánosság számára hozzáférhetővé.

| 1.1. | Háttér-információk |
| --- | --- |

1.1.

Háttér-információk

Típus

Formátum

| 1.1.1. | Országazonosító |
| --- | --- |

1.1.1.

Országazonosító

Annak az országnak az azonosítója, ahol a jelentésben szereplő létesítmények és létesítményrészek találhatók.

| 1.1.2. | Jelentéstételi év |
| --- | --- |

1.1.2.

Jelentéstételi év

A jelentés tárgyát képező naptári év

| 1.2. | Információk a 2010/75/EU irányelv II. fejezetének hatálya alá tartozó összes létesítményre vonatkozóan |
| --- | --- |

1.2.

Információk a 2010/75/EU irányelv II. fejezetének hatálya alá tartozó összes létesítményre vonatkozóan

Típus

Formátum

| 1.2.1. | inspireId |
| --- | --- |

1.2.1.

inspireId

A létesítmény egyedi azonosítója, amely a 2007/2/EK irányelv követelményeit követi.

| 1.2.2 | thematicId (1) |
| --- | --- |

1.2.2

thematicId (1)

Tematikus objektumazonosító.

| 1.2.3. | pointGeometry |
| --- | --- |

1.2.3.

pointGeometry

Földrajzi szélesség és hosszúság (koordináták a létesítmény megközelítő középpontjának meghatározásához), az ETRS89 (2D)-EPSG:4258 koordináta-referenciarendszerre való hivatkozással, 5 tizedesjegy pontossággal.

| 1.2.4. | A létesítmény neve |
| --- | --- |

1.2.4.

A létesítmény neve

A létesítmény hivatalos megnevezése, a megjelölésére használt tulajdonnév vagy hagyományos megnevezés.

| 1.2.5. | Állapot |
| --- | --- |

1.2.5.

Állapot

A létesítmény működési állapota

| 1.2.6. | Illetékes hatóság |
| --- | --- |

1.2.6.

Illetékes hatóság

A 2010/75/EU irányelv I. mellékletének hatálya alá tartozó tevékenységek esetében a következők neve és elérhetősége:

| a) | az említett irányelv II. fejezete szerinti engedélyek megadásáért felelős illetékes hatóság vagy hatóságok. |
| --- | --- |

a)

az említett irányelv II. fejezete szerinti engedélyek megadásáért felelős illetékes hatóság vagy hatóságok.

| b) | az említett irányelv II. fejezete szerinti ellenőrzésekért felelős illetékes hatóság vagy hatóságok. |
| --- | --- |

b)

az említett irányelv II. fejezete szerinti ellenőrzésekért felelős illetékes hatóság vagy hatóságok.

| 1.2.7. | Végzett tevékenységek |
| --- | --- |

1.2.7.

Végzett tevékenységek

A létesítményben végzett összes, a 2010/75/EU irányelv I. mellékletének hatálya alá tartozó tevékenység azonosítása.

| 1.2.8. | BAT-következtetések |
| --- | --- |

1.2.8.

BAT-következtetések

A 2018-as jelentéstételi évtől kezdődően azon BAT-következtetésekről szóló bizottsági végrehajtási határozatok azonosítása, amelyek a létesítményben végzett tevékenységek bármelyikére alkalmazandók.

| 1.2.9. | A 2010/75/EU irányelv egyéb releváns fejezetei |
| --- | --- |

1.2.9.

A 2010/75/EU irányelv egyéb releváns fejezetei

A 2010/75/EU irányelv azon fejezeteinek meghatározása, amelyek a létesítményre (vagy annak egy részére) vonatkoznak.

| 1.2.10. | Benyújtott alapállapot-jelentés |
| --- | --- |

1.2.10.

Benyújtott alapállapot-jelentés

Annak feltüntetése, hogy a 2010/75/EU irányelv 22. cikkének (2) bekezdésében említett alapállapot-jelentést benyújtották-e az illetékes hatósághoz.

| 1.2.11. | Megadott engedély |
| --- | --- |

1.2.11.

Megadott engedély

| a) | Annak feltüntetése, hogy a létesítmény üzemeltetését a 2010/75/EU irányelv 5. cikkének megfelelően engedélyezték-e. |
| --- | --- |

a)

Annak feltüntetése, hogy a létesítmény üzemeltetését a 2010/75/EU irányelv 5. cikkének megfelelően engedélyezték-e.

| b) | Az URL(ek), ahol az engedély (ek) nyilvánosan hozzáférhető(ek). |
| --- | --- |

b)

Az URL(ek), ahol az engedély (ek) nyilvánosan hozzáférhető(ek).

| c) | A 2018-as jelentéstételi évtől kezdődően, amennyiben a 2010/75/EU irányelv 5. cikk alapján nem került kiadásra engedély, annak leírása, hogy milyen végrehajtási intézkedésre került sor. |
| --- | --- |

c)

A 2018-as jelentéstételi évtől kezdődően, amennyiben a 2010/75/EU irányelv 5. cikk alapján nem került kiadásra engedély, annak leírása, hogy milyen végrehajtási intézkedésre került sor.

| 1.2.12. | Az engedélyezési feltételek újraértékelése |
| --- | --- |

1.2.12.

Az engedélyezési feltételek újraértékelése

| a) | Annak feltüntetése, hogy az engedélyezési feltételeket az említett irányelv 21. cikke (3) bekezdésének megfelelően felülvizsgálták-e. |
| --- | --- |

a)

Annak feltüntetése, hogy az engedélyezési feltételeket az említett irányelv 21. cikke (3) bekezdésének megfelelően felülvizsgálták-e.

| b) | Adott esetben az az időpont, amikor az engedélyezési feltételeket a 2010/75/EU irányelv 21. cikke (3) bekezdésének megfelelően frissítették. |
| --- | --- |

b)

Adott esetben az az időpont, amikor az engedélyezési feltételeket a 2010/75/EU irányelv 21. cikke (3) bekezdésének megfelelően frissítették.

| 1.2.13. | A 2010/75/EU irányelv 15. cikkének (4) bekezdése szerinti BAT-eltérés |
| --- | --- |

1.2.13.

A 2010/75/EU irányelv 15. cikkének (4) bekezdése szerinti BAT-eltérés

Azon létesítmények esetében, ahol az engedélyezési feltételeket az említett irányelv 21. cikke (3) bekezdésének megfelelően felülvizsgálták, annak feltüntetése, hogy engedélyeztek-e eltérést a 15. cikk (4) bekezdése alapján.

A 2018-as jelentéstételi évtől kezdődően, amennyiben eltérést engedélyeztek, az alábbiakra vonatkozó információk:

| a) | az az URL-cím, amelyen a 2010/75/EU irányelv 24. cikke (2) bekezdésének f) pontja szerint a nyilvánosság számára hozzáférhetők az eltérés konkrét indokait tartalmazó információk. |
| --- | --- |

a)

az az URL-cím, amelyen a 2010/75/EU irányelv 24. cikke (2) bekezdésének f) pontja szerint a nyilvánosság számára hozzáférhetők az eltérés konkrét indokait tartalmazó információk.

| b) | az azon BAT-következtetésekről szóló bizottsági végrehajtási határozat, amelyek vonatkozásában az eltérést engedélyezték. |
| --- | --- |

b)

az azon BAT-következtetésekről szóló bizottsági végrehajtási határozat, amelyek vonatkozásában az eltérést engedélyezték.

| c) | a BAT-hoz tartozó azon kibocsátási szint (BAT-AEL), amelytől az eltérést engedélyezték. |
| --- | --- |

c)

a BAT-hoz tartozó azon kibocsátási szint (BAT-AEL), amelytől az eltérést engedélyezték.

| d) | adott esetben az eltérés időtartama. |
| --- | --- |

d)

adott esetben az eltérés időtartama.

| 1.2.14. | Az engedélyezési feltételek szigorítása |
| --- | --- |

1.2.14.

Az engedélyezési feltételek szigorítása

A 2018-as jelentéstételi évtől kezdődően azon létesítmények esetében, ahol az engedélyezési feltételeket a 21. cikk (3) bekezdésének megfelelően újraértékelték, annak meghatározása, hogy az engedély a BAT-AEL-tartomány alsó értékénél szigorúbb kibocsátási határértékeket határoz-e meg, feltüntetve a következőket:

| a) | a BAT-következtetésekről szóló vonatkozó bizottsági végrehajtási határozatok. |
| --- | --- |

a)

a BAT-következtetésekről szóló vonatkozó bizottsági végrehajtási határozatok.

| b) | az alkalmazandó BAT-AEL-érték. |
| --- | --- |

b)

az alkalmazandó BAT-AEL-érték.

| c) | az, hogy az említett szigorúbb kibocsátási határértékek a 2010/75/EU irányelv 14. cikkének (4) bekezdése vagy 18. cikke, illetve mindkét említett cikk szerint kerültek-e megállapításra. |
| --- | --- |

c)

az, hogy az említett szigorúbb kibocsátási határértékek a 2010/75/EU irányelv 14. cikkének (4) bekezdése vagy 18. cikke, illetve mindkét említett cikk szerint kerültek-e megállapításra.

| 1.2.15. | Helyszíni szemlék (ellenőrzések) |
| --- | --- |

1.2.15.

Helyszíni szemlék (ellenőrzések)

| a) | Az illetékes hatóság által a jelentéstételi év során a termelő létesítményben tett helyszíni szemlék száma. |
| --- | --- |

a)

Az illetékes hatóság által a jelentéstételi év során a termelő létesítményben tett helyszíni szemlék száma.

| b) | A 2018-as jelentéstételi évtől kezdődően az utolsó helyszíni szemléről szóló jelentés URL-je vagy egy általános URL, amelyen megtudható, hogy a 23. cikk (6) bekezdésének második albekezdése szerint a nyilvánosság hogyan férhet hozzá az egyéni látogatásokról szóló jelentésekhez. |
| --- | --- |

b)

A 2018-as jelentéstételi évtől kezdődően az utolsó helyszíni szemléről szóló jelentés URL-je vagy egy általános URL, amelyen megtudható, hogy a 23. cikk (6) bekezdésének második albekezdése szerint a nyilvánosság hogyan férhet hozzá az egyéni látogatásokról szóló jelentésekhez.

| 1.2.16. | Kibocsátás-ellenőrzési adatok |
| --- | --- |

1.2.16.

Kibocsátás-ellenőrzési adatok

A 2018-as jelentéstételi évtől kezdődően annak feltüntetése, hogy a kibocsátás-ellenőrzés eredményeit hogyan bocsátották a nyilvánosság rendelkezésére a 24. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerint, beleértve az URL-címet is, ha e célból weboldalakat hoztak létre.

| 1.2.17. | eSPIRS azonosító |
| --- | --- |

1.2.17.

eSPIRS azonosító

A 2018-as jelentéstételi évtől kezdődően, amennyiben a létesítmény a 2012/18/EU irányelv hatálya alá tartozik, azon üzemnek a Seveso-üzemek információlekérdezési rendszere (Seveso Plants Information Retrieval System) szerinti azonosítója („eSPIRS azonosító”), ahol a létesítmény található. Opcionális.

| 1.2.18. | Kibocsátáskereskedelmi rendszer szerinti azonosító |
| --- | --- |

1.2.18.

Kibocsátáskereskedelmi rendszer szerinti azonosító

A 2018-as jelentéstételi évtől kezdődően, amennyiben a létesítmény – teljes egészében vagy részben – a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozik, az irányelv szerinti jelentéstételhez használt azonosító. Opcionális.

| 1.2.19. | Megjegyzések |
| --- | --- |

1.2.19.

Megjegyzések

Bármely más releváns információ. Opcionális.

| 1.3 | A III. fejezete hatálya alá tartozó nagy tüzelőberendezésekre, valamint a 2010/75/EU irányelv IV. fejezete szerinti, óránként legalább 2 tonna kapacitású hulladékégető és hulladék-együttégető művekre vonatkozó kiegészítő információk (2) |
| --- | --- |

1.3

A III. fejezete hatálya alá tartozó nagy tüzelőberendezésekre, valamint a 2010/75/EU irányelv IV. fejezete szerinti, óránként legalább 2 tonna kapacitású hulladékégető és hulladék-együttégető művekre vonatkozó kiegészítő információk (2)

Típus

Formátum

Általános információk

| 1.3.1.a. | inspireId |
| --- | --- |

1.3.1.a.

inspireId

A 2007/2/EK irányelv követelményei szerinti egyedi azonosító, amelyet részletesebben a módosított 1089/2010/EU rendelet és különösen az említett rendelet IV. mellékletének 8. pontja határoz meg.

| 1.3.1 b. | thematicId (3) |
| --- | --- |

1.3.1 b.

thematicId (3)

Tematikus objektumazonosító.

| 1.3.1.c. | pointGeometry |
| --- | --- |

1.3.1.c.

pointGeometry

Földrajzi szélesség és hosszúság (koordináták az üzem megközelítő középpontjának meghatározásához), az ETRS89 (2D)-EPSG:4258 koordináta-referenciarendszerre való hivatkozással, 5 tizedesjegy pontossággal.

| 1.3.1.d. | Az üzem neve |
| --- | --- |

1.3.1.d.

Az üzem neve

Az üzem hivatalos megnevezése, a megjelölésére használt tulajdonnév vagy hagyományos megnevezés.

| 1.3.1.e. | Állapot |
| --- | --- |

1.3.1.e.

Állapot

Az üzem működési állapota

A nagy tüzelőberendezésekre vonatkozó információk

| 1.3.2.a. | Teljes névleges bemenő hőteljesítmény |
| --- | --- |

1.3.2.a.

Teljes névleges bemenő hőteljesítmény

A nagy tüzelőberendezés teljes névleges bemenő hőteljesítménye.

| 1.3.2.b. | A 2010/75/EU irányelv szerinti eltérések |
| --- | --- |

1.3.2.b.

A 2010/75/EU irányelv szerinti eltérések

A nagy tüzelőberendezés tekintetében engedélyezett, a 2010/75/EU irányelv 31–35. cikkében előírtak szerinti eltérésekre vonatkozó részletes információk.

| 1.3.2.c. | Megjegyzések |
| --- | --- |

1.3.2.c.

Megjegyzések

Bármely más releváns információ. Opcionális.

Az óránként legalább 2 tonna névleges kapacitású hulladékégető és hulladék-együttégető művekre vonatkozó információk

| 1.3.3.a. | Teljes névleges kapacitás |
| --- | --- |

1.3.3.a.

Teljes névleges kapacitás

A hulladékégető vagy hulladék-együttégető mű teljes névleges kapacitása.

| 1.3.3.b. | Veszélyes hulladékra engedélyezett kapacitás |
| --- | --- |

1.3.3.b.

Veszélyes hulladékra engedélyezett kapacitás

Veszélyes hulladék égetésére és együttégetésére engedélyezett teljes kapacitás.

| 1.3.3.c. | Nem veszélyes hulladékra engedélyezett kapacitás |
| --- | --- |

1.3.3.c.

Nem veszélyes hulladékra engedélyezett kapacitás

Nem veszélyes hulladék égetésére és együttégetésére engedélyezett teljes kapacitás.

| 1.3.3.d. | A 2010/75/EU irányelv 46. cikkének (2) bekezdése a kibocsátás-csökkentési biztosítékról |
| --- | --- |

1.3.3.d.

A 2010/75/EU irányelv 46. cikkének (2) bekezdése a kibocsátás-csökkentési biztosítékról

A 2018-as jelentéstételi évtől kezdődően a következők feltüntetése:

| a) | az égetés során keletkező hő több mint 40 %-a veszélyes hulladékból származik-e. |
| --- | --- |

a)

az égetés során keletkező hő több mint 40 %-a veszélyes hulladékból származik-e.

| b) | a kezeletlen vegyes települési hulladék együttégetésre kerül-e. |
| --- | --- |

b)

a kezeletlen vegyes települési hulladék együttégetésre kerül-e.

| 1.3.3.e. | Egyedi feltételek |
| --- | --- |

1.3.3.e.

Egyedi feltételek

| a) | Annak feltüntetése, hogy a 2010/75/EU irányelv 51. cikkének megfelelően engedélyezték-e az üzemeltetési feltételek megváltoztatását. |
| --- | --- |

a)

Annak feltüntetése, hogy a 2010/75/EU irányelv 51. cikkének megfelelően engedélyezték-e az üzemeltetési feltételek megváltoztatását.

| b) | Adott esetben további információk az üzemeltetési feltételek engedélyezett megváltoztatásának jellegéről. |
| --- | --- |

b)

Adott esetben további információk az üzemeltetési feltételek engedélyezett megváltoztatásának jellegéről.

| c) | A 2018-as jelentéstételi évtől kezdődően adott esetben a következők feltüntetése:






  i. | az üzemeltetési feltételeket meghatározó engedély URL-je. |
| --- | --- | --- |

c)

A 2018-as jelentéstételi évtől kezdődően adott esetben a következők feltüntetése:

i.

az üzemeltetési feltételeket meghatározó engedély URL-je.

| ii. | az utolsó helyszíni látogatási szemléről szóló, a 23. cikk (6) bekezdése szerint a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tett jelentés URL-címe, vagy egy olyan URL, amely tájékoztatást nyújt a jelentés nyilvános hozzáférhetőségéről. |
| --- | --- |

ii.

az utolsó helyszíni látogatási szemléről szóló, a 23. cikk (6) bekezdése szerint a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tett jelentés URL-címe, vagy egy olyan URL, amely tájékoztatást nyújt a jelentés nyilvános hozzáférhetőségéről.

| 1.3.3.f. | Nyilvánosságra hozatal |
| --- | --- |

1.3.3.f.

Nyilvánosságra hozatal

A 2018-as jelentéstételi évtől kezdődően információ feltüntetése a 2010/75/EU irányelv 55. cikkének (2) bekezdésében említett információk nyilvánosságra hozatalának módjáról, beleértve az URL-címet is, amennyiben e célból weboldalakat hoztak létre.

| 1.3.3.g. | Megjegyzések |
| --- | --- |

1.3.3.g.

Megjegyzések

Bármely más releváns információ. Opcionális.

| 1.4 | Tájékoztatás abban az esetben, ha az IED-létesítmény egy létesítmény része, vagy azzal azonos (4) |
| --- | --- |

1.4

Tájékoztatás abban az esetben, ha az IED-létesítmény egy létesítmény része, vagy azzal azonos (4)

Típus

Formátum

| 1.4.1. | inspireId |
| --- | --- |

1.4.1.

inspireId

A létesítménynek a 2007/2/EK irányelv követelményei szerinti egyedi azonosítója.

| 1.4.2 | thematicId (5) |
| --- | --- |

1.4.2

thematicId (5)

Tematikus objektumazonosító.

| 1.4.3 | riverBasinDistrict |
| --- | --- |

1.4.3

riverBasinDistrict

Vízfolyás vízgyűjtő kerületéhez rendelt azonosító kód és/vagy név.

| 1.4.4. | Geometry |
| --- | --- |

1.4.4.

Geometry

Földrajzi szélesség és hosszúság (koordináták a létesítmény megközelítő középpontjának meghatározásához), az ETRS89 (2D)-EPSG:4258 koordináta-referenciarendszerre való hivatkozással, 5 tizedesjegy pontossággal.

| 1.4.5. | Funkció |
| --- | --- |

1.4.5.

Funkció

A létesítményben végzett tevékenységek. A funkciót a létesítmény NACE-kódban kifejezett tevékenysége írja le.

| 1.4.6. | A létesítmény neve |
| --- | --- |

1.4.6.

A létesítmény neve

A létesítmény hivatalos megnevezése, a megjelölésére használt tulajdonnév vagy hagyományos megnevezés.

| 1.4.7. | Állapot |
| --- | --- |

1.4.7.

Állapot

A létesítmény működési állapota

| 1.4.8. | Megjegyzések |
| --- | --- |

1.4.8.

Megjegyzések

Bármely más releváns információ. Opcionális.

---

(1)  E mező multiplicitása az INSPIRE keretében 0-1.

(2)  Az óránként 2 és 3 tonna közötti kapacitású hulladékégető és hulladék-együttégető művek esetében az adatokat csak a 2018-as jelentéstételi évtől kezdődően kell benyújtani.

(3)  E mező multiplicitása az INSPIRE keretében 0-1.

(4)  Ez az 1089/2010/EU rendelet IV. mellékletének 8.2.1. pontjában meghatározott „termelő létesítmény”, vagyis „ugyanazon a telephelyen ugyanazon természetes vagy jogi személy által működtetett egy vagy több berendezés, amelyet adott termelés céljából vagy ipari célra terveztek, építettek vagy helyeztek működésbe, ideértve minden infrastruktúrát, felszerelést és anyagot”, amely a 166/2006/EK rendelet hatálya alá tartozik.

(5)  E mező multiplicitása az INSPIRE keretében 0-1.

---

II. MELLÉKLET

Az óránként 2 tonnánál kisebb névleges kapacitású hulladékégető és hulladék-együttégető művekre és a 2010/75/EU irányelv V. fejezete hatálya alá tartozó létesítményekre vonatkozó információk

| 2.1. | Hulladékégető vagy hulladék-együttégető művek, amelyek névleges kapacitása kisebb mint 2 tonna/óra |
| --- | --- |

2.1.

Hulladékégető vagy hulladék-együttégető művek, amelyek névleges kapacitása kisebb mint 2 tonna/óra

Hivatkozás a 2010/75/EU irányelv 55. cikkének (3) bekezdésével összhangban nyilvánosan hozzáférhető létesítmények listájára.

| 2.2. | A 2010/75/EU irányelv V. fejezetének hatálya alá tartozó létesítmények (szerves oldószereket használó létesítmények) |
| --- | --- |

2.2.

A 2010/75/EU irányelv V. fejezetének hatálya alá tartozó létesítmények (szerves oldószereket használó létesítmények)

| a) | A 2010/75/EU irányelv V. fejezetének hatálya alá tartozó létesítmények száma összesen |
| --- | --- |

a)

A 2010/75/EU irányelv V. fejezetének hatálya alá tartozó létesítmények száma összesen

| b) | A 2010/75/EU irányelv 59. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő létesítmények száma |
| --- | --- |

b)

A 2010/75/EU irányelv 59. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő létesítmények száma

| c) | Azon létesítmények száma, amelyek esetében a 2010/75/EU irányelv 59. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint eltérést engedélyeztek. |
| --- | --- |

c)

Azon létesítmények száma, amelyek esetében a 2010/75/EU irányelv 59. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint eltérést engedélyeztek.

| d) | Azon létesítmények száma, amelyek esetében a 2010/75/EU irányelv 59. cikkének (3) bekezdésében előírtak szerint eltérést engedélyeztek. |
| --- | --- |

d)

Azon létesítmények száma, amelyek esetében a 2010/75/EU irányelv 59. cikkének (3) bekezdésében előírtak szerint eltérést engedélyeztek.

---

| 2018.8.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.8.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/48

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1136 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. augusztus 10.)

a magas patogenitású madárinfluenza-vírusok baromfira történő átvitelét illetően a vadon élő madarak jelentette kockázatokkal kapcsolatos kockázatcsökkentési és megerősített biológiai biztonsági intézkedésekről, továbbá korai észlelő rendszerekről

(az értesítés a C(2018) 5243. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 20-i 2005/94/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 3. cikkére és 63. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A madárinfluenza a madarak, többek között a baromfifélék vírusos fertőző betegsége. A házi baromfi madárinfluenza-vírussal való megfertőződése a betegség két fő – a vírus virulenciájának tekintetében különböző – fajtájának kialakulásához vezethet. Az alacsony patogenitású típus általában csak enyhe tüneteket okoz, míg a magas patogenitású madárinfluenza a legtöbb baromfifaj esetében igen magas elhullási arányt eredményez. Ez utóbbi betegség súlyosan érintheti mind a házi szárnyasok, mind a vadon élő madarak egészségét, akárcsak a baromfitenyésztés nyereségességét. |
| --- | --- |

(1)

A madárinfluenza a madarak, többek között a baromfifélék vírusos fertőző betegsége. A házi baromfi madárinfluenza-vírussal való megfertőződése a betegség két fő – a vírus virulenciájának tekintetében különböző – fajtájának kialakulásához vezethet. Az alacsony patogenitású típus általában csak enyhe tüneteket okoz, míg a magas patogenitású madárinfluenza a legtöbb baromfifaj esetében igen magas elhullási arányt eredményez. Ez utóbbi betegség súlyosan érintheti mind a házi szárnyasok, mind a vadon élő madarak egészségét, akárcsak a baromfitenyésztés nyereségességét.

| (2) | A 2005/94/EK tanácsi irányelv megállapítja a baromfifélék vagy más, fogságban tartott madarak körében előforduló magas patogenitású madárinfluenza kitörése esetén alkalmazandó járványvédelmi minimumintézkedéseket, továbbá rendelkezik bizonyos, a madárinfluenza megfigyelését (surveillance) és korai észlelését célzó megelőző intézkedésekről is. |
| --- | --- |

(2)

A 2005/94/EK tanácsi irányelv megállapítja a baromfifélék vagy más, fogságban tartott madarak körében előforduló magas patogenitású madárinfluenza kitörése esetén alkalmazandó járványvédelmi minimumintézkedéseket, továbbá rendelkezik bizonyos, a madárinfluenza megfigyelését (surveillance) és korai észlelését célzó megelőző intézkedésekről is.

| (3) | Ismert, hogy a vadon élő madarak, különösen a vízi vándormadarak természetes gazdaállatai az alacsony patogenitású madárinfluenza-vírusoknak, amelyeket rendszerint tünetmentesen hurcolnak az évszakoknak megfelelő vonulásuk során. 2005-ben azonban bebizonyosodott, hogy a magas patogenitású madárinfluenza (a továbbiakban: HPAI) H5 altípusú vírusai a vándormadarakat is képesek megfertőzni, amelyek azután a kontinensek közötti nagy távolságokat áthidalva továbbterjesztik ezeket a vírusokat. |
| --- | --- |

(3)

Ismert, hogy a vadon élő madarak, különösen a vízi vándormadarak természetes gazdaállatai az alacsony patogenitású madárinfluenza-vírusoknak, amelyeket rendszerint tünetmentesen hurcolnak az évszakoknak megfelelő vonulásuk során. 2005-ben azonban bebizonyosodott, hogy a magas patogenitású madárinfluenza (a továbbiakban: HPAI) H5 altípusú vírusai a vándormadarakat is képesek megfertőzni, amelyek azután a kontinensek közötti nagy távolságokat áthidalva továbbterjesztik ezeket a vírusokat.

| (4) | A madárinfluenza-vírusok, különösen pedig a HPAI vírusok vadon élő madarakban való előfordulása folyamatosan magában hordozza azt a veszélyt, hogy a vírusok – különösen a vándormadarak évszakoknak megfelelő vonulása során – közvetlen vagy közvetett úton eljutnak a baromfit vagy más, fogságban tartott madarakat tartó gazdaságokba, a későbbiekben pedig a fertőzött gazdaságról más gazdaságokra is átterjedhetnek, és jelentős gazdasági veszteségeket okozhatnak. |
| --- | --- |

(4)

A madárinfluenza-vírusok, különösen pedig a HPAI vírusok vadon élő madarakban való előfordulása folyamatosan magában hordozza azt a veszélyt, hogy a vírusok – különösen a vándormadarak évszakoknak megfelelő vonulása során – közvetlen vagy közvetett úton eljutnak a baromfit vagy más, fogságban tartott madarakat tartó gazdaságokba, a későbbiekben pedig a fertőzött gazdaságról más gazdaságokra is átterjedhetnek, és jelentős gazdasági veszteségeket okozhatnak.

| (5) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2017. szeptember 14-én átfogó tudományos szakvéleményt fogadott el a madárinfluenzával kapcsolatban (2), amelyben megerősítette, hogy a biológiai biztonsági intézkedések szigorú végrehajtása kulcsfontosságú szerepet játszik annak megelőzésében, hogy a HPAI vírusok átterjedjenek a vadon élő madarakról a baromfira és más, fogságban tartott madarakra (a továbbiakban: az EFSA 2017. évi véleménye). |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2017. szeptember 14-én átfogó tudományos szakvéleményt fogadott el a madárinfluenzával kapcsolatban (2), amelyben megerősítette, hogy a biológiai biztonsági intézkedések szigorú végrehajtása kulcsfontosságú szerepet játszik annak megelőzésében, hogy a HPAI vírusok átterjedjenek a vadon élő madarakról a baromfira és más, fogságban tartott madarakra (a továbbiakban: az EFSA 2017. évi véleménye).

| (6) | Az EFSA 2017. évi véleményében felsorolja azokat a legfontosabb biológiai biztonsági intézkedéseket, amelyeket folyamatosan alkalmazni kell a különböző baromfitartási rendszerekben, köztük a kis méretű gazdaságokban is. Azt is megállapítja, hogy míg a biológiai biztonság bizonyos általános elvei az összes baromfigazdaságra egyaránt érvényesek, a szakértői vélemények alapján kialakított, lehető legnagyobb védelem érdekében az egyes gazdaságok egyedi jellemzőit is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(6)

Az EFSA 2017. évi véleményében felsorolja azokat a legfontosabb biológiai biztonsági intézkedéseket, amelyeket folyamatosan alkalmazni kell a különböző baromfitartási rendszerekben, köztük a kis méretű gazdaságokban is. Azt is megállapítja, hogy míg a biológiai biztonság bizonyos általános elvei az összes baromfigazdaságra egyaránt érvényesek, a szakértői vélemények alapján kialakított, lehető legnagyobb védelem érdekében az egyes gazdaságok egyedi jellemzőit is figyelembe kell venni.

| (7) | Az EFSA 2017. évi véleményében felmérte és azonosította a HPAI vírus baromfigazdaságokba történő behurcolásával kapcsolatos kockázatokat, amelyek például a házi kacsák és libák más baromfifajokkal való együtt tartásából erednek, valamint bizonyos tevékenységekkel, például a szárnyasvad-állomány pótlására szánt baromfi természetbe való visszaengedésével kapcsolatos kockázatokat, és intézkedéseket javasolt e kockázatok enyhítésére. |
| --- | --- |

(7)

Az EFSA 2017. évi véleményében felmérte és azonosította a HPAI vírus baromfigazdaságokba történő behurcolásával kapcsolatos kockázatokat, amelyek például a házi kacsák és libák más baromfifajokkal való együtt tartásából erednek, valamint bizonyos tevékenységekkel, például a szárnyasvad-állomány pótlására szánt baromfi természetbe való visszaengedésével kapcsolatos kockázatokat, és intézkedéseket javasolt e kockázatok enyhítésére.

| (8) | Az EFSA 2017. évi véleményében arra a következtetésre jutott, hogy a vadon élő madarak passzív megfigyelése (surveillance) a legalkalmasabb módszer a HPAI vírusok vadon élő madarakban való jelenlétének korai észlelésére, amennyiben a magas patogenitású madárinfluenza-vírusfertőzések mortalitást okoznak, és ezért a vadon élő madarak célfajainak mintavételezését és laboratóriumi vizsgálatát ajánlotta. Ezt követően az EFSA a 2017. december 18-án jóváhagyott, madárinfluenzára vonatkozó tudományos jelentésében (3) listát tett közzé a vadon élő madárfajok célfajairól. |
| --- | --- |

(8)

Az EFSA 2017. évi véleményében arra a következtetésre jutott, hogy a vadon élő madarak passzív megfigyelése (surveillance) a legalkalmasabb módszer a HPAI vírusok vadon élő madarakban való jelenlétének korai észlelésére, amennyiben a magas patogenitású madárinfluenza-vírusfertőzések mortalitást okoznak, és ezért a vadon élő madarak célfajainak mintavételezését és laboratóriumi vizsgálatát ajánlotta. Ezt követően az EFSA a 2017. december 18-án jóváhagyott, madárinfluenzára vonatkozó tudományos jelentésében (3) listát tett közzé a vadon élő madárfajok célfajairól.

| (9) | A 2018. március 22-én jóváhagyott, a madárinfluenzára vonatkozó tudományos jelentésben (4) az EFSA megállapította, hogy nem jelentettek olyan esetet, amelyben az A(H5N8) vírus vagy az A(H5) 2.3.4.4. klád vírusai és az N5 vagy N6 gént adó helyi európai vírusok átrendeződéséből létrejövő új A(H5N5) és A(H5N6) vírusok embert fertőztek volna meg. Úgy tekinthető, hogy az A(H5N8), az A(H5N5) és az A(H5N6) vírusok elsősorban a madárfajokhoz alkalmazkodtak. |
| --- | --- |

(9)

A 2018. március 22-én jóváhagyott, a madárinfluenzára vonatkozó tudományos jelentésben (4) az EFSA megállapította, hogy nem jelentettek olyan esetet, amelyben az A(H5N8) vírus vagy az A(H5) 2.3.4.4. klád vírusai és az N5 vagy N6 gént adó helyi európai vírusok átrendeződéséből létrejövő új A(H5N5) és A(H5N6) vírusok embert fertőztek volna meg. Úgy tekinthető, hogy az A(H5N8), az A(H5N5) és az A(H5N6) vírusok elsősorban a madárfajokhoz alkalmazkodtak.

| (10) | Az EFSA 2017. évi véleményében azt is megállapította, hogy bizonyos járványügyi helyzetekben helyénvaló lehet, hogy a tagállamok ideiglenesen fokoznak egyes megelőző intézkedéseket azokon a helyeken, ahol a vadon élő madarakban vagy azok ürülékében megerősítetten HPAI-vírusfertőzést mutattak ki, különösen annak felmérése érdekében, hogy bejutott-e a vírus a baromfigazdaságokba, és hatékonyan alkalmazzák-e a biológiai biztonsági intézkedéseket a vírus behurcolásának megelőzésére. |
| --- | --- |

(10)

Az EFSA 2017. évi véleményében azt is megállapította, hogy bizonyos járványügyi helyzetekben helyénvaló lehet, hogy a tagállamok ideiglenesen fokoznak egyes megelőző intézkedéseket azokon a helyeken, ahol a vadon élő madarakban vagy azok ürülékében megerősítetten HPAI-vírusfertőzést mutattak ki, különösen annak felmérése érdekében, hogy bejutott-e a vírus a baromfigazdaságokba, és hatékonyan alkalmazzák-e a biológiai biztonsági intézkedéseket a vírus behurcolásának megelőzésére.

| (11) | Annak érdekében, hogy az e határozatban megállapított intézkedések a madárinfluenzával való fertőződés kockázatának leginkább kitett madárállományokra irányuljanak, és hatékonyak legyenek, bizonyos megelőző intézkedések hatályát a baromfigazdaságokra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy az e határozatban megállapított intézkedések a madárinfluenzával való fertőződés kockázatának leginkább kitett madárállományokra irányuljanak, és hatékonyak legyenek, bizonyos megelőző intézkedések hatályát a baromfigazdaságokra kell korlátozni.

| (12) | Az (EU) 2017/263 bizottsági végrehajtási határozat (5) kockázatcsökkentési intézkedésekről és megerősített biológiai biztonsági intézkedésekről rendelkezett annak érdekében, hogy csökkentse a HPAI-nak a vadon élő madarakról a baromfira történő átvitelének kockázatát, megakadályozva, hogy ezen állatállományok közvetlenül vagy közvetve érintkezzenek egymással; emellett pedig előírta a tagállamok számára, hogy azonosítsák felségterületükön azokat a területeket, amelyek esetében – többek között a járványügyi helyzetet és egyes kockázati tényezőket tekintve – fokozott annak a kockázata, hogy a HPAI bejut a baromfit és más, fogságban tartott madarakat tartó gazdaságokba (a továbbiakban: nagy kockázatú területek). Az említett végrehajtási határozat 2018. június 30-ig volt alkalmazandó. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2017/263 bizottsági végrehajtási határozat (5) kockázatcsökkentési intézkedésekről és megerősített biológiai biztonsági intézkedésekről rendelkezett annak érdekében, hogy csökkentse a HPAI-nak a vadon élő madarakról a baromfira történő átvitelének kockázatát, megakadályozva, hogy ezen állatállományok közvetlenül vagy közvetve érintkezzenek egymással; emellett pedig előírta a tagállamok számára, hogy azonosítsák felségterületükön azokat a területeket, amelyek esetében – többek között a járványügyi helyzetet és egyes kockázati tényezőket tekintve – fokozott annak a kockázata, hogy a HPAI bejut a baromfit és más, fogságban tartott madarakat tartó gazdaságokba (a továbbiakban: nagy kockázatú területek). Az említett végrehajtási határozat 2018. június 30-ig volt alkalmazandó.

| (13) | Az (EU) 2017/263 határozatban megállapított intézkedéseket ezért felül kell vizsgálni, figyelembe véve a baromfifélék, más, fogságban tartott madarak és a vadon élő madarak jelenlegi járványügyi helyzetét az Unióban és a kockázatot jelentő harmadik országokban, az EFSA 2017. évi véleményét és a későbbiekben a madárinfluenzával kapcsolatban kiadott tudományos jelentéseket, valamint a végrehajtási határozatban megállapított intézkedések végrehajtása során szerzett tagállami tapasztalatokat. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2017/263 határozatban megállapított intézkedéseket ezért felül kell vizsgálni, figyelembe véve a baromfifélék, más, fogságban tartott madarak és a vadon élő madarak jelenlegi járványügyi helyzetét az Unióban és a kockázatot jelentő harmadik országokban, az EFSA 2017. évi véleményét és a későbbiekben a madárinfluenzával kapcsolatban kiadott tudományos jelentéseket, valamint a végrehajtási határozatban megállapított intézkedések végrehajtása során szerzett tagállami tapasztalatokat.

| (14) | Ezért tekintettel arra, hogy folyamatosan fennáll az a veszély, hogy a fertőzött vadon élő madarak elterjesztik a HPAI vírust, csakúgy mint az a kockázat, hogy a baromfit vagy más, fogságban tartott madarakat tartó gazdaságokban kitör a járvány, e határozatban az (EU) 2017/263 végrehajtási határozat felülvizsgálatából származó eredmények figyelembevételével aktualizált intézkedéseket kell megállapítani. |
| --- | --- |

(14)

Ezért tekintettel arra, hogy folyamatosan fennáll az a veszély, hogy a fertőzött vadon élő madarak elterjesztik a HPAI vírust, csakúgy mint az a kockázat, hogy a baromfit vagy más, fogságban tartott madarakat tartó gazdaságokban kitör a járvány, e határozatban az (EU) 2017/263 végrehajtási határozat felülvizsgálatából származó eredmények figyelembevételével aktualizált intézkedéseket kell megállapítani.

| (15) | Az (EU) 2017/263 végrehajtási határozatban megállapított intézkedések végrehajtása során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy a kockázatcsökkentési és a megerősített biológiai biztonsági intézkedéseket illetően bizonyos eltérések engedélyezése szükséges ahhoz, hogy az egyes tagállamok hozzá tudják igazítani ezeket az intézkedéseket az aktuális járványügyi helyzethez. |
| --- | --- |

(15)

Az (EU) 2017/263 végrehajtási határozatban megállapított intézkedések végrehajtása során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy a kockázatcsökkentési és a megerősített biológiai biztonsági intézkedéseket illetően bizonyos eltérések engedélyezése szükséges ahhoz, hogy az egyes tagállamok hozzá tudják igazítani ezeket az intézkedéseket az aktuális járványügyi helyzethez.

| (16) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és hatály

E határozat a magas patogenitású madárinfluenza (HPAI) vírusának gazdaságokba történő behurcolását illetően a vadon élő madarak jelentette kockázatokkal kapcsolatban kockázatcsökkentési intézkedésekről, bizonyos megerősített biológiai biztonsági intézkedésekről és korai észlelő rendszerekről rendelkezik, továbbá intézkedéseket ír elő annak érdekében, hogy a tulajdonosok és a baromfiágazat egyéb szereplői jobban tudatában legyenek a kockázatoknak, valamint annak, hogy a gazdaságaikban biológiai biztonsági intézkedéseket kell alkalmazniuk, illetve meg kell erősíteniük azokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában a 2005/94/EK irányelv 2. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.

3. cikk

A HPAI vírusok behurcolása és elterjedése tekintetében nagy kockázatú területek azonosítása

(1)   A tagállamok – az alábbiakra figyelemmel – azonosítják felségterületükön azokat a területeket, amelyek a HPAI vírusok gazdaságokba történő behurcolásának szempontjából fokozott mértékű kockázatnak vannak kitéve (a továbbiakban: nagy kockázatú területek):

| a) | a HPAI vírusok gazdaságokba történő behurcolásának kockázati tényezői, különös tekintettel az alábbiakra:






  i. | a gazdaságok földrajzilag olyan tagállami területeken helyezkednek el, amelyeken vándormadarak vonulnak át, illetve pihennek meg vonulásuk során, miután beléptek az Unió területére, különösen az északkeleti és keleti madárvonulási útvonalakról érkezve; |
| --- | --- | --- |

a)

a HPAI vírusok gazdaságokba történő behurcolásának kockázati tényezői, különös tekintettel az alábbiakra:

i.

a gazdaságok földrajzilag olyan tagállami területeken helyezkednek el, amelyeken vándormadarak vonulnak át, illetve pihennek meg vonulásuk során, miután beléptek az Unió területére, különösen az északkeleti és keleti madárvonulási útvonalakról érkezve;

| ii. | a gazdaságok olyan vizes élőhelyek, kisebb vagy nagyobb tavak, mocsarak, folyók vagy a tenger közelségében helyezkednek el, ahol vándormadarak, különösen az Anseriformes (lúdalakúak) és Charadriiformes (lilealakúak) rendjébe tartozó fajok gyülekezhetnek és pihenhetnek meg; |
| --- | --- |

ii.

a gazdaságok olyan vizes élőhelyek, kisebb vagy nagyobb tavak, mocsarak, folyók vagy a tenger közelségében helyezkednek el, ahol vándormadarak, különösen az Anseriformes (lúdalakúak) és Charadriiformes (lilealakúak) rendjébe tartozó fajok gyülekezhetnek és pihenhetnek meg;

| iii. | a gazdaságok földrajzilag vándormadarak, különösen vízimadarak által sűrűn benépesített területeken helyezkednek el; |
| --- | --- |

iii.

a gazdaságok földrajzilag vándormadarak, különösen vízimadarak által sűrűn benépesített területeken helyezkednek el;

| iv. | szabadtartású gazdaságokban tartott baromfi, ahol a vadon élő madarak és a baromfi érintkezése nem előzhető meg, vagy nem ellenőrizhető megfelelően; |
| --- | --- |

iv.

szabadtartású gazdaságokban tartott baromfi, ahol a vadon élő madarak és a baromfi érintkezése nem előzhető meg, vagy nem ellenőrizhető megfelelően;

| v. | a HPAI vírus jelenlegi és korábbi észlelése baromfiban, más, fogságban tartott madarakban és vadon élő madarakban; |
| --- | --- |

v.

a HPAI vírus jelenlegi és korábbi észlelése baromfiban, más, fogságban tartott madarakban és vadon élő madarakban;

| b) | a HPAI vírusok gazdaságokon belüli és gazdaságok közötti terjedését elősegítő további kockázati tényezők, különösen akkor, ha:






  i. | a gazdaság földrajzilag olyan területen helyezkedik el, ahol sok más gazdaság, különösen kacsákat, libákat és bármely más baromfit tartó szabadtartású gazdaság is működik; |
| --- | --- | --- |

b)

a HPAI vírusok gazdaságokon belüli és gazdaságok közötti terjedését elősegítő további kockázati tényezők, különösen akkor, ha:

i.

a gazdaság földrajzilag olyan területen helyezkedik el, ahol sok más gazdaság, különösen kacsákat, libákat és bármely más baromfit tartó szabadtartású gazdaság is működik;

| ii. | a baromfit szállító járművek és a személyek gazdaságon belüli és gazdaságok közötti mozgását nagy intenzitás jellemzi, és gyakori a gazdaságok közötti egyéb közvetlen vagy közvetett érintkezés; |
| --- | --- |

ii.

a baromfit szállító járművek és a személyek gazdaságon belüli és gazdaságok közötti mozgását nagy intenzitás jellemzi, és gyakori a gazdaságok közötti egyéb közvetlen vagy közvetett érintkezés;

| c) | az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA), valamint nemzeti és nemzetközi kockázatértékelő testületek által a HPAI vírusok vándormadarak általi terjesztésének relevanciájával kapcsolatban végzett kockázatértékelések és tudományos tanácsadás; |
| --- | --- |

c)

az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA), valamint nemzeti és nemzetközi kockázatértékelő testületek által a HPAI vírusok vándormadarak általi terjesztésének relevanciájával kapcsolatban végzett kockázatértékelések és tudományos tanácsadás;

| d) | a 2005/94/EK irányelv 4. cikkének megfelelően végrehajtott megfigyelési (surveillance) programok eredményei. |
| --- | --- |

d)

a 2005/94/EK irányelv 4. cikkének megfelelően végrehajtott megfigyelési (surveillance) programok eredményei.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a baromfiágazatban tevékenykedő érdekelt felek – beleértve a kis méretű gazdaságokat is – a lehető leghatékonyabb módon tájékoztatást kapjanak az (1) bekezdésnek megfelelően azonosított nagy kockázatú területek kijelöléséről.

(3)   A tagállamok folyamatosan felülvizsgálják a nagy kockázatú területek kijelölésének határait.

4. cikk

Kockázatcsökkentési és megerősített biológiai intézkedések

(1)   A tagállamok folyamatosan figyelemmel kísérik a területükön fennálló konkrét járványügyi helyzetet, miközben figyelembe veszik azokat a kockázatokat is, amelyek a többi tagállamban és a közeli harmadik országokban tartott baromfiban, más, fogságban tartott madarak és vadon élő madarak esetében észlelt HPAI-ból erednek, valamint a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett kockázatértékeléseket is.

(2)   A tagállamok a nagy kockázatú területeken megfelelő és megvalósítható intézkedéseket hoznak azon kockázat csökkentése érdekében, hogy a vadon élő madarak a HPAI vírusokat átvigyék a baromfira.

(3)   A kockázatcsökkentési és megerősített biológiai biztonsági intézkedéseknek annak megelőzésére kell irányulniuk, hogy a vadon élő madarak, különösen a vándor vízimadarak közvetlenül vagy közvetve érintkezésbe kerüljenek a baromfival, különösen a kacsákkal és a libákkal.

(4)   Az (1) bekezdésben említett járványügyi helyzet értékelésétől függően a tagállamok a következő tevékenységeket megtiltják a nagy kockázatú területeken:

| a) | a kacsák és libák együtt tartása más baromfifajokkal, kivéve, ha:






  i. | a vírus behurcolásának kockázata jelentéktelennek tekinthető a gazdaság jellemzőinek és az illetékes hatóság által elegendőnek tekintett, alkalmazott kockázatcsökkentési intézkedéseknek köszönhetően; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

a kacsák és libák együtt tartása más baromfifajokkal, kivéve, ha:

i.

a vírus behurcolásának kockázata jelentéktelennek tekinthető a gazdaság jellemzőinek és az illetékes hatóság által elegendőnek tekintett, alkalmazott kockázatcsökkentési intézkedéseknek köszönhetően; vagy

| ii. | a kacsáktól és a libáktól eltérő baromfifajokat szentinelállatként használják az illetékes hatóság rendelkezései szerint; |
| --- | --- |

ii.

a kacsáktól és a libáktól eltérő baromfifajokat szentinelállatként használják az illetékes hatóság rendelkezései szerint;

| b) | a baromfi szabadtartása, kivéve, ha:






  i. | a baromfit hálókkal, tetőkkel, vízszintesen kifeszített ponyvákkal vagy más megfelelő eszközökkel védik a vadon élő madarakkal való érintkezéstől; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a baromfi szabadtartása, kivéve, ha:

i.

a baromfit hálókkal, tetőkkel, vízszintesen kifeszített ponyvákkal vagy más megfelelő eszközökkel védik a vadon élő madarakkal való érintkezéstől; vagy

| ii. | a baromfi takarmányozása és itatása zárt helyiségben vagy olyan fedezék alatt történik, amely kellőképpen megakadályozza a vadon élő madarak bejutását, tehát megelőzi annak a kockázatát, hogy azok érintkezzenek a baromfinak szánt takarmánnyal vagy vízzel; |
| --- | --- |

ii.

a baromfi takarmányozása és itatása zárt helyiségben vagy olyan fedezék alatt történik, amely kellőképpen megakadályozza a vadon élő madarak bejutását, tehát megelőzi annak a kockázatát, hogy azok érintkezzenek a baromfinak szánt takarmánnyal vagy vízzel;

| c) | baromfinak szánt szabadtéri víztározók használata; kivéve, ha azokra bizonyos baromfifélék esetében állatjóléti okokból szükség van, és a víztározókat megfelelő védelemmel látják el a vadon élő madarakkal szemben; |
| --- | --- |

c)

baromfinak szánt szabadtéri víztározók használata; kivéve, ha azokra bizonyos baromfifélék esetében állatjóléti okokból szükség van, és a víztározókat megfelelő védelemmel látják el a vadon élő madarakkal szemben;

| d) | a baromfi vízzel való ellátása a felszíni víz gyűjtését szolgáló olyan víztározóból, amelyhez vadon élő madarak is hozzáférnek; kivéve, ha a vizet olyan kezelésben részesítik, amely biztosítja a madárinfluenza-vírusok inaktiválását; |
| --- | --- |

d)

a baromfi vízzel való ellátása a felszíni víz gyűjtését szolgáló olyan víztározóból, amelyhez vadon élő madarak is hozzáférnek; kivéve, ha a vizet olyan kezelésben részesítik, amely biztosítja a madárinfluenza-vírusok inaktiválását;

| e) | baromfi és más, fogságban tartott madarak piacokon, bemutatókon, kiállításokon és kulturális rendezvényeken való egybegyűjtése; kivéve, ha az ilyen eseményeket oly módon szervezik meg és bonyolítják le, hogy minimálisra csökkentik azt a kockázatot, hogy a vírus az esetleg fertőzött madarakról más madarakra terjed; |
| --- | --- |

e)

baromfi és más, fogságban tartott madarak piacokon, bemutatókon, kiállításokon és kulturális rendezvényeken való egybegyűjtése; kivéve, ha az ilyen eseményeket oly módon szervezik meg és bonyolítják le, hogy minimálisra csökkentik azt a kockázatot, hogy a vírus az esetleg fertőzött madarakról más madarakra terjed;

| f) | az Anseriformes és a Charadriiformes rendjéhez tartozó csalimadarak használata; kivéve, ha erre a 2005/94/EK irányelv 4. cikkének megfelelően végrehajtott madárinfluenza-megfigyelési (surveillance) programok, valamint kutatási projektek, ornitológiai tanulmányok vagy az illetékes hatóság által engedélyezett bármilyen más tevékenység keretében kerül sor; |
| --- | --- |

f)

az Anseriformes és a Charadriiformes rendjéhez tartozó csalimadarak használata; kivéve, ha erre a 2005/94/EK irányelv 4. cikkének megfelelően végrehajtott madárinfluenza-megfigyelési (surveillance) programok, valamint kutatási projektek, ornitológiai tanulmányok vagy az illetékes hatóság által engedélyezett bármilyen más tevékenység keretében kerül sor;

| g) | a szárnyasvad-állomány pótlására szánt baromfi természetbe való visszaengedése; kivéve, ha azt az illetékes hatóságok a következő feltételek mellett engedélyezték:






  i. | ezekre a tevékenységekre más gazdaságokkal nem érintkezve kerül sor; és |
| --- | --- | --- |

g)

a szárnyasvad-állomány pótlására szánt baromfi természetbe való visszaengedése; kivéve, ha azt az illetékes hatóságok a következő feltételek mellett engedélyezték:

i.

ezekre a tevékenységekre más gazdaságokkal nem érintkezve kerül sor; és

| ii. | az állománypótlásra szánt baromfit a 2006/437/EK bizottsági határozat (6) mellékletében található madárinfluenza-diagnosztikai kézikönyv IV. fejezete 4. a) pontjának megfelelően virológiai vizsgálatnak vetették alá, amely negatív eredménnyel zárult minden termelési egységből vett minta esetében, amelyeket legkorábban a természetbe való visszaengedés előtt 48 órával vettek. |
| --- | --- |

ii.

az állománypótlásra szánt baromfit a 2006/437/EK bizottsági határozat (6) mellékletében található madárinfluenza-diagnosztikai kézikönyv IV. fejezete 4. a) pontjának megfelelően virológiai vizsgálatnak vetették alá, amely negatív eredménnyel zárult minden termelési egységből vett minta esetében, amelyeket legkorábban a természetbe való visszaengedés előtt 48 órával vettek.

(5)   A tagállamok az intézkedések 5. cikk szerinti rendszeres felülvizsgálata alapján kiterjeszthetik vagy korlátozhatják a (4) bekezdésben említett kockázatcsökkentési és megerősített biológiai biztonsági intézkedések alkalmazási körét és alkalmazási időszakát.

(6)   A tagállamok ösztönzik a baromfiágazatot, hogy támogassa a baromfitulajdonosok kockázatcsökkentési és megerősített biológiai biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos továbbképzését, a kimondottan az egyes gazdaságokra kialakított biológiai biztonsági tervek kidolgozását, csakúgy mint a biológiai biztonsági intézkedések alkalmazásának nyomon követését.

5. cikk

A nagy kockázatú területeken alkalmazott kockázatcsökkentési és megerősített biológiai biztonsági intézkedések fenntartása és felülvizsgálata

(1)   A tagállamok mindaddig fenntartják a 4. cikk (4) bekezdésének értelmében alkalmazott intézkedéseket a nagy kockázatú területeken, amíg fennáll a HPAI vírus behurcolásának és elterjedésének kockázata felségterületükön.

(2)   A tagállamok rendszeresen felülvizsgálják a 4. cikk (4) bekezdésének értelmében hozott intézkedéseiket annak érdekében, hogy azokat az aktuális járványügyi helyzet, különösen a vadon élő madarak jelentette kockázatok figyelembevételével ki tudják igazítani, illetve módosítani tudják.

(3)   A (2) bekezdésben említett, a tagállamok által végzett felülvizsgálatnak a következő tényezők értékelésén kell alapulnia:

| a) | a vadon élő madarak járványügyi helyzetének alakulása, a járványügyi görbe, nevezetesen az időegységenkénti új fertőzések száma, a pozitív és negatív leletek feltérképezése és a fertőzés dinamikája; |
| --- | --- |

a)

a vadon élő madarak járványügyi helyzetének alakulása, a járványügyi görbe, nevezetesen az időegységenkénti új fertőzések száma, a pozitív és negatív leletek feltérképezése és a fertőzés dinamikája;

| b) | a vadon élő vándor- és állandó madarak jelenléte, különösen azoké, amelyeket a madárinfluenza-megfigyelés (surveillance) célfajaként azonosítottak; |
| --- | --- |

b)

a vadon élő vándor- és állandó madarak jelenléte, különösen azoké, amelyeket a madárinfluenza-megfigyelés (surveillance) célfajaként azonosítottak;

| c) | HPAI-járványkitörések a baromfi és más, fogságban tartott madarak körében, különösen a vírus vadon élő madarak általi elsődleges behurcolásának következményeként; |
| --- | --- |

c)

HPAI-járványkitörések a baromfi és más, fogságban tartott madarak körében, különösen a vírus vadon élő madarak általi elsődleges behurcolásának következményeként;

| d) | a HPAI vírus észlelése baromfiban, más, fogságban tartott madarakban és vadon élő madarakban a folyamatos megfigyelés (surveillance) során; |
| --- | --- |

d)

a HPAI vírus észlelése baromfiban, más, fogságban tartott madarakban és vadon élő madarakban a folyamatos megfigyelés (surveillance) során;

| e) | a HPAI vírus altípusa vagy altípusai, a vírus alakulása és az emberi egészséget érintő lehetséges hatásai; |
| --- | --- |

e)

a HPAI vírus altípusa vagy altípusai, a vírus alakulása és az emberi egészséget érintő lehetséges hatásai;

| f) | a HPAI-val kapcsolatos járványügyi helyzet a közeli tagállamok és harmadik országok területén élő vadon élő madarak, baromfifélék és más, fogságban tartott madarak esetében, valamint az EFSA, a nemzeti és nemzetközi kockázatértékelő testületek által végzett kockázatértékelések; |
| --- | --- |

f)

a HPAI-val kapcsolatos járványügyi helyzet a közeli tagállamok és harmadik országok területén élő vadon élő madarak, baromfifélék és más, fogságban tartott madarak esetében, valamint az EFSA, a nemzeti és nemzetközi kockázatértékelő testületek által végzett kockázatértékelések;

| g) | az e határozatban megállapított intézkedések végrehajtásának és hatékonyságának szintje. |
| --- | --- |

g)

az e határozatban megállapított intézkedések végrehajtásának és hatékonyságának szintje.

6. cikk

Tájékoztató tevékenység

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy érvényben legyenek az ahhoz szükséges intézkedések, hogy a baromfiágazatban tevékenykedő érdekelt felek, köztük a kis méretű gazdaságok megismerjék a HPAI vírus gazdaságokba történő behurcolásával járó kockázatokat, és a 4. cikkben előírt kockázatcsökkentési és biológiai biztonsági intézkedésekkel kapcsolatban – különösen a nagy kockázatú területeken alkalmazandó intézkedéseket illetően – a lehető legrelevánsabb információk birtokában legyenek, amelyeket a legcélravezetőbb módon hoztak tudomásukra.

A tagállamok emellett a vadvilággal kapcsolatos tevékenységekben részt vevő csoportok, köztük az ornitológusok, a madármegfigyelők és a vadászok körében is tájékoztató munkát végeznek.

7. cikk

Korai észlelő rendszer baromfiállományok esetében

(1)   A tagállamok korai észlelő rendszereket vezetnek be, illetve megerősítik a meglévő rendszereket, amelyeken keresztül a tulajdonosok minél hamarabb jelenteni tudják az illetékes hatóságnak, ha a HPAI vírus bármely jelét észlelik a nagy kockázatú területen elhelyezkedő gazdaságokban tartott baromfiállományokban.

(2)   Az (1) bekezdésben említett rendszereknek – szem előtt tartva azt is, hogy ezek a paraméterek a különféle baromfifajok és termelési módok esetében eltérőek lehetnek – legalább a következő tüneteket figyelembe kell venniük a betegség valószínű jelenlétére utaló paraméterként: a takarmány- és vízfelvételben, valamint a tojástermelésben bekövetkező jelentős visszaesés, a megfigyelt elhullási arány, valamint bármilyen olyan klinikai tünet vagy bármilyen olyan, halál utáni vizsgálattal felismert károsodás, amely a HPAI vírus jelenlétére utal.

8. cikk

A vadon élő madarak fokozott mértékű megfigyelése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 2010/367/EU bizottsági határozat (7) II. mellékletében szereplő, a vadon élő madarak madárinfluenzájára vonatkozó felügyeleti programok végrehajtásával összefüggésben a 2005/94/EK irányelv 4. cikkének (2) bekezdése szerint elfogadott iránymutatásnak megfelelően a vadon élő madarak állományaira irányuló megfigyelést (surveillance) fokozzák, a beteg vagy elhullott madarakat pedig a továbbiakban is figyelemmel kísérjék.

(2)   A tagállamok olyan vadon élő madarakon és földrajzi területeken is végezhetnek mintavételt és laboratóriumi vizsgálatokat, amelyeket a HPAI korábban nem érintett.

9. cikk

Kiegészítő átmeneti intézkedések arra az esetre, ha a HPAI vadon élő madarakban való előfordulása megerősítést nyer

(1)   Amennyiben a HPAI vírus jelenléte egy vagy több vadon élő madárból vagy azok ürülékéből vett mintákban megerősítést nyer, és a vírus gazdaságokba történő behurcolásának fokozott kockázatát azonosítják, illetve lehetséges közegészségügyi kockázatot azonosítanak, a tagállamok a vírus kimutatási helyének közelében kiegészítő átmeneti intézkedéseket hoznak, amelyek többek között a következőkre terjednek ki:

| a) | kockázatcsökkentési és megerősített biológiai biztonsági intézkedések végrehajtása a 4. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

kockázatcsökkentési és megerősített biológiai biztonsági intézkedések végrehajtása a 4. cikknek megfelelően;

| b) | a vadon élő madarak fokozott megfigyelése (surveillance) a 8. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

a vadon élő madarak fokozott megfigyelése (surveillance) a 8. cikknek megfelelően;

| c) | szükség esetén a gazdaságokban végzett járványügyi vizsgálatok és látogatások, beleértve adott esetben a HPAI kimutatására irányuló mintavételt és vizsgálatokat; |
| --- | --- |

c)

szükség esetén a gazdaságokban végzett járványügyi vizsgálatok és látogatások, beleértve adott esetben a HPAI kimutatására irányuló mintavételt és vizsgálatokat;

| d) | a korai észlelő rendszerek bevezetése és megerősítése a 7. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

d)

a korai észlelő rendszerek bevezetése és megerősítése a 7. cikknek megfelelően.

(2)   A tagállamok korlátozhatják az (1) bekezdésben említett egyes intézkedések alkalmazását, ha a HPAI vírus behurcolásának kockázatát az illetékes hatóság az adott tagállam területének bizonyos részeire vagy bizonyos gazdaságtípusokra nézve elhanyagolhatónak minősíti.

10. cikk

Megfelelési és tájékoztatási kötelezettségek

(1)   A tagállamok gondoskodnak az e határozatban meghatározott intézkedéseknek a tulajdonosok és a baromfiágazat által történő végrehajtásának nyomon követéséről.

(2)   A tagállamok a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának keretében tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot azokról az intézkedésekről, amelyeket az e határozatnak való megfelelés érdekében hoztak.

11. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. augusztus 10-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 10., 2006.1.14., 16. o.

1

(2)  EFSA Journal 2017;15(10):4991.

2

(3)  EFSA Journal 2017;15(12):5141.

3

(4)  EFSA Journal 2018;16(3):5240.

4

(5)  A Bizottság (EU) 2017/263 végrehajtási határozata (2017. február 14.) a magas patogenitású madárinfluenza-vírusok baromfira történő átvitelét illetően a vadon élő madarak jelentette kockázatokkal kapcsolatos kockázatcsökkentési és megerősített biológiai biztonsági intézkedésekről, továbbá korai észlelő rendszerekről (HL L 39., 2017.2.16., 6. o.).

5

(6)  A Bizottság 2006/437/EK határozata (2006. augusztus 4.) a 2005/94/EK tanácsi irányelvben előírt, a madárinfluenzára vonatkozó diagnosztikai kézikönyv elfogadásáról (HL L 237., 2006.8.31., 1. o.).

6

(7)  A Bizottság 2010/367/EU határozata (2010. június 25.) a baromfi és a vadon élő madarak madárinfluenzájára vonatkozó felügyeleti programok tagállami végrehajtásáról (HL L 166., 2010.7.1., 22. o.).

7

---

| 2018.8.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 205/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.8.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 205/54

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1137 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. augusztus 10.)

az egyes harmadik országokból származó áruk szállítására szolgáló, fából készült csomagolóanyagokra vonatkozó felügyeletről, növényegészségügyi ellenőrzésekről és intézkedésekről

(az értesítés a C(2018) 5245. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (3) bekezdésének harmadik és negyedik mondatára,

mivel:

| (1) | A 2013/92/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) a Kínából származó egyes áruk szállításához ténylegesen használt fa csomagolóanyagra vonatkozó növényegészségügyi ellenőrzésekről és meghozandó intézkedésekről rendelkezik. Az említett határozat 1–4. cikke 2018. július 31-én hatályát veszti. |
| --- | --- |

(1)

A 2013/92/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) a Kínából származó egyes áruk szállításához ténylegesen használt fa csomagolóanyagra vonatkozó növényegészségügyi ellenőrzésekről és meghozandó intézkedésekről rendelkezik. Az említett határozat 1–4. cikke 2018. július 31-én hatályát veszti.

| (2) | A tagállamok által az említett határozat és a 2000/29/EK irányelv 13a. cikke alapján végzett növényegészségügyi ellenőrzések kimutatták, hogy a Belaruszból és Kínából származó egyes áruk (a továbbiakban: meghatározott áruk) szállításához használt fa csomagolóanyag nem felelt meg a 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. része I. szakaszának 2. pontjában meghatározott, fa csomagolóanyag jelölésére vonatkozó uniós követelményeknek, és egyes esetekben az említett irányelv I. mellékletének A. részében felsorolt károsítókkal is fertőzött volt. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok által az említett határozat és a 2000/29/EK irányelv 13a. cikke alapján végzett növényegészségügyi ellenőrzések kimutatták, hogy a Belaruszból és Kínából származó egyes áruk (a továbbiakban: meghatározott áruk) szállításához használt fa csomagolóanyag nem felelt meg a 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. része I. szakaszának 2. pontjában meghatározott, fa csomagolóanyag jelölésére vonatkozó uniós követelményeknek, és egyes esetekben az említett irányelv I. mellékletének A. részében felsorolt károsítókkal is fertőzött volt.

| (3) | Az érintett növényegészségügyi ellenőrzéseket végző hatóságok megfelelőbb felkészítésének biztosítása érdekében indokolt, hogy a repülőtéri hatóságok, a kikötői hatóságok, az áruk mozgásának ellenőrzéséért felelős egyéb hatóságok vagy a fa csomagolóanyaggal ellátott, meghatározott áruk behozatalában részt vevő vállalkozók, amint értesülnek a fa csomagolóanyag közelgő megérkezéséről, előzetes értesítést küldjenek a belépés helye szerinti vámhivatalnak és a belépés helye szerinti felelős hivatalos szervnek. |
| --- | --- |

(3)

Az érintett növényegészségügyi ellenőrzéseket végző hatóságok megfelelőbb felkészítésének biztosítása érdekében indokolt, hogy a repülőtéri hatóságok, a kikötői hatóságok, az áruk mozgásának ellenőrzéséért felelős egyéb hatóságok vagy a fa csomagolóanyaggal ellátott, meghatározott áruk behozatalában részt vevő vállalkozók, amint értesülnek a fa csomagolóanyag közelgő megérkezéséről, előzetes értesítést küldjenek a belépés helye szerinti vámhivatalnak és a belépés helye szerinti felelős hivatalos szervnek.

| (4) | A meghatározott áruk szállítmányainak fa csomagolóanyagát rendszeresen növényegészségügyi ellenőrzéseknek kell alávetni. A tagállamok megállapítják, hogy a meghatározott áruk fa csomagolóanyagát milyen arányban vetik alá növényegészségügyi ellenőrzéseknek. Annak biztosítása érdekében, hogy a minta reprezentatív legyen, ez az arány nem lehet alacsonyabb a meghatározott áruk importált fa csomagolóanyagának 1 %-ánál. |
| --- | --- |

(4)

A meghatározott áruk szállítmányainak fa csomagolóanyagát rendszeresen növényegészségügyi ellenőrzéseknek kell alávetni. A tagállamok megállapítják, hogy a meghatározott áruk fa csomagolóanyagát milyen arányban vetik alá növényegészségügyi ellenőrzéseknek. Annak biztosítása érdekében, hogy a minta reprezentatív legyen, ez az arány nem lehet alacsonyabb a meghatározott áruk importált fa csomagolóanyagának 1 %-ánál.

| (5) | Az érintett fa csomagolóanyagra, valamint a meghatározott árukra az uniós vámfelügyeleti szabályok alkalmazandók mindaddig, amíg az említett növényegészségügyi ellenőrzések be nem fejeződnek, annak biztosítása érdekében, hogy az Unió területén belüli szabad mozgás ne jelentsen növényegészségügyi kockázatot. |
| --- | --- |

(5)

Az érintett fa csomagolóanyagra, valamint a meghatározott árukra az uniós vámfelügyeleti szabályok alkalmazandók mindaddig, amíg az említett növényegészségügyi ellenőrzések be nem fejeződnek, annak biztosítása érdekében, hogy az Unió területén belüli szabad mozgás ne jelentsen növényegészségügyi kockázatot.

| (6) | A növényegészségügyi ellenőrzéseket az Unióba történő beléptetés helyén vagy az illetékes hivatalos szerv által e célra jóváhagyott rendeltetési helyen kell elvégezni annak biztosítása érdekében, hogy az ellenőrzésekre a legmegfelelőbb létesítményekben kerül sor. |
| --- | --- |

(6)

A növényegészségügyi ellenőrzéseket az Unióba történő beléptetés helyén vagy az illetékes hivatalos szerv által e célra jóváhagyott rendeltetési helyen kell elvégezni annak biztosítása érdekében, hogy az ellenőrzésekre a legmegfelelőbb létesítményekben kerül sor.

| (7) | Amennyiben a növényegészségügyi ellenőrzéseket a rendeltetési helyen végzik el, és azok azt mutatják, hogy a 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. része I. szakaszának 2. pontja nem teljesül, vagy hogy a fa csomagolóanyagot az említett irányelv I. mellékletének A. részében felsorolt károsítókkal fertőzött, az érintett tagállamnak az előírások szerint kell eljárnia a fa csomagolóanyaggal, és azonnal meg kell semmisítenie azt az Unió területének növényegészségügyi védelme érdekében. |
| --- | --- |

(7)

Amennyiben a növényegészségügyi ellenőrzéseket a rendeltetési helyen végzik el, és azok azt mutatják, hogy a 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. része I. szakaszának 2. pontja nem teljesül, vagy hogy a fa csomagolóanyagot az említett irányelv I. mellékletének A. részében felsorolt károsítókkal fertőzött, az érintett tagállamnak az előírások szerint kell eljárnia a fa csomagolóanyaggal, és azonnal meg kell semmisítenie azt az Unió területének növényegészségügyi védelme érdekében.

| (8) | A tagállamok az e határozattal összhangban elvégzett növényegészségügyi ellenőrzések számát és eredményeit egy egyedi elektronikus jelentéstételi sablon segítségével közlik a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamok az e határozattal összhangban elvégzett növényegészségügyi ellenőrzések számát és eredményeit egy egyedi elektronikus jelentéstételi sablon segítségével közlik a Bizottsággal.

| (9) | Az eddig elvégzett növényegészségügyi ellenőrzések tapasztalatai azt mutatják, hogy a fa csomagolóanyagok feltartóztatása tekintetében a szóban forgó harmadik országok nemzeti növényvédelmi szervezetei számára történő további részletes adatok továbbítása érdekében a tagállamoknak minden szükséges információt meg kell adniuk a nem megbízható vagy helytelen jelölés forrásának azonosításához. |
| --- | --- |

(9)

Az eddig elvégzett növényegészségügyi ellenőrzések tapasztalatai azt mutatják, hogy a fa csomagolóanyagok feltartóztatása tekintetében a szóban forgó harmadik országok nemzeti növényvédelmi szervezetei számára történő további részletes adatok továbbítása érdekében a tagállamoknak minden szükséges információt meg kell adniuk a nem megbízható vagy helytelen jelölés forrásának azonosításához.

| (10) | Ezt a határozatot 2018. október 1-jétől kell alkalmazni annak érdekében, hogy az illetékes hivatalos szerveknek és a vállalkozóknak elegendő idejük legyen az új rendelkezésekhez való alkalmazkodásra. |
| --- | --- |

(10)

Ezt a határozatot 2018. október 1-jétől kell alkalmazni annak érdekében, hogy az illetékes hivatalos szerveknek és a vállalkozóknak elegendő idejük legyen az új rendelkezésekhez való alkalmazkodásra.

| (11) | Annak érdekében, hogy az említett időpontig ne következzék be joghézag, a 2013/92/EU végrehajtási határozat 2018. július 31-én hatályát vesztő 1–4. cikkét 2018. szeptember 30-ig kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy az említett időpontig ne következzék be joghézag, a 2013/92/EU végrehajtási határozat 2018. július 31-én hatályát vesztő 1–4. cikkét 2018. szeptember 30-ig kell alkalmazni.

| (12) | A jogi egyértelműség érdekében a 2013/92/EU végrehajtási határozatot 2018. október 1-jétől – e határozat alkalmazásának kezdőnapjától – hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(12)

A jogi egyértelműség érdekében a 2013/92/EU végrehajtási határozatot 2018. október 1-jétől – e határozat alkalmazásának kezdőnapjától – hatályon kívül kell helyezni.

| (13) | Ezt a határozatot 2020. június 30-ig kell alkalmazni annak lehetővé tétele érdekében, hogy az adott időpontig sor kerülhessen a szükséges intézkedések elfogadására. |
| --- | --- |

(13)

Ezt a határozatot 2020. június 30-ig kell alkalmazni annak lehetővé tétele érdekében, hogy az adott időpontig sor kerülhessen a szükséges intézkedések elfogadására.

| (14) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a)   „fa csomagolóanyag”: valamely áru alátámasztására, védelmére vagy szállítására szolgáló fa vagy fatermék csomagolóládák, dobozok, rekeszek, dobok és hasonló csomagolóeszközök, szállítódeszkák, szekrényes rakodólapok, egyéb raklapok, raklapkeretek és alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy ténylegesen mindenféle tárgy szállításánál alkalmazzák-e azokat; nem tartozik ide a ragasztó, hő, nyomás segítségével vagy ezek kombinációjával előállított, feldolgozott fa és a legfeljebb 6 mm vastagságú, teljes egészében fa csomagolóanyag;

„fa csomagolóanyag”

b)   „meghatározott áruk”: a Belaruszból vagy Kínából származó, az Unióba importált, a fa csomagolóanyag által alátámasztott, védett vagy abban szállított áruk, amelyekhez az e határozat I. mellékletében felsorolt, Kombinált Nómenklatúra (KN) szerinti kódok vagy az e határozat I. mellékletében felsorolt TARIC-kódok tartoznak, és amelyek megfelelnek a 2658/87/EGK tanácsi rendelet (3) I. mellékletében szereplő leírásoknak;

„meghatározott áruk”

3

c)   „szállítmány”: egyetlen, a vámalakiságokhoz vagy más alaki követelményekhez szükséges okmány hatálya alá tartozó árumennyiség;

„szállítmány”

d)   „vállalkozó”: bármely, a közjog vagy a magánjog hatálya alá tartozó személy, aki hivatásszerűen foglalkozik fa csomagolóanyaggal, és aki fa csomagolóanyag Unióba történő behozataláért jogilag felelős.

„vállalkozó”

2. cikk

Felügyelet

A meghatározott áruk minden szállítmányának fa csomagolóanyagát az Unió vámterületére történő belépés időpontjától kezdve alá kell vetni a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 134. cikke szerinti vámfelügyeletnek és a 2000/29/EK irányelv 13. cikke (1) bekezdésében említett, illetékes hivatalos szervek általi felügyeletnek.

4

A fa csomagolóanyag és a meghatározott áruk csak akkor vonhatók a 952/2013/EU rendelet 5. cikkének 16. a) és b) pontjában meghatározott vámeljárások egyike alá, kivéve az említett rendelet 210. cikkének a) pont és b) pontjában említett különleges eljárásokat, amennyiben az e határozat 4. cikkében meghatározott növényegészségügyi ellenőrzések lezárultak.

3. cikk

Az importált fa csomagolóanyagra vonatkozó előzetes értesítés

A repülőtéri hatóságok, a kikötői hatóságok, az áruk mozgásának ellenőrzéséért felelős egyéb hatóságok vagy a fa csomagolóanyaggal ellátott, meghatározott áruk behozatalában részt vevő vállalkozók, amint értesülnek a fa csomagolóanyag közelgő megérkezéséről, előzetes értesítést küldenek a belépés helye szerinti vámhivatalnak vagy a belépés helye szerinti felelős hivatalos szervnek.

4. cikk

Növényegészségügyi ellenőrzések

A meghatározott áruk szállítmányainak fa csomagolóanyagát rendszeresen alá kell vetni a 2000/29/EK irányelv 13a. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában előírt növényegészségügyi ellenőrzéseknek annak megerősítése érdekében, hogy a fa csomagolóanyag megfelel a 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. része I. szakasza 2. pontjában foglalt követelményeknek.

Az azonosított növényegészségügyi kockázatok alapján a tagállamok megállapítják, hogy a meghatározott áruk fa csomagolóanyagát milyen arányban vetik alá növényegészségügyi ellenőrzéseknek. Ez az arány nem lehet alacsonyabb a meghatározott áruk szállítmányainak 1 %-ánál. Az ellenőrzések befejezéséig a fa csomagolóanyag és az adott meghatározott áruk a 952/2013/EU rendelet 134. cikke szerinti vámfelügyelet, valamint az illetékes hivatalos szerv felügyelete alatt maradnak.

A növényegészségügyi ellenőrzéseket az Unióba történő beléptetés helyén vagy az illetékes hivatalos szerv által e célra jóváhagyott rendeltetési helyen kell elvégezni.

5. cikk

Meg nem felelés esetén alkalmazandó intézkedések

Amennyiben a 4. cikkben említett növényegészségügyi ellenőrzések azt mutatják, hogy a 2000/29/EK irányelv IV. melléklete A. része I. szakaszának 2. pontjában foglalt követelmények nem teljesülnek, vagy hogy a fa csomagolóanyag az említett irányelv I. mellékletének A. részében felsorolt károsítókkal fertőzött, az érintett tagállam az előírásoknak nem megfelelő fa csomagolóanyagot haladéktalanul aláveti az említett irányelv 13c. cikkének (7) bekezdésében előírt intézkedések egyikének.

Amennyiben az e határozat 4. cikke szerinti rendeltetési helyen meg nem felelést vagy fertőzést állapítanak meg, az érintett tagállam biztosítja, hogy a szóban forgó fa csomagolóanyag azonnal megsemmisítésre kerüljön. A megsemmisítést megelőzően a fa csomagolóanyagot úgy kell kezelni, hogy a megsemmisítést követően és azt követően ne merüljön fel növényegészségügyi kockázat.

6. cikk

Jelentéstétel

A 94/3/EK bizottsági irányelv (5) sérelme nélkül, a tagállamok az e határozat II. mellékletében meghatározott elektronikus jelentéstételi sablon használatával értesítik a Bizottságot az e határozatnak megfelelően elvégzett növényegészségügyi ellenőrzések számáról és eredményeiről a következő időpontokig:

5

| a) | a 2018. október 1-jétől2019. szeptember 30-ig tartó időszakra vonatkozóan 2019. október 31-ig; |
| --- | --- |

a)

a 2018. október 1-jétől2019. szeptember 30-ig tartó időszakra vonatkozóan 2019. október 31-ig;

| b) | a 2019. október 1-jétől2020. február 29-ig tartó időszakra vonatkozóan 2020. március 31-ig. |
| --- | --- |

b)

a 2019. október 1-jétől2020. február 29-ig tartó időszakra vonatkozóan 2020. március 31-ig.

7. cikk

A 2013/92/EU bizottsági végrehajtási határozat módosítása

A 2013/92/EU végrehajtási határozat 7. cikkének második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az 1–4. cikket 2018. szeptember 30-ig kell alkalmazni.”

8. cikk

A 2013/92/EU bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezése

A 2013/92/EU végrehajtási határozat 2018. október 1-jétől hatályát veszti.

9. cikk

Alkalmazás

Az 1–6. cikk 2018. október 1-jétől alkalmazandó.

Ezt a határozatot 2020. június 30-ig kell alkalmazni.

10. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. augusztus 10-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2013/92/EU végrehajtási határozata (2013. február 18.) a Kínából származó, egyes áruk szállításához ténylegesen használt fa csomagolóanyagra vonatkozó felügyeletről, növényegészségügyi ellenőrzésekről és meghozandó intézkedésekről (HL L 47., 2013.2.20., 74. o.).

2

(3)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 94/3/EK irányelve (1994. január 21.) a harmadik országból érkező és közvetlen növényegészségügyi veszéllyel fenyegető szállítmány vagy károsító szervezet feltartóztatására vonatkozó bejelentési eljárás megállapításáról (HL L 32., 1994.2.5., 37. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

MEGHATÁROZOTT ÁRUK

| 2514 00 00 | Palakő, durván nagyolva vagy fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva is, tömb vagy téglalap (beleértve a négyzet) alakú tábla formában |
| --- | --- |
| 2515 | Márvány, travertin, ekozin és más emlékművi vagy építőkő mészkőből, legalább 2,5 térfogattömegű és alabástrom durván nagyolva vagy fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva is, tömb vagy téglalap (beleértve a négyzet) alakú tábla formában |
| 2516 | Gránit, porfír, bazalt, homokkő és más emlékművi vagy építőkő, durván nagyolva vagy fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva, tömb vagy téglalap (beleértve a négyzet) alakú tábla formában |
| 4401 | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában; faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is |
| 4415 | Fából készült láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag; kábeldob fából; rakodólap, keretezett és más szállítólap fából; rakodólapkeret fából (az egy vagy több szállítási módra különlegesen kialakított és felszerelt konténerek kivételével) |
| 4415 20 | Rakodólap, keretezett és más szállítólap fából; rakodólapkeret fából (az egy vagy több szállítási módra különlegesen kialakított és felszerelt konténerek kivételével) |
| 4415 20 90 | Keretezett és más szállítólap fából (az egy vagy több szállítási módra különlegesen kialakított és felszerelt konténerek; valamint a rakodólapok és a rakodólapkeretek kivételével) |
| 4415 20 20 | Rakodólap és rakodólapkeret fából |
| 4418 | Ács- és épületasztalos-ipari termék fából, beleértve az üreges fapanelt is, összeállított padlópanelek, zsindely fából (a rétegelt lemezből készült, tömb, szalag és szegélyléc, parketta gyártásához szánt, nem összeállított padlótáblák és az előre gyártott épületek kivételével) |
| 4421 | Más faáru, máshol nem említett |
| 6501 00 | Kalapforma, kalaptest és kalaptomp nemezből, nem formázva, nem karimázva; korong és henger, beleértve a felhasítottat is, nemezből |
| 6801 00 00 | Kövezetkocka (kockakő), szegélykő és járdaburkoló kő természetes kőből (a pala kivételével) |
| 6802 | Megmunkált szobrászati vagy épületkő (a pala kivételével) és ezekből készült áru, a 6801 vtsz. alá tartozó áruk kivételével; mozaikkocka és hasonló, természetes kőből (beleértve a palát is), hátlappal ellátva is; természetes kőpor, -hulladék és -granulátum (beleértve a palát is), mesterségesen színezve |
| 6803 00 | Megmunkált palakő és ebből vagy agglomerált palából készült áru (a palaszemcse, -törmelék és -por, mozaikkocka és hasonlók, palavessző, írásra vagy rajzolásra szolgáló felülettel rendelkező, valamint felhasználásra kész pala vagy palatábla kivételével) |
| 6810 | Cementből, betonból vagy műkőből készült áru, megerősítve is |
| 6811 40 | Azbesztcementből, cellulózrost-cementből vagy hasonló anyagból készült áru, azbesztet tartalmazó |
| 6902 00 | Tűzálló tégla, tömb, lap és hasonló tűzálló kerámiaszerkezetű termék, a kovasavas fosszilis porból vagy hasonló szilíciumos földből készült kivételével |
| 6904 00 | Nem tűzálló kerámia építési tégla, födémblokk, teherhordó vagy térelválasztó elem és hasonló |
| 6905 00 | Tetőcserép, kéményfej, kéménytoldat, kéménybélés, építészeti dísz és más szerkezeti kerámiaáru |
| 6906 00 | Kerámiacső, -vezeték, esőcsatorna és csőszerelvény (a kovasavas fosszilis porból vagy hasonló szilíciumos földből készült, a tűzálló kerámia termékek, kéménybélés, cső és csővezeték kifejezetten laboratóriumi célokra, szigetelésre szolgáló cső és csatlakozó és elektromos célt szolgáló csőszerelvény és más csővezeték kivételével) |
| 6907 | Kerámia út- és padlóburkoló lap, kályha- vagy -falburkoló csempe; kerámia mozaikkocka és hasonló áru, alátéten is (a kovasavas fosszilis porból vagy hasonló szilíciumos földből készült, a tűzálló termékek, az alátétnek elkészített lapok, a díszek és a kályha építéséhez használatos kerámiacsempe kivételével) |
| 6912 00 83 | Háztartási és tisztálkodási áru kőagyagból (az asztali és konyhai áru, a fürdőkád, bidé, mosogató és hasonló egészségügyi áru, kis szobor és más dísztárgy, korsó, tégely, palack és hasonló edény áru szállítására vagy csomagolására kivételével) |
| 6912 00 23 | Asztali és konyhai áru kőagyagból (a kis szobor és más dísztárgy, korsó, tégely, palack és hasonló edény áru szállítására vagy csomagolására, valamint a kerámiából készült tartállyal és fémből készült alkatrészekkel rendelkező kávé- és fűszerdaráló kivételével) |
| 7210 | Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű termék vasból vagy ötvözetlen acélból, melegen hengerelve vagy hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), plattírozva, lemezelve vagy bevonva |
| 7313 00 | Szögesdrót vasból vagy acélból; csavart szalag vagy egyágú lapos huzal, tüskézve is, lazán sodort kettős huzal kerítés készítésére, mindezek vasból vagy acélból |
| 7317 00 | Szög, széles fejű, rövid szög, rajzszög, recézett szög, ácskapocs és hasonló áru vasból vagy acélból más fémfejjel is (a rézfejű szög és a fűzőkapocs kivételével) |
| 7318 | Csavar, fejescsavar, csavaranya, csavaros kampó, szegecs, sasszeg, hasított szárú szög, csavaralátét (rugós alátét is) és hasonló cikk vasból vagy acélból (a síncsavar, lezáró, zárókupak és hasonló kivételével) |
| 7415 | Szög, széles fejű, rövid szög, rajzszög, ácskapocs és hasonló áru rézből vagy vas- vagy acélszárral és rézfejjel, csavar, fejescsavar, csavaranya, csavaros kampó, szegecs, sasszeg, hasított szárú szög, csavaralátét, „beleértve a rugós alátétet is”, és hasonló áru rézből (a fűzőkapocs szalagban és síncsavar, csavarmenetes dugó, zárókupak és hasonló kivételével) |
| 8101 96 | Volfrámhuzal |
| 8102 96 | Molibdénhuzal |
| 8205 90 10 | Üllő; hordozható kovácstűzhely; állványra szerelt, kézi vagy lábmeghajtással működő köszörűkő |
| 8465 93 | Köszörülő, dörzsölő- vagy fényezőgép fa, parafa, csont, keménygumi, kemény műanyag vagy hasonló kemény anyag megmunkálására (a kézi szerszám és a megmunkáló központ kivételével) |
| 4504 90 80 | Agglomerált parafa (kötőanyaggal is) és ebből készült áru (a lábbeli és részei, talpbélés, kivehető is, kalap és más fejfedők, valamint ezek alkatrészei; fojtás és zárólap sörétes töltényhez; játék, játékszer, sportfelszerelés és ezek részei; tömb, lemez, lap és csík; bármilyen alakú burkolólap; tömör henger, beleértve a tárcsát vagy korongot is; dugó és lezáró kivételével) |
| 4823 90 85 | Máshol nem említett papír, karton, cellulózvatta és cellulózszálból álló szövedék legfeljebb 36 cm széles szalagban vagy tekercsben, téglalap vagy négyzet alakú ívekben, amelyek oldalhosszúsága összehajtás nélkül egyik oldalon sem haladja meg a 36 cm-t, vagy téglalaptól vagy négyzettől eltérő alakúra vágva, valamint papírból, cellulózvattából és cellulózszálból álló szövedékből készült cikkek |
| 6912 00 83 | Háztartási és tisztálkodási áru kőagyagból (az asztali és konyhai áru, a fürdőkád, bidé, mosogató és hasonló egészségügyi áru, kis szobor és más dísztárgy, korsó, tégely, palack és hasonló edény áru szállítására vagy csomagolására kivételével) |
| 7108 13 80 | Arany, beleértve a platinával bevontat is, félgyártmány alakban, nem fizetőeszköz céljára (a rúd, pálca, huzal és méretre vágott profillap, valamint az olyan fólia és szalag kivételével, amelynek vastagsága alátét nélkül meghaladja a 0,15 mm-t) |
| 7110 19 80 | Platina félgyártmány alakban (a rúd, pálca, huzal és méretre vágott profillap, valamint az olyan fólia és szalag kivételével, amelynek vastagsága alátét nélkül meghaladja a 0,15 mm-t) |
| 7304 31 20 | Varratmentes, kör alakú keresztmetszetű precíziós cső vasból vagy ötvözetlen acélból, hidegen húzva vagy hidegen hengerelve (hidegen tömörítve) (az olaj vagy gáz szállítására használatos vezetékcső vagy olaj- vagy gázfúráshoz használatos béléscső és termeléscső kivételével) |
| 7304 41 00 | Cső és üreges profil, varratmentes, kör alakú keresztmetszetű, rozsdamentes acélból, hidegen húzva vagy hidegen hengerelve (hidegen tömörítve) (az olaj vagy gáz szállítására használatos vezetékcső vagy olaj- vagy gázfúráshoz használatos béléscső és termeléscső kivételével) |
| 8407 33 20 | Szikragyújtású, dugattyús motor, a 87. árucsoportba tartozó járművek meghajtására, 250 cm3-t meghaladó, de legfeljebb 500 cm3 hengerűrtartalommal |
| 8407 33 80 | Szikragyújtású, dugattyús motor, a 87. árucsoportba tartozó járművek meghajtására, 500 cm3-t meghaladó, de legfeljebb 1 000 cm3hengerűrtartalommal |
| 8424 49 10 | Mezőgazdasági vagy kertészeti folyadék/porszóró, traktorra szerelhető vagy általa húzott kivitelben |
| 8424 82 90 | Mezőgazdasági vagy kertészeti mechanikus készülék, kézi is, folyadék vagy por kilövésére vagy szórására (a permetező és öntözőberendezés kivételével) |
| 8424 89 40 | Kizárólag vagy elsősorban nyomtatott áramkörök vagy nyomtatott áramköri szerelvények gyártásához használatos, folyadék vagy por kilövésére, szórására vagy porlasztásra szolgáló mechanikus berendezés |
| 8424 89 70 | Folyadék vagy por kilövésére, szórására vagy porlasztására szolgáló, máshol nem említett mechanikus készülék, kézi is |
| 8467 29 51 | Sarokcsiszoló, kézi használatú, beépített elektromotorral, külső energiaforrással működő |
| 8544 19 00 | Tekercselőhuzal elektromos célra, réztől eltérő anyagból, szigetelt |
| 8544 49 91 | Elektromos huzal és kábel legfeljebb 1 000 V feszültséghez, szigetelt, csatlakozó nélkül, 0,51 mm-t meghaladó egyéni vezetékátmérővel, máshol nem említett |
| 8708 30 10 | Fékek és szervófékek és ezek alkatrészei ipari összeszerelés céljára a következőkhöz: egytengelyes kerti traktor, elsősorban személyszállításra tervezett gépkocsi és más jármű, áruszállító jármű, 2 500 cm3-t nem meghaladó hengerűrtartalmú kompressziós gyújtású, belső égésű dugattyús motorral (dízel vagy féldízel motor) vagy 2 800 cm3-t nem meghaladó hengerűrtartalmú szikragyújtású, belső égésű, dugattyús motorral, a 8705 vtsz. alá tartozó különleges célra szolgáló gépjármű, máshol nem említett |
| 8708 40 20 | Sebességváltók és ezek alkatrészei, az alábbiak ipari összeszerelése céljából: egytengelyes kerti traktor, elsősorban személyszállításra tervezett gépkocsi és más jármű, áruszállító jármű, 2 500 cm3-t nem meghaladó hengerűrtartalmú kompressziós gyújtású, belső égésű dugattyús motorral (dízel vagy féldízel motor) vagy 2 800 cm3-t nem meghaladó hengerűrtartalmú szikragyújtású, belső égésű, dugattyús motorral, a 8705 vtsz. alá tartozó különleges célra szolgáló gépjármű, máshol nem említett |
| 8708 91 20 | Hűtők és ezek alkatrészei, az alábbiak ipari összeszerelése céljából: egytengelyes kerti traktor, elsősorban személyszállításra tervezett gépkocsi és más jármű, áruszállító jármű, 2 500 cm3-t nem meghaladó hengerűrtartalmú kompressziós gyújtású, belső égésű dugattyús motorral (dízel vagy féldízel motor) vagy 2 800 cm3-t nem meghaladó hengerűrtartalmú szikragyújtású, belső égésű, dugattyús motorral, a 8705 vtsz. alá tartozó különleges célra szolgáló gépjármű, máshol nem említett |
| 8708 92 20 | Hangtompító (kipufogódob) és kipufogócső; és ezek alkatrészei az alábbiak ipari összeszerelése céljából: egytengelyes kerti traktor, elsősorban személyszállításra tervezett gépkocsi és más jármű, áruszállító jármű, 2 500 cm3-t nem meghaladó hengerűrtartalmú kompressziós gyújtású, belső égésű dugattyús motorral (dízel vagy féldízel motor) vagy 2 800 cm3-t nem meghaladó hengerűrtartalmú szikragyújtású, belső égésű, dugattyús motorral, a 8705 vtsz. alá tartozó különleges célra szolgáló gépjármű, máshol nem említett |

2514 00 00

Palakő, durván nagyolva vagy fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva is, tömb vagy téglalap (beleértve a négyzet) alakú tábla formában

2515

Márvány, travertin, ekozin és más emlékművi vagy építőkő mészkőből, legalább 2,5 térfogattömegű és alabástrom durván nagyolva vagy fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva is, tömb vagy téglalap (beleértve a négyzet) alakú tábla formában

2516

Gránit, porfír, bazalt, homokkő és más emlékművi vagy építőkő, durván nagyolva vagy fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva, tömb vagy téglalap (beleértve a négyzet) alakú tábla formában

4401

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában; faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is

4415

Fából készült láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag; kábeldob fából; rakodólap, keretezett és más szállítólap fából; rakodólapkeret fából (az egy vagy több szállítási módra különlegesen kialakított és felszerelt konténerek kivételével)

4415 20

Rakodólap, keretezett és más szállítólap fából; rakodólapkeret fából (az egy vagy több szállítási módra különlegesen kialakított és felszerelt konténerek kivételével)

4415 20 90

Keretezett és más szállítólap fából (az egy vagy több szállítási módra különlegesen kialakított és felszerelt konténerek; valamint a rakodólapok és a rakodólapkeretek kivételével)

4415 20 20

Rakodólap és rakodólapkeret fából

4418

Ács- és épületasztalos-ipari termék fából, beleértve az üreges fapanelt is, összeállított padlópanelek, zsindely fából (a rétegelt lemezből készült, tömb, szalag és szegélyléc, parketta gyártásához szánt, nem összeállított padlótáblák és az előre gyártott épületek kivételével)

4421

Más faáru, máshol nem említett

6501 00

Kalapforma, kalaptest és kalaptomp nemezből, nem formázva, nem karimázva; korong és henger, beleértve a felhasítottat is, nemezből

6801 00 00

Kövezetkocka (kockakő), szegélykő és járdaburkoló kő természetes kőből (a pala kivételével)

6802

Megmunkált szobrászati vagy épületkő (a pala kivételével) és ezekből készült áru, a 6801 vtsz. alá tartozó áruk kivételével; mozaikkocka és hasonló, természetes kőből (beleértve a palát is), hátlappal ellátva is; természetes kőpor, -hulladék és -granulátum (beleértve a palát is), mesterségesen színezve

6803 00

Megmunkált palakő és ebből vagy agglomerált palából készült áru (a palaszemcse, -törmelék és -por, mozaikkocka és hasonlók, palavessző, írásra vagy rajzolásra szolgáló felülettel rendelkező, valamint felhasználásra kész pala vagy palatábla kivételével)

6810

Cementből, betonból vagy műkőből készült áru, megerősítve is

6811 40

Azbesztcementből, cellulózrost-cementből vagy hasonló anyagból készült áru, azbesztet tartalmazó

6902 00

Tűzálló tégla, tömb, lap és hasonló tűzálló kerámiaszerkezetű termék, a kovasavas fosszilis porból vagy hasonló szilíciumos földből készült kivételével

6904 00

Nem tűzálló kerámia építési tégla, födémblokk, teherhordó vagy térelválasztó elem és hasonló

6905 00

Tetőcserép, kéményfej, kéménytoldat, kéménybélés, építészeti dísz és más szerkezeti kerámiaáru

6906 00

Kerámiacső, -vezeték, esőcsatorna és csőszerelvény (a kovasavas fosszilis porból vagy hasonló szilíciumos földből készült, a tűzálló kerámia termékek, kéménybélés, cső és csővezeték kifejezetten laboratóriumi célokra, szigetelésre szolgáló cső és csatlakozó és elektromos célt szolgáló csőszerelvény és más csővezeték kivételével)

6907

Kerámia út- és padlóburkoló lap, kályha- vagy -falburkoló csempe; kerámia mozaikkocka és hasonló áru, alátéten is (a kovasavas fosszilis porból vagy hasonló szilíciumos földből készült, a tűzálló termékek, az alátétnek elkészített lapok, a díszek és a kályha építéséhez használatos kerámiacsempe kivételével)

6912 00 83

Háztartási és tisztálkodási áru kőagyagból (az asztali és konyhai áru, a fürdőkád, bidé, mosogató és hasonló egészségügyi áru, kis szobor és más dísztárgy, korsó, tégely, palack és hasonló edény áru szállítására vagy csomagolására kivételével)

6912 00 23

Asztali és konyhai áru kőagyagból (a kis szobor és más dísztárgy, korsó, tégely, palack és hasonló edény áru szállítására vagy csomagolására, valamint a kerámiából készült tartállyal és fémből készült alkatrészekkel rendelkező kávé- és fűszerdaráló kivételével)

7210

Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű termék vasból vagy ötvözetlen acélból, melegen hengerelve vagy hidegen hengerelve (hidegen tömörítve), plattírozva, lemezelve vagy bevonva

7313 00

Szögesdrót vasból vagy acélból; csavart szalag vagy egyágú lapos huzal, tüskézve is, lazán sodort kettős huzal kerítés készítésére, mindezek vasból vagy acélból

7317 00

Szög, széles fejű, rövid szög, rajzszög, recézett szög, ácskapocs és hasonló áru vasból vagy acélból más fémfejjel is (a rézfejű szög és a fűzőkapocs kivételével)

7318

Csavar, fejescsavar, csavaranya, csavaros kampó, szegecs, sasszeg, hasított szárú szög, csavaralátét (rugós alátét is) és hasonló cikk vasból vagy acélból (a síncsavar, lezáró, zárókupak és hasonló kivételével)

7415

Szög, széles fejű, rövid szög, rajzszög, ácskapocs és hasonló áru rézből vagy vas- vagy acélszárral és rézfejjel, csavar, fejescsavar, csavaranya, csavaros kampó, szegecs, sasszeg, hasított szárú szög, csavaralátét, „beleértve a rugós alátétet is”, és hasonló áru rézből (a fűzőkapocs szalagban és síncsavar, csavarmenetes dugó, zárókupak és hasonló kivételével)

8101 96

Volfrámhuzal

8102 96

Molibdénhuzal

8205 90 10

Üllő; hordozható kovácstűzhely; állványra szerelt, kézi vagy lábmeghajtással működő köszörűkő

8465 93

Köszörülő, dörzsölő- vagy fényezőgép fa, parafa, csont, keménygumi, kemény műanyag vagy hasonló kemény anyag megmunkálására (a kézi szerszám és a megmunkáló központ kivételével)

4504 90 80

Agglomerált parafa (kötőanyaggal is) és ebből készült áru (a lábbeli és részei, talpbélés, kivehető is, kalap és más fejfedők, valamint ezek alkatrészei; fojtás és zárólap sörétes töltényhez; játék, játékszer, sportfelszerelés és ezek részei; tömb, lemez, lap és csík; bármilyen alakú burkolólap; tömör henger, beleértve a tárcsát vagy korongot is; dugó és lezáró kivételével)

4823 90 85

Máshol nem említett papír, karton, cellulózvatta és cellulózszálból álló szövedék legfeljebb 36 cm széles szalagban vagy tekercsben, téglalap vagy négyzet alakú ívekben, amelyek oldalhosszúsága összehajtás nélkül egyik oldalon sem haladja meg a 36 cm-t, vagy téglalaptól vagy négyzettől eltérő alakúra vágva, valamint papírból, cellulózvattából és cellulózszálból álló szövedékből készült cikkek

6912 00 83

Háztartási és tisztálkodási áru kőagyagból (az asztali és konyhai áru, a fürdőkád, bidé, mosogató és hasonló egészségügyi áru, kis szobor és más dísztárgy, korsó, tégely, palack és hasonló edény áru szállítására vagy csomagolására kivételével)

7108 13 80

Arany, beleértve a platinával bevontat is, félgyártmány alakban, nem fizetőeszköz céljára (a rúd, pálca, huzal és méretre vágott profillap, valamint az olyan fólia és szalag kivételével, amelynek vastagsága alátét nélkül meghaladja a 0,15 mm-t)

7110 19 80

Platina félgyártmány alakban (a rúd, pálca, huzal és méretre vágott profillap, valamint az olyan fólia és szalag kivételével, amelynek vastagsága alátét nélkül meghaladja a 0,15 mm-t)

7304 31 20

Varratmentes, kör alakú keresztmetszetű precíziós cső vasból vagy ötvözetlen acélból, hidegen húzva vagy hidegen hengerelve (hidegen tömörítve) (az olaj vagy gáz szállítására használatos vezetékcső vagy olaj- vagy gázfúráshoz használatos béléscső és termeléscső kivételével)

7304 41 00

Cső és üreges profil, varratmentes, kör alakú keresztmetszetű, rozsdamentes acélból, hidegen húzva vagy hidegen hengerelve (hidegen tömörítve) (az olaj vagy gáz szállítására használatos vezetékcső vagy olaj- vagy gázfúráshoz használatos béléscső és termeléscső kivételével)

8407 33 20

Szikragyújtású, dugattyús motor, a 87. árucsoportba tartozó járművek meghajtására, 250 cm3-t meghaladó, de legfeljebb 500 cm3 hengerűrtartalommal

8407 33 80

Szikragyújtású, dugattyús motor, a 87. árucsoportba tartozó járművek meghajtására, 500 cm3-t meghaladó, de legfeljebb 1 000 cm3hengerűrtartalommal

8424 49 10

Mezőgazdasági vagy kertészeti folyadék/porszóró, traktorra szerelhető vagy általa húzott kivitelben

8424 82 90

Mezőgazdasági vagy kertészeti mechanikus készülék, kézi is, folyadék vagy por kilövésére vagy szórására (a permetező és öntözőberendezés kivételével)

8424 89 40

Kizárólag vagy elsősorban nyomtatott áramkörök vagy nyomtatott áramköri szerelvények gyártásához használatos, folyadék vagy por kilövésére, szórására vagy porlasztásra szolgáló mechanikus berendezés

8424 89 70

Folyadék vagy por kilövésére, szórására vagy porlasztására szolgáló, máshol nem említett mechanikus készülék, kézi is

8467 29 51

Sarokcsiszoló, kézi használatú, beépített elektromotorral, külső energiaforrással működő

8544 19 00

Tekercselőhuzal elektromos célra, réztől eltérő anyagból, szigetelt

8544 49 91

Elektromos huzal és kábel legfeljebb 1 000 V feszültséghez, szigetelt, csatlakozó nélkül, 0,51 mm-t meghaladó egyéni vezetékátmérővel, máshol nem említett

8708 30 10

Fékek és szervófékek és ezek alkatrészei ipari összeszerelés céljára a következőkhöz: egytengelyes kerti traktor, elsősorban személyszállításra tervezett gépkocsi és más jármű, áruszállító jármű, 2 500 cm3-t nem meghaladó hengerűrtartalmú kompressziós gyújtású, belső égésű dugattyús motorral (dízel vagy féldízel motor) vagy 2 800 cm3-t nem meghaladó hengerűrtartalmú szikragyújtású, belső égésű, dugattyús motorral, a 8705 vtsz. alá tartozó különleges célra szolgáló gépjármű, máshol nem említett

8708 40 20

Sebességváltók és ezek alkatrészei, az alábbiak ipari összeszerelése céljából: egytengelyes kerti traktor, elsősorban személyszállításra tervezett gépkocsi és más jármű, áruszállító jármű, 2 500 cm3-t nem meghaladó hengerűrtartalmú kompressziós gyújtású, belső égésű dugattyús motorral (dízel vagy féldízel motor) vagy 2 800 cm3-t nem meghaladó hengerűrtartalmú szikragyújtású, belső égésű, dugattyús motorral, a 8705 vtsz. alá tartozó különleges célra szolgáló gépjármű, máshol nem említett

8708 91 20

Hűtők és ezek alkatrészei, az alábbiak ipari összeszerelése céljából: egytengelyes kerti traktor, elsősorban személyszállításra tervezett gépkocsi és más jármű, áruszállító jármű, 2 500 cm3-t nem meghaladó hengerűrtartalmú kompressziós gyújtású, belső égésű dugattyús motorral (dízel vagy féldízel motor) vagy 2 800 cm3-t nem meghaladó hengerűrtartalmú szikragyújtású, belső égésű, dugattyús motorral, a 8705 vtsz. alá tartozó különleges célra szolgáló gépjármű, máshol nem említett

8708 92 20

Hangtompító (kipufogódob) és kipufogócső; és ezek alkatrészei az alábbiak ipari összeszerelése céljából: egytengelyes kerti traktor, elsősorban személyszállításra tervezett gépkocsi és más jármű, áruszállító jármű, 2 500 cm3-t nem meghaladó hengerűrtartalmú kompressziós gyújtású, belső égésű dugattyús motorral (dízel vagy féldízel motor) vagy 2 800 cm3-t nem meghaladó hengerűrtartalmú szikragyújtású, belső égésű, dugattyús motorral, a 8705 vtsz. alá tartozó különleges célra szolgáló gépjármű, máshol nem említett

---

II. MELLÉKLET

A 6. CIKKBEN EMLÍTETT JELENTÉSTÉTELI SABLON

| Jelentés a fa csomagolóanyagok növényegészségügyi importellenőrzéséről a Belaruszból, illetve Kínából származó meghatározott áruk minden szállítmánya esetében |
| --- |
| Jelentéstételi időszak: |
| Jelentéstevő tagállam: |
| Érintett belépési pontok: | A vizsgálatok helyszínei: | A rendeltetési helyen megvizsgált szállítmányok száma:


  A beléptetési helyen megvizsgált szállítmányok száma: |
| | Kombinált Nómenklatúra-kód (KN-kód): |
| A jelentéstevő tagállamon keresztül az Unióba belépő szállítmányok száma | |
| A megvizsgált szállítmányok száma | |
| Ebből az előírásoknak megfelelő fa csomagolóanyaggal ellátott szállítmányok száma | |
| Ebből az előírásoknak nem megfelelő fa csomagolóanyag miatt feltartóztatott szállítmányok száma | |
| — | Ebből azok, amelyek valamilyen károsítóval fertőzöttek, és nincsenek az előírásoknak megfelelő ISPM15 jelzéssel ellátva (kérjük, az adatokat a károsító szervezetek szerinti bontásban adja meg, feltüntetve, hogy hiányzó vagy hibás jelzésről van-e szó) |

Jelentés a fa csomagolóanyagok növényegészségügyi importellenőrzéséről a Belaruszból, illetve Kínából származó meghatározott áruk minden szállítmánya esetében

Jelentéstételi időszak:

Jelentéstevő tagállam:

Érintett belépési pontok:

A vizsgálatok helyszínei:

A rendeltetési helyen megvizsgált szállítmányok száma:

A beléptetési helyen megvizsgált szállítmányok száma:

Kombinált Nómenklatúra-kód (KN-kód):

A jelentéstevő tagállamon keresztül az Unióba belépő szállítmányok száma

A megvizsgált szállítmányok száma

Ebből az előírásoknak megfelelő fa csomagolóanyaggal ellátott szállítmányok száma

Ebből az előírásoknak nem megfelelő fa csomagolóanyag miatt feltartóztatott szállítmányok száma

—

Ebből azok, amelyek valamilyen károsítóval fertőzöttek, és nincsenek az előírásoknak megfelelő ISPM15 jelzéssel ellátva (kérjük, az adatokat a károsító szervezetek szerinti bontásban adja meg, feltüntetve, hogy hiányzó vagy hibás jelzésről van-e szó)

| — | Ebből azok, amelyek valamilyen károsítóval fertőzöttek, és az előírásoknak megfelelő ISPM15 jelzéssel vannak ellátva (kérjük, az adatokat károsító szervezetek szerinti bontásban adja meg)
  Kérjük, adja meg a 15. számú, növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabvány (ISPM15) szerinti jelzés(ek)nek megfelelő országkódot, a gyártó/a kezelést szolgáltató kódját és a kezelés kódját. |
| --- | --- |

—

Ebből azok, amelyek valamilyen károsítóval fertőzöttek, és az előírásoknak megfelelő ISPM15 jelzéssel vannak ellátva (kérjük, az adatokat károsító szervezetek szerinti bontásban adja meg)

Kérjük, adja meg a 15. számú, növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabvány (ISPM15) szerinti jelzés(ek)nek megfelelő országkódot, a gyártó/a kezelést szolgáltató kódját és a kezelés kódját.

| — | Ebből kizárólag azok, amelyek nincsenek az előírásoknak megfelelő ISPM15 jelzéssel ellátva (kérjük, az adatokat hiányzó vagy hibás jelzés szerinti bontásban adja meg) |
| --- | --- |

—

Ebből kizárólag azok, amelyek nincsenek az előírásoknak megfelelő ISPM15 jelzéssel ellátva (kérjük, az adatokat hiányzó vagy hibás jelzés szerinti bontásban adja meg)

Az ellenőrzött meghatározott áruk %-a (a szállítmányok teljes számához viszonyítva)

---